1908


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
6. januar – Opprør i Marokko. Mulai Hafid utropes til ny sultan i Fez.
12. januar – En langdistanse radiosending blir sendt fra Eiffeltårnet for første gang.
26. januar – USA, brødrene Wright leverer verdens første militære fly til US Army i februar.
1. februar – I Lisboa, Portugal myrdes kong Carlos I og hans kronprins. Kongens nest eldste sønn blir ny konge under navnet Manuel I.
5. april – Herbert Henry Asquith blir Storbritannias statsminister.
10. mai – Morsdagen feires for første gang i Grafton, Vest-Virginia, USA.
14. juni – Tyskland vedtar å ruste opp marinen med ytterlige fire slagskip.
23. juni – I Persia avsetter Muhammed Ali Shah regjeringen, innfører unntakstilstand og opphever grunnloven av 1906. Statskuppet utløser borgerkrig.
30. juni – Tunguska-eksplosjonen, antatt å skyldes en asteroide eller komets kollisjon med jorden, raserer mer enn 2000 kvadratkilometer skog i Sibir.
13. juli –
På havnen Malmö, Sverige sprenges fartøyet «Amalthea» som benyttes som herberge for engelske streikebrytere. En omkommer og 23 kommer til skade. Senere dømmes en ungsosialist til døden og to til livsvarig straffearbeide for attentatet. Dødsstraffen omgjøres til slutt til livsvarig straffearbeide.
Kvinner får for første gang delta i et moderne OL.
24. juli – I Tyrkia tvinger Ungtyrkerne sultan Abd al-Hamid II til å gjeninnføre grunnloven av 1876.
26. juli – Bureau of Investigation, senere Federal Bureau of Investigation, opprettes i USA.
20. august – Kong Leopold II av Belgia overfører kolonien Kongo, inntil da kongens private eiendom, til den belgiske staten.
23. august – I Marokko beseirer sultan Mulai Hafid den gamle sultanen Abdul Aziz ved Marrakech.
5. oktober – Bulgaria erklærer seg uavhengig fra Tyrkia.
6. oktober – Østerrike annekterer Bosnia-Hercegovina.
7. oktober – Kypros går i union med Hellas.
24. september – Den første Ford modell T bygges.
14. november – Etter at keiser Guand Xu døde dagen før innsettes den to år gamle Puyi som keiser i Kina.
28. desember – 75 000 mennesker omkommer i jordskjelv i Messina, Italia.


=== Norge ===
18. januar – Stortinget godkjenner Integritetstraktaten.
19. mars – Jørgen Løvlands regjering (V) går av og erstattes av Gunnar Knudsens første regjering (også V)
28. mars – Barken «Inglewood» eksploderer på Mandals havn. 14 mennesker omkommer.
13. mai – Det innføres forbud mot fisking med trål i norsk sjøterritorium
28. juni – Store deler av Fredrikstad sentrum brenner ned. 23 trehus går opp i flammer.
10. juli – Kong Haakon VII åpner Thamshavnbanen, Norges første elektriske jernbane.
25. juli – D/S «Gøteborg» kolliderer med lokalbåten «Bekkelaget» ved Hovedøya. Elleve mennesker drukner.
31. juli – Frankrikes president Fallières besøker Kristiania.
22. august – DS «Folgefonden» grunnstøter og synker ved Skånevik. 26 mennesker omkommer.
3. september – Menighetsfakultetet blir åpnet.
11. september – Karoline og Bjørnstjerne Bjørnson feirer gullbryllup på Aulestad.
17. oktober – Gustav Vigelands Abelmonument avsløres.
Norges Skiforbund blir stiftet.En koppeepidemi bryter ut i Kristiania.
Kong Edward og dronning Alexandra av Storbritannia besøker Norge.
Norges første rutebil settes i gang på strekningen Molde–Battenfjorden.
Sportsklubben Brann blir stiftet.


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
12. januar – Jean Delannoy, fransk regissør (d. 2008)
15. januar – Edward Teller, ungarsk-amerikansk fysiker (d. 2003)
26. januar – Stephane Grappelli, fransk-italiensk fiolinist (d. 1997)
23. mars – Joan Crawford amerikansk skuespiller (d. 1977)


=== Andre kvartal ===
1. april – Abraham Maslow, amerikansk psykolog (d. 1970)
5. april – Bette Davis, amerikansk skuespiller (d. 1989)
5. april – Herbert von Karajan, østerriksk dirigent (d. 1989)
11. april – Jane Bolin, USAs første svarte kvinnelige dommer (d. 2007)
9. april – Odd Bang-Hansen, norsk forfatter (d. 1984)
24. april – Józef Gosławski, polsk billedhugger og gravør (d. 1963)
28. april – Oskar Schindler; tysk forretningsmann (d. 1974)
5. mai – Alf Andersen, olympisk mester i hopp (d. 1975)
20. mai – James Stewart, amerikansk skuespiller (d. 1997)
23. mai – Max Abramovitz amerikansk arkitekt (d. 2004)
28. mai – Ian Fleming, britisk forfatter (d. 1964)
30. mai – Hannes Alfvén svensk arkitekt (d. 1995)
21. juni – Erik Brofoss, finansminister og sentralbanksjef (d. 1979)


=== Tredje kvartal ===
8. juli – Nelson Rockefeller, USAs 41. visepresident (d. 1979)
14. juli – Dagfinn Hauge, norsk biskop (d. 2007)
26. juli – Salvador Allende, chilensk president (d. 1973)
14. august – Arne Ekeland, maler (d. 1994)
18. august – Olav H. Hauge, forfatter (d. 1994)
27. august – Lyndon B. Johnson, amerikansk president (d. 1973)
7. september – Michael E. DeBakey, amerikansk kirurg (d. 2008)
13. september – Chu Berry, amerikansk jazzmusiker (d. 1941)


=== Fjerde kvartal ===
16. oktober – Enver Hoxha, albansk statsleder (d. 1985)
19. oktober – Geirr Tveitt, komponist og pianist (d. 1981)
31. desember – Simon Wiesenthal, nazi-jeger (d. 2005)


== Dødsfall ==


=== Januar ===
9. – Wilhelm Busch, tysk maler (f. 1832)
9. – Peter Theodor Holst, norsk offiser, embetsmann og politiker (f. 1843)
14. – Holger Drachmann, dansk poet og dramatiker (f. 1846)
18. – Herman Snellen, nederlandsk oftalmolog (f. 1834)
20. – Heinrich Hübschmann, tysk orientalist (f. 1848)
23. – Vilhelm Dons, norsk jurist (f. 1868)
28. – Josef Freinademetz, østerriksk misjonær (f. 1852)
28. – Ragnhild Jølsen, norsk forfatter (f. 1875)
28. – François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne, fransk katolsk kardinal (f. 1844)


=== Februar ===
1. – Carlos I, portugisisk konge (f. 1863)
1. – Ludvig Filip av Portugal, portugisisk kongelig (f. 1887)
3. – Ferdinand Meldahl, dansk arkitekt og bygningsinspektør (f. 1827)
13. – David Hesser, amerikansk vannpolospiller (f. 1884)
29. – John Hope, 1. marki av Linlithgow (f. 1860)


=== Mars ===
7. – Otto Gjerdrum, norsk forretningsmann og jurist (f. 1831)
14. - Lester Allan Pelton, amerikans oppfinner, regnes som peltonturbinens far (f. 1829)
17. – Giovanni Battista Casali del Drago, italiensk katolsk kardinal (f. 1838)
31. – Barbier de Meynard, fransk historiker og orientalist (f. 1826)


=== April ===
2. – Harald Emil Høst, dansk jurist og politiker (f. 1835)
13. – Aasta Hansteen, norsk kvinnesakspioner (f. 1824)
22. – Henry Campbell-Bannerman, britisk politiker (f. 1836)
23. – Gustav Adolph Guldberg, norsk medisinprofessor (f. 1854)
25. – Gennaro Portanova, italiensk katolsk kardinal (f. 1845)
25. – Harry Storer, engelsk fotball- og cricketspiller (f. 1870)


=== Mai ===
24. – Tom Morris sr., skotsk golfpioner (f. 1821)


=== Juni ===
2. – Redvers Henry Buller, britisk general (f. 1839)
2. – Aimar Sørenssen, norsk jurist og politiker (f. 1823)
14. – Frederick Stanley, 16. jarl av Derby (f. 1841)
21. – Nikolaj Rimskij-Korsakov, russisk komponist (f. 1844)
24. – Grover Cleveland, amerikansk president (f. 1837)


=== Juli ===
2. – Wilhelm Grube, tysk sinolog (f. 1855)
5. – Jonas Lie, forfatter (f. 1833)
11. – Friedrich Adolph Traun, tysk tennisspiller (f. 1876)
15. – Olav Hurum, norsk lyriker (f. 1884)
20. – Demetrius Vikelas, gresk forretningsmann (f. 1835)
22. – Randal Cremer, engelsk politiker og nobelprisvinner (f. 1828)
22. – Carlo Nocella, italiensk katolsk kardinal (f. 1826)
23. – Wernher von Quistorp, prøyssisk jurist og politiker (f. 1856)


=== August ===
2. – Jørgen Breder Faye, norsk handelsmann, bankmann og politiker (f. 1823)
8. – Joseph Maria Olbrich, østerriksk arkitekt og designer (f. 1867)
25. – Henri Becquerel, fransk fysiker (f. 1852)
27. – Thorvald Bindesbøll, dansk arkitekt (f. 1846)


=== September ===
22. – Jacob Jonathan Aars, norsk språk- og skolemann (f. 1837)
26. – Samuel Duvall, amerikansk bueskytter (f. 1836)
28. – Pablo de Sarasate, spansk fiolinist (f. 1844)


=== Oktober ===
8. – James Stott, engelsk fotballspiller (f. 1871)
20. – Werner Werenskjold, norsk målmann (f. 1831)
21. – Charles Eliot Norton, amerikansk forfatter og kunstprofessor (f. 1827)
24. – Carl Tellefsen, norsk-amerikansk skihopper (f. 1854)
25. – Lorenz Frølich, dansk maler og illustratør (f. 1820)
26. – François-Désiré Mathieu, fransk katolsk kardinal (f. 1839)
27. – Salvador Casañas y Pagés, spansk katolsk kardinal (f. 1834)


=== November ===
4. – Tomás Estrada Palma, kubansk general (f. 1835)
8. – Victorien Sardou, fransk dramatiker og forfatter (f. 1831)
14. – Storfyrst Aleksej Aleksandrovitsj av Russland (f. 1850)
15. – Cixi, kinesisk regent (f. 1835)
25. – Guangxu-keiseren, kinesisk keiser (f. 1871)
27. – Knud Bergslien, norsk maler (f. 1827)
27. – Einar Løchen, norsk jurist og politiker (f. 1850)


=== Desember ===
2. – Franz von Sales Maria Doppelbauer, østerriksk katolsk biskop (f. 1845)
2. – John Taylor, amerikansk friidrettsutøver (f. 1882)
20. – Joseph Maria Pernter, østerriksk katolsk prest (f. 1848)
23. – Garrett Serviss, amerikansk friidrettsutøver (f. 1878)
24. – Nils Gude, norsk maler (f. 1859)
29. – Herman af Sillén, svensk sjøoffiser og maler (f. 1857)


=== Ukjent dato ===
Bille Aubert, norsk jurist (f. 1868)
Jørgen Bang, norsk skipsreder (f. 1829)
Ludvig Marinus Biørn, norsk-amerikansk prest og salmedikter (f. 1833)
Constantius Flood, norsk forfatter, sjømann og bonde (f. 1837)
Carl Hall, dansk redaktør og fjellklatrer (f. 1848)
Simon Wright Hofgaard, norsk skolemann og lærebokforfatter (f. 1843)
Ole Endresen Kolflot, norsk fjellklatrer (f. 1843)
Archibald John Little, engelsk forfatter (f. 1838)
Ole Moene, norsk treskjærer (f. 1839)
Nikolaj Petrovskij, russisk generalkonsul (f. 1837)
Peder Ferdinand Reinhardt, norsk forretningsmann og politiker (f. 1836)
Rasmus Sindre, norsk redaktør og politiker (f. 1859)
Knut Severin Spenning, norsk skolemann og forfatter (f. 1831)
Sun Yirang, kinesisk filolog og lingvist (f. 1848)
Rasmus Theisen, norsk jurist, embetsmann og politiker (f. 1837)
Gunvald Thorkildsen, norsk teolog og biskop (f. 1845)


== Idrett ==
27. april – De 4.olympiske leker åpner i London. Storbritannia blir beste nasjon med 54 gull-, 46 sølv- og 38 bronsemedaljer foran USA med medaljefordelingen; 23-12-12. Norge tar to gull, begge i frigevær; Albert Helgerud i 300 m individuelt samt 300 m lagkonkurranse.
12. juli – Norges første fotball-landskamp:
Sverige-Norge 11-3 (5-2)– Stadion: Idrottsforbundets Grusplan, Göteborg
Dommer: Charles Smith
Mål: (Norge) 1 min. Minotti Bøhn, 45 min. Hans Endrerud, 66 min. Minotti Bøhn
Lagoppstilling Norge (2-3-5) Sverre Lie-Macken W. Aas- Wilhelm Brekke- Harald Johansen – Arvid Arisholm- Poul Houmann- Victor Nystad – Minotti Bøhn, Frithjof Skonnord – Hans Endrerud – Tryggve Gran
13. juli – Kvinner får for første gang delta i et moderne OL.
26. september – Sportsklubben Brann blir stiftet i Bergen.
Lyn blir Norgesmester (cupmester) i fotball etter å ha slått Odd 3-2 i finalen.


== Nobelprismottagere ==
Fysikk – Gabriel Lippmann
Kjemi – Ernest Rutherford
Medisin – Ilja Metsjnikov, Paul Ehrlich
Litteratur – Rudolf Christoph Eucken
Fred – Klas Pontus Arnoldson og Fredrik Bajer


== Litteratur ==
Lenoid Andrejev – De syv hengte
E. M. Forster – A Room with a View
Jack London – The Iron Heel (Jernhælen)
Olav Duun – Marjane
Knut Hamsun – Benoni og Rosa
Sigrid Undset – Den lykkelige alder
Hans E. Kinck – Driftekaren