jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kitzbühel

Kitzbühel er en by i det østlige Nord-Tirol i Østerrike. Kitzbühel er forvaltningssetet for distriktet med samme navn.
Kitzbühel er et av Østerrikes mest kjente vintersportssteder. Det ligger mellom Hahnenkamm (1712 moh) og Kitzbühler Horn (1996 moh). Hahnenkamm er arrangementssted for de årlige verdenscuprennene i alpint, Hahnenkammrennene. 
Om sommeren er Kitzbühel vertsby for en ATP-tennisturnering på grus, Generali Open.
Berømte innbyggere inkluderer alpinistene Christl Haas, Ernst Hinterseer, hans sønn Hans Hinterseer , Herbert Huber og Toni Sailer samt fotballspilleren Franz Beckenbauer.


== Kunst og kultur ==
Den første turen til United Buddy Bears var til Kitzbühel i 2004. Deretter fulgte den første turen ut i "den store verden" – hvor bjørnene dro til Hongkong og mange andre hovedsteder på alle de fem kontinentene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Kitzbühel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kitzbühel – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Motorvolum

Motorvolum er betegnelsen på det samlede sylindervolumet i en stempelmotor. Motorvolum oppgis normalt i liter eller kubikkcentimeter. På engelsk brukes ccm (cubic centimeters) 
eller cid (cubic inch displacement). I Norge brukes cm³.


== Se også ==
Slagvolum (motor)
Tidlig kristen kunst og arkitektur

Tidlig kristen kunst og arkitektur er den historiske perioden som ligger mellom senantikken og den bysantinske og som delvis overlapper dem. Det har også vært vanlig å inkludere perioden i den bysantinske. Derfor finner en de samme monumentene både i verk om bysantinsk kunst og i monografier som bare handler om tidlig kristen kunst. Vanlig datering er ca. 200 til ca. 500. Det er lite som kan kalles kristen kunst før år 200, og etter år 500 dominerer den bysantinske kunsten.


== Kunst ==


=== Maleri ===
De første bildene med kristent innhold finner en i katakombene. I den første kristne katakomben på Via Appia finner vi i gravkapellene malte enkeltscener fra bibelen. Forbildene til disse gravmaleriene var hentet fra illustrasjoner fra det gamle testamentet. Bildene er symbolske, og det viktigste er innholdet, ikke utformingen. Motivene var enkle og kun det viktigste var tatt med. En slik kortform av et bilde kalles et piktogram, og blir ofte brukt i senere kristen kunst.


=== Skulptur ===
Det finnes nesten ingen frittstående statuer innen tidlig kristen kunst. Sarkofagene var de viktigste skulpturelle verkene i denne perioden. Omkring år 140-50 gikk man over fra å kremere de døde til å begrave dem, og til det trengte man sarkofager


=== Mosaikk ===
Veggene i de tidlig kristne basilikaene var kledd med marmorplater og mosaikk. De første figurfremstillingen finnes i kirker fra slutten av 300 tallet. Bildene ble plassert på veggene etter et system og fremstilt i en forenklet form og har likhetstrekk med de bildene som fantes i katakombene.


== Arkitektur ==
En viktig bygningstype er basilikaen som en overtar fra romersk arkitektur og gis et kristent innhold. Noen eksempler på dette finner vi i Roma. Kirken Santa Sabina på Aventin-høyden fra ca. 400 er et eksempel på en tidlig basilika, det samme er den lille kirken Santa Maria in Cosmedin. Begge disse kirkene er i det store og hele bevart, men det finnes også en del andre kirker i Roma med bygningsdeler fra den tidlige kristne perioden, slik som Santa Maria in Trastevere. 
De store basilikaene i Roma var San Giovanni in Laterano, San Paolo fuori le mura, San Pietro (Peterskirken) og Santa Maria Maggiore. Den eneste av disse som har bevart bygningsdeler av betydning, er Santa Maria Maggiore, selv om også denne er sterk ombygd gjennom århundrene.


== Eksterne lenker ==
Tidlig kristen kunst
Art history resources
Rettsbetjent

Rettsbetjenter er i Norge uniformerte vakter i lagmannsretten. Normalt deltar en rettsbetjent ved større straffesaker av mer alvorlig karakter. Rettsbetjenten bistår ved oppgaver av praktisk og administrativ karakter. Han tar hånd om vitner og bistår presse og tilhørere med å finne plasser. Krav om godtgjørelse og lignende for vitner, kan normalt rettes til rettsbetjenten. Rettsbetjenten kan irettesette, eller etter ordre fra rettens formann bortvise, tilhørere ved behov.
Det er normalt pensjonerte polititjenestemenn som tjenestegjør som rettsbetjenter.
Jenny Jenssen

Jenny Jenssen (født 22. februar 1964 i Bjerkvik i Nordland) er en norsk vokalist og artist/entertainer. Hun er kjent både som frontfigur i gruppen Septimus, soloartist og fra 2019 programleder i radiokanalen P10 Country. Hun har drevet utstrakt turnévirksomhet i Norge og har opptrådt i TV og på radio ved flere anledninger blant annet i feelgoodprogrammet Fem folkekjære fra Momarkedet. Hun deltok i den norske finalen i Melodi Grand Prix i 2007 og i delfinalen 2020. Jenssen har solgt over 300 000 plater, mottatt én dobbel platinaplate og fire gullplater. 
Hun har vært med i drømmekoret til Bettan og sunget duett med Bjarte Hjelmeland. I 2007 debuterte Jenssen som skuespiller (Dorulldokka) i TV-serien Willys jul.
I 2010 var Jenssen med i Maestro på NRK1. Våren 2011 deltok Jenssen og familien i programmet Charterfeber – Kjentfolk på tur på TV3. Høsten 2012 var Jenssen deltaker i Stjernekamp på NRK1. I mars 2013 var hun igjen å se som deltager i 4-stjerners middag sammen med Jannecke Øinæs, Bent Høie og Assad Arif.
Narvik Kulturhus feiret høsten 2014 Jenssen med festforestillingen 50 år i livet – 40 år på scenen.


== Diskografi ==


=== Med Septimus ===
Septimusikk 4 (Columbia)  1991
Septimusikk 5  (Columbia)  1993
Min sang (Tylden)  1995
Fri (Tylden) 1997
Våre aller, aller bæste (Tylden) 1999
12 rette (Tylden) 2001
Det beste av det meste – Septimus 40 år (Pinadø) 2011


=== Utgivelser som soloartist ===
Det e mannfolk nok (Tylden) 1998
Pinadø (Showtime Records) 2003
Blå rose (Showtime Records 2003)
Jennys jul (Pinadø) 2004
Frihet (Pinadø) 2006
De beste fra Jenny (Pinadø) 2007
Fint vær (Pinadø) 2009
From Our Hearts (Pinadø) 2010 med Arne Benoni
Det beste av det meste – Septimus 40 år (Pinadø) (2011)
«Mr. Hello» (singel, MGP-låt) (Pinadø) (2020)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jenny Jenssen på Internet Movie Database 
(en) Jenny Jenssen på Discogs 
(en) Jenny Jenssen på MusicBrainz 
(en) Jenny Jenssen på Spotify 
(no) Jenny Jenssen på Rockipedia
Fylkesvei 26

Fylkesvei 26 (Fv26) går mellom riksgrensen mot Sverige i Trysil og Tolga.
Veien passerer Trysil med sine skianlegg, Femunden – Norges tredje største innsjø, før den ender på Tolga.


== Historikk ==
Før strekningen mellom Tolga og Øversjødalen ble oppgradert var veien mellom Os og Sømådal del av veien, i dag fylkesvei 28.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Innlandet fylke ===

TolgaHodalsveien 

Øversjødalsveien 

EngerdalTolgaveien 

Kopparleden 

Engerdalsveien 

TrysilTrysilvegen 

Erstattet av riksvei 25 Østre Trysilvegen

Parkvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv26
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Hvem Hva Hvor

Hvem Hva Hvor er Aftenpostens årsleksikon, utgitt første gang høsten 1935, da avisen startet med å utgi et årsleksikon, en aktuell oppslagsbok. De første utgavene av årboken 1936–1940 hadde tittelen Hvem Hvad Hvor. Utgivelsen ble stanset under andre verdenskrig, men fra 1946 har det kommet årlige utgaver. Frem til utgaven for 1994 (utgitt i 1993) var formatet 12,5×16,5 cm. Fra 1995-utgaven (utgitt i 1994) ble formatet endret til det større 17×22 cm. For 2011-utgaven (utgitt i 2010) er formatet tilbake til det opprinnelige.


== Bakgrunn ==
Bøkene har i alle år inneholdt en kort oversikt over det foregående års viktigste hendelser, avisoverskrifter med videre. I tillegg aktuelle tematiske artikler, aktuelle navn i tiden, idrettsrekorder, prisvinnere, film og teater og meget annet. Boka utgis årlig i oktober; og er i tittelen angitt å gjelde det etterfølgende året. Hvem Hva Hvor 1985 er derfor utgitt i 1984, og dekker begivenheter i perioden oktober 1983-september 1984.
Utgaven for 2015 (som utkom i oktober 2014) var den 75. i rekken, Den kom i et opplag på 10 000, og siden førsteutgaven har Hvem Hva Hvor blitt utgitt i rundt fem millioner eksemplarer.Ny utgave kommer hver høst, og utgiveren markedsfører boken som den perfekte julegave.
Selv om eldre utgaver har vært forholdsvis lett tilgjengelige i antikvariater, på loppemarkeder og i Frelsesarmeens Fretex-butikker har Aftenposten utgitt faksimileutgaver, fotostatisk opptrykk av de første årbøkene. Slike bøker er utgitt for årgangene 1936 til 1954.
Ideen til Hvem Hvad Hvor ble opprinnelig uttenkt i 1933 i den danske avisen Dagbladet Politiken. Første utgave av boken utkom i Danmark den 21. desember 1933 under tittelen Hvem Hvad Hvor Politikens Aarbog 1934. Den siste kom i Danmark i november 2012 som utgave for 2013. Tilsvarende årbøker har også vært utgitt på svensk, finsk, hollandsk og tysk. Boken har vært mønstergivende for en rekke andre oppslagsbøker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hvem Hva Hvor Arkivert 12. oktober 2009 hos Wayback Machine. på Schibstedforlag.no
Flatisvatnet

Flatisvatnet (også kalt Bjørnefossvatnet) er en innsjø i Rana kommune i Nordland. Den ligger øverst i Glomdalen mellom de to hovedbreene i Svartisen.
Vatnet får tilsig fra Vesterdalen via Bjørnefossen i øst, og direkte fra Flatisen som inntil nylig strakk seg helt ned til vatnet i vest. Vatnet har utløp mot sør via Glomåga til Langvatnet.


== Referanser ==
Alsvågvatnet

Alsvågvatnet er en innsjø i Øksnes kommune i Nordland. Den ligger vest for Alsvåg på Langøya.


== Referanser ==
Sefrivatnet

Sefrivatnet (sørsamisk: Sohkerde) er en innsjø i Grane kommune i Nordland. Vatnet har tilsig fra Litl-Majavatnet i sørøst samt mange mindre bekker. Utløpet er i nord via Sefrivasselva til Kjerringvatnet.
Vannkanten på vestsiden danner grense mot Holmvassdalen naturreservat. På østsiden går Europavei 6 og Nordlandsbanen, sistnevnte med sidespor til Sefrivatn pukkverk.


== Referanser ==
Flatningen

Flatningen er et vann som ligger i Vågå kommune i Innlandet. Vannet har en bestand av ørret og røye.


== Referanser ==
Ramsgjelvatnet

Ramsgjelvatnet er en innsjø i Beiarn kommune i Nordland. Den har utløp mot vest til Store Gjeddåga, ei sideelv til Beiarelva.


== Referanser ==
Store Oksvatnet

Store Oksvatnet er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den er en del av Pasvikvassdraget og har utløp mot nord til Okselva.


== Referanser ==
Nuorbejávri

Nuorbejávri er en innsjø i Kautokeino kommune i Finnmark.


== Referanser ==
Storvatnet (Namdalseid)

Storvatnet er en innsjø i Namsos kommune i Trøndelag.


== Referanser ==
Gåsvatnet

Gåsvatnet (sørsamisk: Sarvejællanjaevrie) er en innsjø i Grane kommune, helt sørøst i Lomsdal-Visten nasjonalpark i Nordland. Vatnet har tilsig vesentlig fra områdene mellom Langskardfjellet og Jordbrufjellet i nordvest, og har utløp mot sørøst gjennom Gåsvasselva til Svenningdalselva.


== Referanser ==
Nysætervatnet

Nysætervatnet er en innsjø i kommunene Stranda og Sykkylven i Møre og Romsdal. Den er regulert som magasin for Fausa kraftverk.
Den opprinnelig planen fra 1939 omfattet 2 meter nedtapping av vannstanden når det var for lite vannføring i Fausaelva, alternativt 1 meter oppdemming og 1 meter nedtapping. Den første demningen ble laget av jord og planker. På 1950-tallet ble reguleringen utvidet med høyere dam og mer nedtapping, reguleringen medførte neddemming av omkring 300 dekar.


== Referanser ==
Iptojávri

Iptojávri er en innsjø i Narvik kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Skjomen kraftverk.


== Referanser ==
Fjellsjåen

Fjellsjåen er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Den ligger på Hardangervidda og har utløp mot øst gjennom Fjellsjåbekken, som renner ned til Skardvatnet.


== Referanser ==
Storvatnet (Senja)

Storvatnet er en innsjø i Senja kommune i Troms og Finnmark.


== Referanser ==
Hartvikvatnet

Hartvikvatnet (nordsamisk: Árajávri) er en innsjø i Narvik kommune i Nordland. Den ligger nederst i Vassdalen, rundt fem kilometer øst for Bjerkvik. Hovedtiløpet er Vassdalselva som kommer inn fra øst, og utløpet er mot vest til Elvegårdselva.
Innsjøen ble kjent i media etter at elleve tyske Junker 52 under andre verdenskrig landet på isen i april 1940 etter å ha møtt på tett snødrev og dårlig sikt på turen nordover til Bardufoss. Da de tyske styrkene returnerte til flyene hadde de fleste frosset fast og var for skadde til å kunne flys videre – kun ett av flyene hadde mulighet til å lette på nytt, og da isen senere smeltet sank så de ti gjenværende flyene. I ettertid er flere tatt opp, og de fleste av disse befinner seg på museum i Tyskland og Norge. Per 2012 ligger det fortsatt tre fly i vannet. Det ene har sunket ned i bunnen, det andre ligger på om lag 40 meters dyp og det tredje ligger like under vannoverflaten (4–8 meter under vannoverflaten).


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Litltissvatnet

Litltissvatnet er en innsjø i Lierne kommune i Trøndelag.


== Referanser ==
Vicar

Victor José Arriagada «Vicar»  Ríos (født 16. april 1934 i Santiago i Chile, død 3. januar 2012 i Santiago i Chile) var en chilensk tegneserietegner. Han fikk jobb som karikaturtegner i et politisk blad, samtidig som han studerte kunst og teater.
I 1960 flyttet han til Barcelona i Spania hvor han fikk to forskjellige jobber for forskjellige forlag. Han illustrerte blant annet fortellinger for barn. I 1966 begynte han i tegneseriebransjen, og i 1971 fikk han tilbud om å bli tegner for Gutenberghus (nå Egmont), hvor han tegnet Disney-tegneserier. Hans første historie, «The Office Chair», kom samme år. Vicar flyttet etter hvert tilbake til Chile, men beholdt jobben.
Vicar var inspirert av Carl Barks, og hadde en svært god tegnestil. Han pleide vanligvis å tegne etter andres manus, men har skrevet ett manus selv, nemlig «Lykken kommer, lykken går» (D 97044) som ble utgitt i Donald Duck & Co 33/1997. Vicar er tegneren som har fått publisert størst sideantall gjennom tidene, og har utviklet tegnestilen til en svært god, fra en middelmådig stil som han hadde i begynnelsen. Vicars historier er svært vanlige innslag i Donald Duck & Co.
Vicar besøkte Norge i 2004, i forbindelse med Donalds 70-årsjubileum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vicar på Internet Movie Database 
(en) Vicar i Inducks
(en) Vicar biografi i Lambiek Comiclopedia
Østre Bjonevatnet

Østre Bjonevatnet er et vann som ligger vest i Gran kommune i Innlandet. Vannet ligger mellom Bjonevika ved Sperillen og Bjoneroa ved Randsfjorden. Vannet har tilsig fra flere bekker i nord, blant andre østre og vestre Dragbekken via Draget, og fra Trona i sør. Utløpet er i østenden der Østre Bjonelva renner ned til Randsfjorden.
Fylkesvei 47 går på nordsiden av vannet, fra Bjoneroa i øst og til fylkesgrensa mot Viken i vest. Der fortsetter veien som fylkesvei 184 til E 16 ved Bjonevika.


== Referanser ==
Flemming Andersen

Flemming Andersen (født 2. juni 1968) er en dansk tegneserieskaper. Etter videregående skole og militæret ville han prøve seg som tegner for noen sjællandske reklamebyråer og aviser, men det var forgjeves. På Gutenberghus (senere Egmont) var man heller ikke interessert i å benytte seg av Andersens reklameillustrasjoner, men oppfordret ham istedenfor til å forsøke seg på Disney-tegneserier. Disse har han holdt på med siden. Hans første historie, «Smak og behag», kom i 1990.
De første månedene skrev Flemming Andersen manus, men etterhvert begynte han å tegne selv også. Andersens tegnestil er elsket av mange, kanskje på grunn av hans evne til å legge følelser inn i endene. Andersen liker måten Donald og de andre endene er designet på. Han er også meget flink til å tegne bakgrunner i historiene sine.
Idag tegner han lengre historier med sin italienske tegnestil, som ofte blir utgitt i pocketbøkene. I 1997 assisterte Flemming Andersen Egmont med å utvikle Disney-historier til det japanske markedet. I 1999 begynte Andersen å illustrere barnebøker for forlaget Alrune, bl.a. "Nuttenok og kimekæmpen". Andersen bor nå i København.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Flemming Andersen i Inducks
Isolerende språk

Må ikke forveksles med isolerte språk.Isolerende språk, også omtalt som analytiske språk, kjennetegnes ved at orda i liten grad tar bøyningsendelser eller avledningssuffikser. 
I sin reneste form betyr det at alle ord bare består av ett morfem. Flertall må da f.eks. markeres ved et eget ord for «mange», mens verbalhandling i fortid angis ved å tilføye et ord for «da».
Kinesisk og vietnamesisk er eksempler på forholdsvis rent isolerende språk.


== Referanser ==


== Se også ==
Morfologisk typologi
Hub (datanettverk)

En hub eller et nettverksnav er en enhet som brukes til å koble sammen flere datamaskiner i et nettverk,
for å få dem til å kommunisere med hverandre. En hub opererer på det nederste laget i OSI-modellen (fysisk lag).
En hub har to eller flere porter. Når den mottar et signal på en av portene, sender den signalet videre ut på alle porter. Dette fører til at alle datamaskiner som er tilkoblet huben mottar signalet. Den maskinen som har rett adresse vil da fange opp signalet og etablere kommunikasjon med den datamaskinen som sendte signalet. 
Passive huber gjør ingenting annet enn å forbinde kommunikasjonslinjene sammen, 
mens en aktiv hub har en innebygget repeater som regenererer dataene som passerer for å opprettholde et sterkt signal. 
Huber brukes i Ethernet og Token Ring-nettverk med tvunnet parkabel. I Token Ring-nettverk kalles en hub for en MAU (Multi-station Access Unit). Huber brukes imidlertid lite i dag. De er for det meste erstattet av switcher som er mer intelligente og bare sender signalet til adressen det er ment til, noe som gir bedre ytelse og sikkerhet.
Man trenger ikke en hub når man bare skal koble to maskiner i et nettverk, da dette kan gjøres med en spesiell type (kryssede) nettverkskabler eller med vanlige nettverkskabler om minst én av maskinene har et nettverkskort med Auto-MDIX. Som oftest er det likevel enklere å koble to eller flere pc-er sammen med en hub.
Søre Vistvatnet

Søre Vistvatnet er en innsjø i Vevelstad kommune i Nordland.


== Referanser ==
Severomorsk

Severomorsk (russisk: Североморск) er en lukket by i Murmansk oblast i  Russland, omkring 25 km nord for Murmansk ved Murmanskfjorden. Her er den russiske nordflåtens administrative hovedkvarter. Severomorsk har Kolahalvøyas største tørrdokk.
Stedet ble grunnlagt i annen halvdel av 1800-tallet med navnet Vajenga. Det fikk bystatus i  1951 og fikk samtidig det nye navnet Severomorsk.
Sammen med de understilte småbyene Rosljakovo, Safonovo, Safonovo-1, Severomorsk-3 og Sjtsjukozero har Severomorsk en bymessig befolkning på ca. 53 800 innbyggere (2002).
Det russiske forsvaret har 3 flybaser i nærheten: Severomorsk-1, Severomorsk-2 og Severomorsk-3.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Severomorsk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Satellittbilde fra Google Maps
Kart
Russland.no – Informasjon om blant annet økonomi, lovgivning, kultur og turisme(på norsk)
Daan Jippes

Daniel Jan «Daan» Jippes (født 14. oktober 1945 i Amsterdam i Nederland) er en nederlandsk tegneserieskaper. Som femåring passerte han en bokbutikk på vei til skolen. Dette var i 1950, to år før Donald-bladet begynte å bli utgitt i Nederland, men i butikkvinduet var det utstilt et belgisk Mikke Mus-blad, og hver gang lille Daan passerte vinduet, så han om det var et nytt nummer. Han hadde ingen lommepenger, og hadde uansett ikke skjønt den franske teksten, men han var fascinert over forsidetegningen. Da han lærte å lese, fikk han abonnement, og senere også abonnement til Donald Duck. «Det var slik alt startet», forteller Daan Jippes. 
Drømmen hans var å tegne Donald, og når han leste bladet, studerte han detaljer. Etter skolegang og militæret trengte han en jobb, og å tegne var naturlig det han ville jobbe med. Han ble henvist til et firma som het De Geïllustreerde Pers, og som ga utga en rekke blader, blant annet Donald Duck. Barndomsdrømmen kunne bli oppfylt. 
Han begynte å tegne ukentlige striper til forskjellige blader, samtidig som han tegnet noen forsider til Donald-bladene. Hans første historie var «Fengslende fugleliv» (1972). I 1975 fikk han rollen med å se over innkomne serier, rette historier osv. Det var god trening, men det må ha vært frustrerende å rette andres serier, når han hadde muligheten til å lage serier selv. Rundt 1979 så han etter en sjanse til å tegne selv. Han tok med seg sine tegninger og fløy til Burbank, California, USA.
Hans tegninger av Mikke Mus imponerte Eric Larson, og Daan ble invitert til å jobbe i Larsons studio. De neste femten årene var han med og lagde alt fra t-skjorter til filmer. Han hjalp til og med på å lage blant annet Aladdin.
I senere tid har han tegnet mange forsider og fortellinger. Hans strek er nesten identisk med selveste Carl Barks', og siden 1990-tallet har han fått i oppdrag å gjentegne hakkespetthistorier Barks skrev manus til på 1970-tallet og som andre har tegnet. Hensynet til naturen løper som en rød tråd gjennom disse. Jippes er av andre Disney-tegnere som bl.a. William Van Horn og Don Rosa sett på som den beste av Barks-etterligningene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Daan Jippes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Daan Jippes på Internet Movie Database 
(en) Daan Jippes hos The Movie Database 
(en) Daan Jippes i Inducks