Anker (slekt)

Anker er en norsk slekt med opphav i Sverige, der slektens stamfar Olof Erichsson (død 1682) var ankersmed i Göteborg. Slektsnavnet ble tidligere skrevet Ancker eller Ancher.


== Historie ==
Slektens stamfar Erich Olsen Ancker (1644–99) var sønn av kjøpmann og ankersmed Olof Erichsson (død 1682) og hustru Kirsten i Göteborg. Erik Ancker kom til Christiania som representant for kjøpmann Peter Bahrum i Lübeck. I Christiania ble han en velstående kjøpmann, som gjennom ekteskap med Maren Lauritzdatter ble inngiftet i byens rike kjøpmannskretser. Av deres sønner ble Bernt Ancher (1680–1724), sogneprest til Land, stamfar til slektens hovedgrener gjennom sønnene Erich Ancher (1709–1785) og Christian Ancher (1711–1765). Ved storhandel, kjøp av jordegods og rike giftermål ble deres etterkommere i slutten av 1700-tallet de ledende og uten sammenligning mektigste innenfor det såkalte handelspatrisiatet i Norge.
Medlemmene av de to hovedgrenene ble ved adelsbrev av 14. januar 1778 naturalisert som dansk-norsk adel under navnet Anker på grunnlag av påstander om at de stammet fra en svensk adelsslekt Anckar. Slektsforskere har imidlertid ikke kunnet påvise noen forbindelse med denne slekten. Det er i dag ansett som sikkert at familienavnet kommer av at slektens svenske stamfar var ankersmed. Carsten Ancher førte saken om adling på familiens vegne i København, og «begrunnet søknaden ved å påstå at familiens norske stamfar Erich Olsen Ancker stammet fra den svenske Bothwidaslekten fra Värmland, adlet i 1625 under navnet Anckar. Denne slekten døde ut på mannssiden i 1645. Bernt Anker selv betvilte dette slektskapet og ga uttrykk for sin tvil i et brev til fetter Carsten 31. mai 1777. Han advarte mot å søke på så tynt grunnlag, og ønsket å unngå en fremgangsmåte som kunne stride mot familiens ære. Men søknaden gikk altså greit igjennom, og alle var glad til.» Alf Collett avkreftet det fiktive slektskapet i Personalhistorisk Tidsskrift i 1889, da han fant rettsreferater fra 1666 som viste at familiens stamfar «Erich Anchersen, en fattig fremmed Karl af Lübeck» ble funnet skyldig i tollsvik. Erich Anchersen beskrives på 1660-tallet også som Lübeck-kjøpmannen Peter Bahrums tjener.Den danske adelshistorikeren Albert Fabritius anså adelskapet til Anker som å være «solgt» av kongen, det vil si tildelt mot innbetaling av betydelige beløp til kongens privatkasse «partikulærkassen» .Det vesentlige av slektsmedlemmenes næringsvirksomhet og eiendommer gikk ut av slektens eie i løpet av 1800-tallet. Det Ankerske fideikommiss i Christiania gikk konkurs i 1819, mens godskomplekset knyttet til Bogstad gård og Nordmarka ved Oslo ble arvet gjennom kvinneledd i slektene Wedel Jarlsberg, Løvenskiold og Egeberg (slekt fra Sjælland). Bogstad gård og Rød herregård ved Halden gikk over til å bli stiftelser i siste del av 1900-tallet.
Fra 1800-tallet har slektsmedlemmer gjort seg bemerket bl.a. som landskapsmaler, ambassadør, leger, arkitekt, finansfolk og utøvere av andre yrker.


== Slektsvåpen ==
Før adlingen brukte slektsmedlemmer til dels et våpenskjold med i skjoldet et anker under to stjerner, og som hjelmtegn oppe på hjelmen står den allegoriske figuren Spes (håpet) mellom to hjortehorn.
Ved adlingen ble det norske slektsvåpenet lagt nærmere den utdødde, svenske adelsfamilien Anckars våpen som i skjoldet har et anker med piler. Antakelig har medlemmer av den norske slekten selv påvirket denne utformingen.
Det norske slektsvåpenet fra adelsbrevene har rødt skjold med en smal gullrand og innenfor den et svart anker som har gull ankerstokk, og gjennom ankerringen er det stukket tre krysslagte, svarte piler. På en hjelm med rangkrone er hjelmtegnet en seksoddet, gull stjerne mellom et vesselhorn delt i rødt, gull og sølv, og et annet delt i sølv, gull og rødt. Skjoldet har på hver side en skjoldholder: en bjørn og en ulv, begge naturfarget og med hodene seende bakover.
Slektsmedlemmer har også brukt et valgspråk ("devise") på latin: Gloria ex utili (ære av det nyttige), bl.a. Peder Anker på platen som serafimerridder.


== Oversikt ==


== Galleri ==


== Noen kjente medlemmer ==
Bernt Ancher (1680–1724), sogneprest i Land
Erich Ancher (1709–1785), Moss, jernverkseier, justisråd
Peter Anker (1744–1832), generalmajor, guvernør i Trankebar.
Carsten Anker (1747–1824), eier av Eidsvollsbygningen, statsråd
Bernt Anker (1746–1805), Christiania, Paléet, Frogner hovedgård, handelsmagnat, skipsreder og jernverkseier, kammerherre
Peder Anker (1749–1824), Bogstad gård, godseier, jernverkseier, generalveimester og politiker, Eidsvollsmann og statsminister
Jess Anker (1753–1798), eier av Tollbugata 10 og Uranienborg-løkken, kjøpmann
Morten Anker (1780–1838), sønn av kjøpmann Jess Anker, grosserer i Christiania og eier av Frogner Hovedgård 1807-1836.
Peter Ancher (1736–1776), Halden, kjøpmann
Niels Anker (1764–1812), Halden, grosserer
Erik Theodor Christian Bernhard Anker (1785–1858), generalmajor, kabinettskammerherre, gift med Betzy Sneedorff
Karen Anker (1789–1849), overhoffmesterinne, gift med stattholder Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg (1779–1840)
Peder Bernhard Anker (1787–1849), Kongsvinger, oberst, kommandant på festningen
Peter Martin Anker (1801 – 1863), Halden, grosserer, kjøpte Rød herregård av svigerfaren Carsten Tank
Ellen Margrethe Anker (1802–1869), gift med Thomas Stang (1802–1875), trelasthandler, godseier, konsul
Bernt Olaus Anker (1809–1881), sorenskriver i Inderøy
Christian Anker (1811–1885), Christiania, fattigforstander, kirkeverge
Carsten Christian Anker (1817–98), Fredrikstad, oberstløytnant, kommandant på festningen
Hedevig Betzy Sigismunda Annette Anker (1819–1879), gift med Peder Anker Wedel Jarlsberg (1809–93),
Nils Anker Stang (1832–1914), Halden, trelasthandler, godseier
Carl Johan Anker (1835–1903), oberstløytnant, kammerherre
Nils Anker (1836–1893), Sorgenfri, Halden, grosserer, stortingsmann
Peter Christian Botwid Anker (1837–1906), Lundestad, Halden, godseier
Didrikke («Dikka») Anker (1838–1912), leder av Norges Fredsforening, gift med Edvard Johannes Møller (1820–1885), Thorsø herregård
Herman Anker (1839–1896), Sagatun folkehøyskole, postmester, skolemann
Christian August Anker (1840–1912), grosserer, gruve- og verkseier
Bernhard Anker (1840-1921), lensmann i Nittedal i perioden 1875–1913
Johan Caspar Herman Wedel Anker (1845–95), kunstmaler
Annette Anker (1851–1885), kunstmaler
Kai Bisgaard Anker Møller (1859–1940), Torsø herregård, gift med kusinen Cathrine («Katti») født Anker
Peter Martin Anker (1863–1939), Rød herregård, i 1892–1907 gift med forfatteren Nini Roll Anker (1873–1942)
Peder Bernt Anker (1863–1933), generalkonsul i Japan
Katti Anker Møller (1868–1945), kvinnesaksforkjemper
Ella Anker (1870–1958), forfatter, journalist
Johan August Anker (1871–1940), ingeniør, båtkonstruktør og gift med forfatteren Nini Roll Anker i hennes 2. ekteskap
Borghild Anker (1876–1955), overhoffmesterinne
Morten Ulrik Fredrik Arveschoug Anker (1879–1964), havnefogd i Varanger, overlos
Christian August Anker (1896–1982), Risør, direktør for Risør Tremassefabrikk
Herman Anker (1901–1970), lege i Skien og litteraturforsker på Henrik Ibsen
Peter Martin Anker (1903–1977), ambassadør
Erik Anker (1903–1994), direktør i Titan Co
Øyvind Anker (1904–1989), Oslo, førstebibliotekar ved Universitetsbiblioteket i Oslo
Synnøve Anker Aurdal (1908–2000), tekstilkunstner
Peter Martin Anker (1927–2012), Bergen, direktør ved Vestlandske Kunstindustrimuseum
Morten Ulrik Anker (1932–2017), professor
Alf Bernt Anker (1933–), generalkonsul
Erik Anker, arkitekt
Peter Anker, skipsmegler
Nils Anker (1961–), direktør ved Kunstmuseet KUBE og Jugendstilsenteret
Petter Anker Rasch (1960–), banksjef


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fotolitografisk Gjengivelse af det i Storthingets Arkiv opbevarede Original-Haandskrift af Kongeriget Norges Grundlov af 17.de Mai 1814 (viser Peder Ankers segl med slektsvåpenet)
Haagen Krog Steffens: Stamtavle over Familien Anker, 1889
Carsten Anker: Stamtavle over Familien Anker, 1914
Hans Nicolai Anker: Familien Anker : litt slektshistorie, 1990
Anders Thiset og P.L. Wittrup: Nyt dansk Adelslexikon, København 1904
Haagen Krog Steffens: Norske Slægter 1912, Gyldendalske Boghandel, Kristiania 1911
S.H. Finne-Grønn: «Om slegten Ankers herkomst. Oplysninger om familier i Oslo og det gamle Christiania», Norsk Personalhistorisk Tidsskrift, Bind III, Oslo 1926, side 218-221
Hugo Høgdahl: Norske ex libris og andre bokeiermerker. Fra biskop Arne Sigurdsson til Gerhard Munthe, Oslo 1946, side 84-89 (ex libris med våpenskjold før og etter adlingen)
Albert Fabritius: Danmarks Riges Adel, København 1946, side 57
Danmarks Adels Aarbog, København 1952, med stamtavle og våpen
Hans Cappelen: «Norske Serafimerridderes våpenskjold», Heraldisk Tidsskrift, hefte 15,  København 1967, side 233
Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 52-53
Herman L. Løvenskiold: Heraldisk nøkkel, Oslo 1978
Harald Nissen og Monica Aase: Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim, Trondheim 1990, side 27
Jan Raneke: Svensk Adelsheraldik, Malmö 1990 med svensk slekt Anckar
Anders Bjønnes m.fl (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med Peder Ankers aner og andre slektsopplysninger, samt bilde med beskrivelse av seglet hans på Grunnloven 17. mai 1814


== Eksterne lenker ==
(no) Arkiv etter slekten Anker på Arkivportalen