Vossebanen

Vossebanen er den opprinnelige jernbanestrekningen mellom Bergen og Voss. Den  ble åpnet i 1883 som smalsporet jernbane og ombygget til normalspor i 1904. 
Strekningen (Tunestveit-) Garnes – Midttun drives i dag som veteranjernbanen under varemerkenavnet Gamle Vossebanen. Gamle Vossebanen er fredet av Riksantikvaren. Strekningen Voss - Tunestveit inngår i dag i  Bergensbanen.


== Historikk ==
I en tidlig fase ble det foreslått å anlegge kanal mellom Bolstadøyri ved fjorden og Vangsvatnet (som bare er 50 meter over havet) slik at dampbåten kunne gå helt til Vossevangen. Bortsett fra Bolstadøyri har ikke Voss direkte adkomst til sjøen. Fra 1854 gikk det dampskip mellom Bergen og Bolstadøyri, og den klarte turen på 5-6 timer. Før Vossebanen gikk det en periode også dampbåt på Evangervatnet. Vossebygdene var rike på folk og ressurser, og før utbygging ble vedtatt, ble det fremholdt at transporten til byen var besværlig med fire kjøre- og tre båtstrekninger. Bergen hadde 35.000 innbyggere, og bygdene langs den planlagte jernbanen 25.000.Vossebanen ble bygget ut fra datidens standard for innenlandsk sporvidde på 3,5 fot, tilsvarende 1,067 meter. Da Bergensbanen ble vedtatt bygget med europeisk standard for sporvidde på 1,435 meter, måtte Vossebanen ombygges. Dette arbeidet ble sluttført natten mellom 10. og 11. august 1904. Dermed fulgte fremdeles vossatoget den opprinnelige linjen til Bergen da Bergensbanen åpnet i 1909, hvor innkjøringen til Bergen gikk fra Minde stasjon til Solheimsviken stasjon, videre over jernbanebroen og i tunnel under Nygårdshøyden frem til jernbanestasjonen som den gang lå ved Lille Lungegårdsvannet.Vossebanen gikk langs Bolstadfjordens sørside gjennom flere kortere tunneler. Bergensbanen ble med Trollkona-tunnelen i 1987 flyttet langt inn i berget, og en del gamle jernbanetunneler ble utvidet til veitunneler da hovedveien Bergen-Voss (E16) ble lagt langs Bolstadfjorden i 1992. Veien ble til dels lagt i rettere linje enn Vossebanen, og veitraseen krysset den gamle jernbanetraseen flere ganger. Kluftafjellstunnelen går i fjellet like innenfor Kløftefjell jernbanetunnel som ble tatt ut av bruk. Kvålsåsen tunnel på Bergensbanen ble åpnet i 1990 og erstattet en svingete strekning langs Vangsvatnet. Traseen langs Vangsvatnet ble brukt til E16.Frem til 1960-tallet var flere bygder langs Vossebanen mellom Trengereid og Bulken uten veiforbindelse. Mellom Vaksdal og Dale var det bare jernbane, slik at kjørende fra Dale eller Stanghelle til Bergen måtte reise om Voss og Hardanger - en strekning på over 200 km sammenlignet med 40 km med toget.Jernbanen førte til oppsving for bygdene langs traseen både med bedre samferdsel og aktivitet i anlegg og drift av banen. I anleggstiden var det særlig stor aktivitet på Bolstad det var et stort grustak som forsynte banelegemet til rundt 1950. Ved Bolstad var også de tre største tunnelene som til da var drevet i Norge.


==== Gjenværende, ubrukt strekning: Mjølnersporet ====
Den eneste gjenværende biten av Vossabanen i dag er det såkalte «Mjølnersporet» som pr 2021 er å finne på en parkeringsplass. Etter at den nye Kronstad stasjon åpnet i 1913, gikk det gamle sporet ut av bruk i daglig trafikk, men ble fra 1914 brukt som sidespor til verkstedsfirmaet Mjølner A/S, etablert i Fabrikkgaten 5 i 1915.
Nedlagt og revet strekning
Nesttun – 31,2 moh., nedlagt som stasjon (sidelinje til Osøyro 1894–1935)
Fjøsanger – 8,2 moh., nedlagt som stasjon
Minde – 18,3 moh., passasjertrafikk nedlagt 1965, godstrafikk til 2020.Ny strekning fra Minde til Bergen nye stasjon, åpnet 1913
Kronstad – 21,5 moh., passasjertrafikk nedlagt 1965, godstrafikk til ca. 2000.
Bergen – 3,9 moh., nåværende stasjon, åpnet 1913.


== Linjekart ==


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar/Oslo: Norsk Jernbaneklubb/Norsk Jernbanemuseum. s. 172–182. ISBN 82-90286-28-7. 
Ivar J. Gubberud (1983). Vossebanen 1883-1983. En beretning om Vossebanens tekniske og politiske historie gjennom hundre år. Norsk jernbaneklubb. ISBN 82-90286-05-8. 
Nils Carl Aspenberg (1994). Glemte spor. Boken om sidebanenes tragiske liv. Baneforlaget. s. 232–243. ISBN 8291448000. 
Aasmund Dahl, red. (1984). Bygningsregistrering: Bergen distrikt. 2. NSB Arkitektkontoret. 


== Eksterne lenker ==
(en) Vossebanen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Banens hjemmeside
Stasjoner på Vossebanen
Bergen byleksikon på nett, om Vossebanen
Gamle Vossebanen i openstreetmap.org
[2] Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.  Vossebanens trasé i Bergen kommune