jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Orange (andre betydninger)

Orange kan vise til:

Oransje – en farge mellom rød og gul i det synlige spekteretOrange (teleselskap) – et telefonselskap
Orange Ekstraklasa – en fotballiga i Polen
Orange Prize for Fiction – en britisk kvinne-litteraturpris (Baileys Women's Prize for Fiction)


== Byer og kommuner ==
Orange (California) – en by i California, USA
Orange (Frankrike) – en kommune i Frankrike
Orange (New Jersey) – en by i New Jersey, USA
Orange (Texas) – en by i Orange County i delstaten Texas, USA


== Se også ==
Orange County
XHTML

XHTML (Extensible HyperText Markup Language) er et markeringsspråk som følger XML-standarden istedenfor SGML som HTML bygger på. Forskjellen fra HTML er at XHTML er et mer fleksibelt språk og har strengere syntaksregler enn HTML. 
XHTML kan sees som en utvidet utgave av HTML 4.0 og er både etterfølger av HTML og en separat parallell (anbefalt) standard. XHTML vurderes av mange som «aktuell versjon» av HTML, men W3C fortsetter å anbefale både bruken av XHTML 1.1, XHTML 1.0, og HTML 4.01 for publisering på verdensveven.
Behovet for en strengere versjon av HTML oppstod fordi innhold på verdensveven skal leveres til mange slags maskiner  (bl.a. små skjermer) og løs HTML skapte mye unødig kompleksitet i syntaks.


== Noen begreper i XHTML-sammenheng ==
Attribute er en parameter til et element, som er beskrevet i DTDen. Mulige verdier, eventuelt standardverdier av attributtet, er definert i DTDen.
DTD   definisjon av en dokumenttype. En DTD er en samling av XML-beskrivelser som definerer struktur, elementer og attributter som er tilgjengelige for et dokument som er laget med XHTML.
Document er en datastrøm som er strukturert slik at den inneholder informasjon organisert i henhold til den tilknyttede DTDen.
Element er strukturenheten som er definert i DTDen. Elementets innholdsmønster er definert i DTDen
Implementation er et system som tilbyr en samling av muligheter som støtter denne spesifikasjonen
Parsing er måten dokumentet blir skannet, og informasjonen i dokumentet er filtrert, etter hva elementene tilsier
Rendering (visning) er en betegnelse på dokumentets presentasjon for sluttbruker, og det gjelder ikke nødvendigvis bare synlig visning, det kan for eksempel også være lyd.
User Agent er implementeringen som tar imot og prosesserer (tolker) XHTML-dokumenter.
Validation er den prosessen med hvilken dokumentet sjekkes og sammenlignes med den DTD som tilhører dokumentet.
Well-formed – Et dokument er bra formet hvis det er strukturert ifølge spesifikke regler, i dette tilfelle regler definert i XML


== Eksterne lenker ==
W3.org
w3schools
Norsk Webforum
The Yellow Kid

The Yellow Kid, ofte bare kalt Yellow Kid, var hovedpersonen i Hogan's Alley, en humoristisk tegneserie skapt av avistegneren og seriepioneren Richard Outcault (1863–1928). Serien utkom i Joseph Pulitzers og William Randolph Hearsts konkurrerende aviser i New York 1895–1898 og var den første serien som ble trykket i farger. Figuren ga opphav til betegnelsen «den gule presse» om aviser som spekulerer i store overskrifter, sensasjoner og skandaler.


== Historikk ==
The Yellow Kid er tegnet som en flintskallet gutt med store ører, et komisk flir og ei sid, gul nattskjorte. I serien driver han rundt i bakgatene i New York sammen med andre unger og voksne, gjerne i kaotiske, fargerike slummiljøer med mange detaljer, figurer og kommentarer. Replikkene til hovedpersonen er slangpreget og skrevet direkte på nattskjorta. Outcaults gradvise eksperimentering med flere serieruter og snakkebobler istedenfor tradisjonelle avistegninger med ett, samlet motiv, påvirket seinere serieskapere. 
Hogans Alley ble første gang trykt som en enruters fargeserie på forsida av Joseph Pulitzers New York World 5. mai 1895 for å prøve en ny, gul trykkfarge. I oktober 1896 hoppet Outcault over til William Randolph Hearsts New York Journal. Pulitzer hyrte da inn illustratøren og maleren George Luks (1867–1933) for å fortsette en tilsvarende stripe med egne karakterer i sin avis. Etter en rettssak om rettighetene til tegneserien, beholdt World navnet «Hogan's Alley», mens «The Yellow Kid» gikk til Journal. 
I konkurransen mellom avisene utviklet aviskongene en sensasjonspreget journalistikk. Den ble nedsettende omtalt som «gul journalistikk» (yellow journalism) etter den populære tegnseriefiguren. Betegnelsen «gul presse» (yellow press) brukes fortsatt


== Eksterne lenker ==
(en) Yellow Kid – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Richard Outcault

Richard Felton Outcault (født 14. januar 1863 i Lancashire i Ohio i USA, død 25. september 1928 i Flushing i New York) var en amerikansk tegneserieskaper, illustratør og maler. Outcault startet tegneserien om The Yellow Kid, og blir av mange sett på som oppfinneren av moderne tegneserier.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Richard Outcault var sønn av Catherine Davis and Jesse P. Outcalt — stavet uten den u som deres sønn senere la til. Han studerte ved McMicken Universitys designfakultet i Cincinnati fra 1878 til 1881.
Etter studiene arbeidet han med kommersiell maling for Hall Safe and Lock Company.


=== Tegneseriearbeid ===
Outcault begynte sin tegneseriekarriere som oppfinneren Thomas Edisons tekniske tegner og som avistegner for magasinene Judge og Life, men begynte senere i Joseph Pulitzers New York World. Pulitzer brukte Outcaults tegneserier med en eksperimentell fargesammensetning, ved å bruke en enruters fargetegneserie på forsiden, som ble kalt Hogan's Alley og viste en scene fra en fiktiv slum. En av seriens figurer, The Yellow Kid, ga navn til begrepet «yellow journalism». Hogan's Alley ble trykket for første gang den 5. mai 1895. Den gule fargen ble plukket ut fordi den var vanskelig å trykke på denne tiden.
I oktober 1896 hoppet Outcault over til William Randolph Hearsts New York Journal. Det endte i rettssak hvor navnet «Hogan's Alley» gikk til World og «The Yellow Kid» gikk til Journal.
I 1902 lanserte Outcault tegneseriefiguren Buster Brown, en rampegutt kledd omtrent som Little Lord Fauntleroy, og Tige, hunden hans. Serien ble meget populær, og Outcault lisensierte navnet for å selge Buster Brown shoes og mange andre handelsvarer.
I Journal begynte Outcault å eksperimentere med flere tegneserieruter og snakkebobler. Selv om han ikke var den første til å bruke slike virkemidler, satte hans bruk av disse standarden for senere serieskapere.

		


== Se også ==
The Yellow Kid
Buster Brown


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Richard Felton Outcault – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richard F. Outcault – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richard Outcault på Internet Movie Database 
(en) Richard Outcault hos The Movie Database 
(en) Richard Outcault hos American National Biography
Belarusisk rubel

Belarusisk rubel (BYR) var myntenheten i Belarus. Det var 100 belarusiske kopek i en belarusisk rubel, men kopekene ble ikke brukt fordi de er blitt nesten verdiløse grunnet inflasjon. Den 1. juli 2016 gikk landet over til å benytte ny belarusisk rubel (BYN). 10 000 gamle rubler ga 1 ny belarusisk rubel.


== Sedler ==


=== Fra 2000 ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Money of Belarus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hermod

For mannsnavnet, se Hermod (navn)
Hermod er sønn av Odin og Frigg og bror til guden Balder. Han er gudenes sendebud (det nordiske motstykket til den greske Hermes).


== Hermods reise til Hel ==
Han er kjent gjennom historien i den norrøne Eddadiktningen om at Odin sendte ham til Hel for å kjøpslå om Balders frigivelse (Hermods helferd). Hermod red på Odins hest Sleipne til dødsriket hvor Balder var, og kom tilbake med beskjeden om at Balder kunne få vende tilbake bare dersom alle - både levende og døde - ville gråte over ham. Men dersom en sier imot og ikke vil gråte så skal han bli værende i Hel. Æsene ba da alle gråte for Balder, men ei gygre (jotunkvinne) ved navn Takk nektet med disse ordene:

Gygren Takk ble sagt å være Loke i forkledning. Som hevn ble guden Tor sendt for å fange Loke og straffe ham.


== Hermod i annen diktning ==
Hermod nevnes i Edda-diktet Hyndluljod og i det gammelengelske diktet Beowulf. Betydningen i Beowulf er uklar, men Hermod framstilles her som en egoistisk dansk konge, og det trekkes paralleller til Saxo Grammaticus' framstilling av Lotherus (sakserkongen Lothar)


== Referanser ==
Syndikat

Et syndikat er en sammenslutning av selskaper eller mennesker med et felles formål. Det opprinnelige franske ordet er mest brukt for fagforening, men i dag brukes det også om truster, karteller, publiseringssyndikater og andre selskapssammenslutninger så vel som kriminelle syndikater. Det er også assosiert med anarkistisk teori, som alternativ til stat (jamfør anarko-syndikalisme). 
Ordet syndikat kommer fra det franske ordet syndicat som betyr administrator, fra det latinske ordet syndicus som i sin tur kommer fra det  greske ordet syndikos som betyr «ombudsmann», «representant» eller «sakfører».


== Se også ==
Syndikering, blant annet publiseringsavtaler som gjør et materiale tilgjengelig i flere medier samtidig
Syndikalisme, revolusjonær del av arbeiderbevegelsen som ivrer for direkte makt og aksjoner utenom det parlamentaristiske systemet
Kontrakt, juridisk bindende avtale mellom to parter om premissene for handel
Allianse, avtale mellom to eller flere parter for å arbeide i fellesskap


== Referanser ==
Rhodesia (andre betydninger)

Rhodesia kan vise til:

Sør-Rhodesia, løsrevet britisk koloni (1965–1980). Nå Zimbabwe
Nord-Rhodesia, britisk koloni fram til 1964, deretter Zambia
Protektoratet Rhodesia, Nord- og Sør-Rhodesia sammen (1895–1901)
Rhodesia (Nottinghamshire), en landsby i England
22. århundre

Det 22. århundre dekker årene 2101–2200. FN mener at verdens befolkning vil stabilisere seg på 11 milliarder.


== Hendelser ==
To Venuspassasjer vil oppstå, i 2117 og 2125.
Arne Bye

Arne Bye (født 10. november 1983) er en tegneserieskaper fra Trondheim. Bye er best kjent for Holger og Hagbart, en serie om to apatiske personer som deler både leilighet og TV-skjerm. Serien har blitt trykt i blader som Pondus, Smult, FLEIP og Trondheimstegnernes Slagg-blader, og er også utgitt i egne album av Pokus forlag, Kelpie forlag og Laksevåg forlag.
Siden 2006 arbeider Bye hovedsakelig med den humoristiske tegneserien Mira. Tidligere gikk stripeserien fast i den kortvarige Arbeideravisa.
Bye er dessuten medstifter av Trondheimstegnerne og initiativtaker til Steinkjer Serieliga.


== Bibliografi ==
2003 – Holger og Hagbart: Helt i 100 (Pokus forlag, ISSN 1502-3753)
2004 – Holger og Hagbart: Vennerabatt (Pokus forlag, ISSN 1502-3753)
2005 – Holger og Hagbart: The Rock 'n' Roll Album (Kelpie forlag, ISBN 82-92763-03-1)
2006 – Holger og Hagbart: Temmelig Vemmelig (Laksevåg forlag, ISBN 82-996530-3-7)
2010 – Mira: Ustabil?
2011 – Mira: Atten
2012 – Mira: Mosaikk


== Intervjuer ==
Møt en fremadstormende tegneserieskaper, intervju hos Spray Nettavisen (publisert 2003-03-20)
Nye Holger & Hagbart -striper på nettet, intervju hos tegneserier.no (publisert 2004-02-16)
Teikna Ritchie Blackmore, intervju hos NRK Trøndelag (publisert 2004-04-05)
Ritchie Blackmores pennefører, intervju i Adresseavisen (publisert 2004-04-14)
Tegneseriemannen, intervju i Trønder-Avisa (publisert 2006-10-26)
Mira fra Lade kan få Sproingprisen, intervju i Adresseavisen (publisert 2012-04-16)


== Omtaler ==
Morsomme døgenikter, anmeldelse av Helt i 100, Bergens Tidende (publisert 2003-09-11)
En talentfull godbit, anmeldelse av Helt i 100, tegneserier.no (publisert 2004-02-16)
Gutta har det gøy, anmeldelse av Vennerabatt, tegneserier.no (publisert 2004-12-03)
Mangler gapskrattene, anmeldelse av Rock'n Roll Album, Serienett (publisert 2006-02-06)
Buddy-serien, anmeldelse av Temmelig vemmelig, Serienett (publisert 2006-10-10)
Holger og Hagbart, anmeldelse av Temmelig vemmelig, Spirit (publisert 2006-12-01)


== Eksterne lenker ==
Arne Bye
Mira
Holger og Hagbarts offisielle nettside
Holger og Hagbart-striper hos nettserier.no
Edda jr.-striper hos nettserier.no
http://comicwiki.dk/wiki/Arne_Bye
Akko

Akko eller Acre (også kjent som Akká, Akkon eller St Jean D'Acre, eller norrønt: «Akersborg») er en havneby i den nordlige delen av Israel. 
Gamlebyen i Akko har blitt oppført av UNESCO på listen over verdens kulturarv, og inneholder blant andre spesielle turistplasser en tunnel som leder til 1300-tallets tempelfort. Akko er også et sentrum for bahai-religionen. UNESCOs verdensarvkomité besluttet den 8. juli 2008 å føre opp Bahá'u'lláhs gravmæle utenfor Akko på verdensarvlisten, som ett av bahai-troens to hellige steder i Israel. En gate i gamlebyen er oppkalt etter kong Sigurd Jorsalfare til minne om kong Sigurds innsats for å redde byen fra egyptisk invasjon i 1110.
Akko betraktes som tvillingby til Haifa, da disse to byene er i ferd med å vokse inn i hverandre.


== Historie ==
I 332 f.Kr. ble byen erobret av Aleksander den store. I 638 kom den under arabisk herredømme, men ble erobret av korstogsfarerne i år 1100 og ble en del av kongeriket Jerusalem. I 1110 tok kong Baldvin I av kongeriket Jerusalem imot den norske kongen Sigurd Jorsalfare og hans 60 skip i havna i Akko (norrønt: «Akersborg»). Sigurd var den første kongen som kom på visitt, på veier dekket av tepper og palmer. Selv om Jerusalem var gjenerobret av kristne styrker etter korstoget i 1099, var fortsatt store deler lengre nord under muslimsk kontroll. Kong Baldvin ba om kong Sigurds hjelp til å innta byen Sidon i dagens Libanon (byen heter i dag Sayda). Sigurds styrke angrep sjøveien, mens Baldvins styrke angrep over land.
I 1187 erobret Saladin byen tilbake, men allerede i 1191 inntok Filip II August av Frankrike og Rikard Løvehjerte byen på ny. Byen ble da gjort til hovedstad i det som var igjen av kongeriket Jerusalem.
I 1190 ble Den tyske orden grunnlagt der. I 1219 opprettet Frans av Assisi et fransiskanerkloster i byen som stadig eksisterer.
I 1229 kom byen under johannitterordenens forvaltning (på fransk fikk byen derfor navnet St. Jean d'Acre, som også tidvis brukes i dag).
Etter den muslimske gjenerobringen av Jerusalem ble Akko et av de siste støttepunktene for korsfarerne.
Med Beleiringen av Akko og festningens fall 18. mai 1291 var korstogenes tid definitivt forbi.
I 1517 ble byen under sultan Selim I en del av Det osmanske riket.
Bymuren, som nå delvis er ruiner og har bare én port, dateres tilbake til Det osmanske riket, nærmere bestemt midt på 1800-tallet. Byggherren Daher El-Omar brukte restene etter korstogsmurene som fundament for sin nye mur. Moskéen al-Jazzar stod ferdig i 1781, og var bygd på oppdrag fra guvernøren Ahmad Jazzar pasha (død 1804) av materiale fra Caesarea Palaestina.
I den osmanske perioden var Akko en beryktet fengselsplass.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Acre (city) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Acre (city) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Kontrollert luftrom

Kontrollert luftrom er et luftrom av bestemte dimensjoner hvor det ytes flygekontrolltjenester for kontrollerte flyginger (ATC) for fly som flyr under instrumentregler (IFR) og visuelle regler (VFR) iht. luftrommets klassifisering.
Luftrommet klassifiseres i 7 kategorier og betegnes med bokstaver fra A til G. Klasse A er det området med strengest kontroll, mens klasse G er ukontrollert luftrom (minst kontroll).
Kontrollert luftrom er en fellesbetegnelse som i norske ansvarsområder dekker ATS-luftrom klasse A, C, D og E.
Luftrom

Luftrom inndeles i fire forskjellige klassifiseringer: 

Kontrollert luftrom
Ukontrollert luftrom
Luftrom for spesielt bruk
Andre typer luftromInndeling av luftrom er ikke blitt viet stor oppmerksomhet i Norge, da vi er forskånet for de store volum av trafikk som finnes i andre deler av Europa og USA. Dette forhindrer dog ikke at en flygeleder må ha kjennskap til inndelingen av luftrommet og hvilke begrensninger og muligheter dette legger på pilot og kontrollører.
Det er også en pilots plikt å sette seg inn i hvilke regler som gjelder når man bestemmer seg
for hvilken flyvning han gjennomfører.
Lufttrafikktjeneste

Lufttrafikktjeneste er en fellesbetegnelse for flygeinformasjonstjeneste (NOTAM), alarmtjeneste og flygekontrolltjeneste. Sistnevnte omfatter områdekontrolltjeneste, innflygningskontrolltjeneste og tårnkontrolltjeneste, systemer som er styrt av flygeledere.
Flykontrolltjenesten (air traffic control service) er en tjeneste som skal sikre at lufttrafikken foregår på en effektiv og trygg måte. Personellet i flykontrolltjenesten dirigerer flyene og forteller dem hvor de skal lande. Flyinformasjonstjenesten (flight information service) skal sørge for at pilotene får all relevant informasjon under flyturen. Alarmeringstjenesten (alterting service) skal sørge for at det settes i gang søk etter alle savnede luftfartøy samt varsle om fly i nødssituasjoner. Kommunikasjonen skjer hovedsakelig på engelsk, med det er også mulig å snakke norsk i norske luftrom. Lufttrafikktjenesten drives av Avinor i Norge.


== Utdanning ==
AFIS-utdanningen (Aerodrome flight information service) består av et grunnkurs i lufttrafikktjeneste og et AFIS-/simulatortreningskurs med en etterfølgende praksisperiode ved en lufthavn. Totalt tar AFIS-utdanningen ca. 10 måneder. Praksisperioden foregår hos Avinors AFIS-opplæringsenheter. En må gjennom to inntaksprøver for å komme seg inn på utdanningen. Personer som har gjennomført AFIS-utdanningen kan jobbe innenfor lufttrafikktjenesten.


=== Vanlige arbeidsoppgaver ===
Gi flygeinformasjon til fly innenfor en avgrenset sone rundt flyplassen man jobber ved
Holde den lokale flytrafikken informert om alle forhold som har betydning for en sikker og effektiv flygning
Videreformidle instruksjoner om blant annet flygenivåer og ruteføringer
Observere og informere om værforholdene
Besørge alarmtjeneste og yte bistand til redningstjeneste når dette er nødvendig


=== Opptaksvilkår ===
Fylt 19 år
Avklart verneplikt
Generell studiekompetanse på gjennomsnittskarakter 3,5 eller mer, med gode norsk- og engelskkunnskaper.
Sikkerhetsklarering og uttømmende politiattest
Oppfylle helsekrav


=== Ønskede personlige egenskaper ===
Selvstendighet
Evne til å utvise initiativ
God samarbeidsevne
God hukommelse
Nøyaktighet
Besluttsomhet
Velutviklet logisk evne og god romforståelse


== Se også ==
Fly
Flyplass
Flygeleder
AFIS-fullmektig


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Avinor Besøkt 05.07.19
AFIS-utdanning, utdanning.no Besøkt 05.07.19
Kontrolltårn

Kontrolltårn er i luftfarten en enhet som yter flygekontrolltjeneste for lokaltrafikk. Flygeledere gir luftfartøyer klareringer og instruksjoner for manøvrering på bakken og i lufta innenfor kontrollsonen. I tillegg ytes det flygeinformasjons- og alarmtjeneste.
Ved norske regionale flyplasser jobber det i stedet for en flygeleder en AFIS-fullmektig. Disse gir informasjon om annen trafikk, vind, rullebaneforhold og vær. En AFIS-fullmektig gir informasjon – ikke klareringer til luftfartøyer på og ved flyplassen.


== Eksterne lenker ==
(en) Control towers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Instrumentflygeregler

Flyging etter instrumentflygeregler (IFR, fra engelsk Instrument flight rules) er flyging i henhold til Bestemmelser for Sivil Luftfart (BSL) F 1-5, Instrumentflygeregler samt tilleggsbestemmelser og eventuelle tillatte unntak.
Flyging i henhold til instrumentflygeregler betyr at flybesetningen navigerer etter instrumenter og kan dermed fly fra A til B i nesten «all slags vær».
Flyene navigerer da etter radiohjelpemidler som baserer seg på bakkestasjoner som NDB, VOR og DME (sivilt), og TACAN (militært). Etterhvert har navigasjon etter satellittnavigasjon med GPS (amerikansk) og/eller GLONASS (russisk) blitt stadig mer utbredt.
I tillegg til å navigere til og fra selve posisjonen til navigasjonshjelpemidlene, er det definert såkalte veipunkt / IFR-meldepunkter definert ut fra retning og avstand fra et navigasjonshjelpemiddel og/eller ut ifra punktets geografiske posisjon ut ifra lengde- og breddegrader. Slike meldepunkter får sin egen 5 bokstavbetegnelse som er et ord som er fonetisk enkelt, klart og lett å forstå på flyradioen. Omkring Gardermoen finnes SUMAK (på svenskegrensen ved Chalottenberg), MOSAS og KOLAB (ved Helgøya i Mjøsa) og (ved Meråker:) MERAK.
Alternativet til IFR flygereglene er VFR, visuelle flygeregler. De definerer hvor langt flyet må være unna skyer i forhold til hvilke luftromklasser flyet er i.
AFIS-enhet

AFIS-enhet (fra engelsk aerodrome flight information service unit) er en enhet som yter flygeinformasjons- og alarmtjeneste til luftfartøyer før avgang og landing innenfor en trafikkinformasjonssone og –område (TIZ/TIA) på en ikke-kontrollert flyplass. På en AFIS-enhet styres ikke lufttrafikken av flygeledere. Det er pilotene selv som tar sine avgjørelser basert på formidlet informasjon gitt av en AFIS-Fullmektig. 
En AFIS-Enhet er en lufthavn som i utgangspunktet har mindre enn 10.000 flybevegelser (landinger og avganger) i året. Ved flyplasser med mer trafikk enn 10.000 årlige flybevegelser (stamruteplassene) ytes det som regel flykontrolltjeneste, som da utøves av flygeledere og er en kontrollert enhet. Alle lufthavnene på det norske kortbanenettet er AFIS-Enheter.


== AFIS-enheter i Norge ==
Følgende offentlige flyplasser (alfabetisk) har AFIS-enheter som drives av Avinor:  


=== Privatdrevne ===
Oversikt over flyplasser (alfabetisk) med AFIS-enheter som drives privat:


== Kilder ==
Avinor
Store Norske Bedriftsnytt
Kings Bay AS : Annual reports Arkivert 1. november 2013 hos Wayback Machine.
Kirtland

Kirtland er en by i Lake County i Ohio. Ved folketellingen i 2010 hadde byen 6866 innbyggere. Den første kirke av Siste dagers hellige hadde sitt hovedsenter her fra 1831 til 1838.


== Referanser ==
Liste over flyplasser i Norge

Liste over norske flyplasser, helikopterplasser og flystasjoner gruppert etter fylke/område og deretter sortert etter navn. For en liste kun sortert etter navn, se kategorien flyplasser i Norge.


== Graf med statistikk for de 10 mest trafikkerte flyplassene i Norge ==


== Godkjente og ikke godkjente landingsplasser ==
For å drive en landingsplass over en viss størrelse må innehaveren ha konsesjon og teknisk-operativ godkjennelse jf. luftfartsloven § 7-5 første ledd: «For å anlegge, drive eller inneha landingsplass kreves konsesjon fra departementet.» Det er Luftfartstilsynet som fører tilsyn med de godkjente landingsplasser.
Mindre landingsplasser kan ha konsesjon, men ikke teknisk-operativ godkjennelse jf. luftfartsloven § 7-5 tredje ledd: «Det kreves ikke konsesjon for landingsplass der det er eller vil bli foretatt ubetydelig rydnings-, anleggs- eller bygningsvirksomhet og antall flybevegelser er av et ubetydelig omfang, med mindre flysikkerhetsmessige eller støymessige hensyn tilsier at første ledd kommer til anvendelse.» Noen av disse landingsplassene er i perioder helt eller delvis brukt til andre formål eller er av andre årsaker uegnet som landingsplass.
Noen landingsplasser har hverken konsesjon eller teknisk-operativ godkjennelse.


== Forsvarets flystasjoner ==
Evenes flystasjon
Andøya flystasjon
Rygge flystasjon
Ørland flystasjon
Bardufoss flystasjon
Gardermoen flystasjon
Sola flystasjon


== Nedlagte flyplasser ==
Alappmoen flyplass
Forus flyplass
Fritzøe flyplass (ENFZ)
Gamvik flyplass
Gressholmen sjøflyhavn
Herdla flyplass
Kjøllefjord flyplass (QJL)
Kongsberg flyplass
Lade flyplass
Moss lufthavn, Rygge (RYG)
Narvik lufthavn, Framnes
Oslo lufthavn, Fornebu (ENFB/FBU)
Verdal flyplass
Værøy flyplass
Øysand flyplass


== Bildegalleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Flyplass
Lufthavn
Flystasjon
Helikopterplass
Største flyplasser i Norden
Liste over modellflyplasser i Norge


== Eksterne lenker ==
Godkjente flyplasser i Norge (eldre liste)
Luftfartstilsynet
Oversikt over små og store landingsplasser i Norge