jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kristkirken i Bergen

Kristkirken i Bergen er en evangelisk menighet i Bergen. 
Kristkirkens motto er Sammen i Kristus, Familien og Samfunnet.Nåværende pastor i menigheten er Håvard Berger. 


== Referanser ==
Jean Fillioux

Jean Fillioux er et konjakkhus. De ligger i konjakkregionens beste område, Grande Champagne. De har ca. 22 hektar vinmarker, utelukkende Ugni Blanc druer. 
De er kjent for sine lagre med gammel konjakk, samt for å produsere konjakk av svært høy kvalitet. Familien Fillioux har også i en årrekke sørget for kjellermestre til konjakkhuset Hennessy. 


== Historie ==
Huset (Domaine de la Pouyade) ble grunnlagt i 1880 av Honoré Fillioux. Hans sønn overtok etter ham, og det er hans navn som i dag er firmanavnet. 
De lagrer konjakken i nye tønner de første 8-10 månedene, for å absorbere tanniner og farge, deretter lagres den på brukte tønner resten av lagringstiden. De bruker Limousin eik i sine tønner. 
Kjellermester er Pascal J. Fillioux, som er direkte avkommer av grunnleggeren. Han driver også hele konjakkhuset. 


== Utvalg ==
Coq – 3-4 års fatlagring
Napoleon – 8-9 års fatlagring
Eden
Voyage – en VSOP med ca. 8 års fatlagring
Cep d'Or (XO) – 13 års fatlagring
La Pouyade (VSOP) – 7-8 års fatlagring, 42% alkohol
Moulin Rouge
Christmas Cognac Grande Champagne XO – en julekonjakk med 8-9 års fatlagring
Tres Vieux (XO) – ca. 17 års fatlagring, satt sammen av årgangene 1972, 1973 og 1976.
XO Imperial
Réserve Familiale – ca. 50 års fatlagring, satt sammen av årgangene 1932, 1933 og 1948.
Star Gourmet – en sigar-cognac, 17 års fatlagring
Cigar Club – også en sigar-cognac, men med 30 års fatlagringDe har også hatt rene årgangscognacer til salgs, bl.a. 1924. 
I tillegg har de både rød og hvit Pineau des Charentes. 


== Eksterne lenker ==
Cognac Jean Fillioux
Øyvind Brunvoll

Øyvind Brunvoll (født 13. november  1959 i Molde) er redaktør for Rbnett.no – nettutgaven til Romsdals Budstikke. Brunvoll har jobbet som journalist og vaktsjef i Romsdals Budstikke fra 1983 til 1994. Han var redigerer i Dagbladet fra 1994 til 1996 og nyhetsredaktør i Romsdals Budstikke fra 1996 til 2005. Han var også konstituert som ansvarlig redaktør i samme avis i 2001.
Bryllup

Bryllupet er de seremoniene og den feiringen som følger med en inngåelse av ekteskap. Et bryllup består vanligvis av ektevigsel og en etterfølgende bryllupsfest. Ordet kommer fra norrønt brúd(h)laup, som antagelig inneholder tanken om «hjemføring av bruden i raskt løp», en referanse til en gammel tradisjon i forbindelse med brylluper.  
Giftermål har vært feiret på mange slags måter opp i gjennom tiden, og forskjellige skikker og ritualer har vært praktisert. Den dag i dag er det flere forskjellige skikker som følges rundt om i verden. Dessuten vil bryllupet vanligvis bli arrangert på en måte som gjenspeiler det livssynet brudeparet har. I den vestlige verden har man fra gammelt av blitt viet av en prest i en kirke. Fortsatt er vielsen gjerne noe som foretas av en som innehar et verv i et trossamfunn eller et livssynssamfunn. Imidlertid kan man også bli viet uten noen tilknytning til noe livssyn, og da er det gjerne notarius publicus eller en annen person med et juridisk verv som gjør det. 
I Norge var det i eldre tider en rekke skikker forbundet med ekteskapsinngåelser som nå så å si er helt avleggs. For eksempel var det en rekke skikker i forbindelse med mottagelsen av gjestene og oppvartningen av dem. Det var også typiske rituelle handlinger under festen, som skyting med krutt og «brudesmellen», hvor en person slo igjen døren til festlokalet tre ganger. Noen steder kjenner man også skikker som ble fulgt før bryllupet, som for eksempel at brudgommen skulle løpe etter og fange bruden.
I dag er brylluper mindre tradisjonsrike enn tidligere. Brudeparet skaper det bryllupet de selv har lyst på, og de planlegger det som oftest sammen. Selv om bruden er den personen som ofte enda blir sett på som «hovedpersonen», begynner brudgommen også å spille en stor rolle med tanke på hvordan bryllupet skal planlegges. En stor del av de som gifter seg i dag holder seg trygt innenfor det tradisjonelle bryllupet hvor fargetemaet er hvitt. Men i de senere årene, så er det blitt mer og mer vanlig å bruke pynt og dekorasjoner som er litt mer fargesprakende. Et bryllup blir gjerne pyntet opp fra vielseslokalet, til kjøretøyet til mottagelsen og til slutt selve festelokalet. Ofte holder brudeparet seg innenfor samme farge- og pyntetema under hele bryllupsfesten. Dette vil også gjerne gjenspeiles i både innbydelser, kirkeprogram, bordkort og menykart.


== Se også ==
Medgift
Bryllupsdager
Vigsel
Ekteskap


== Eksterne lenker ==
(en) Wedding ceremonies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
 Wikiquote: Bryllup – sitater
Mandalselvi

Mandalselvi er en elv i Seljord kommune i Telemark. Den har utspring fra Sundsbarmvatnet og er 5,7 kilometer lang. Den løper sammen med Åmotsdalsåi og danner Flatdøla. Systemet er en del av Skiensvassdraget.


== Referanser ==
Flatdøla

Flatdøla er en elvestrekning i Seljord kommune i Telemark. Den starter der hvor Mandalselvi møter Åmotsdalsåi, og munner ut i Flatsjå. Elva er en del av Skiensvassdraget.


== Referanser ==
Stormålvatnet

Stormålvatnet er en innsjø i Hemnes kommune i Nordland. Vannet er oppdemmet og regulert til Bjerka kraftverk. Reguleringshøyde er mellom 430 og 397 moh. Vannet drenerer normalt til Bjerkaelva, men mye av vannføringen overføres nå til Leirelva, hvor Bjerka kraftverk ligger, og videre til Røssåga. 


== Referanser ==
Storavatnet (Sandnes)

Storavatnet er en innsjø i Sandnes kommune i Rogaland. Den består av fire separate bassenger, Storavatnet, Forenesvatnet, Lutsivatnet og Kyllesvatnet, som alle ligger på samme høyde, 25 meter over havet, og er adskilt med smale sund. Kyllesvatnet ligger øverst i vassdraget, og har forbindelse til Lutsivatnet i nord ved Hanes bru. Lutsivatnet er knyttet til Forenesvatnet i øst gjennom Forenessunda, og lengst øst ligger det egentlige Storavatnet, som er knyttet til Forenesvatnet gjennom Rennarsundet. Storavatnet har utløp via Straumstjørna og Imsvatnet til elva Imsa. Den viktigste tilløpselva er Svilandsåna, som munner ut lengst sør i Kyllesvatnet


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Lyseren

Lyseren er en innsjø som ligger i Indre Østfold og Enebakk kommuner i Viken. Lyseren er forholdsvis stor, men har et lite nedbørsfelt og derfor ingen større tilførselselver. Innsjøen er naturlig oppdemt av et ra. Utløpet er Smalelva, som renner sørover og ut i Glomma like ved der Østfoldbanen krysser elva. 
Foruten rike bestander av fisk og ender, er det lokalisert vannflaggermus ved Lyseren.Lyseren er drikkevannkilde til store deler av Spydeberg. Det er mye hyttebebyggelse rundt innsjøen.


== Se også ==
Liste over norske innsjøer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Flyfoto over Lyseren 1961, Østfold fylkesbibliotek Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
Ringedalsvatnet

Ringedalsvatnet er en innsjø som ligger i Ullensvang kommune i Vestland. Den er demmet opp av Ringedalsdammen, bygget i årene 1910–1918 som en del av Tyssedal kraftanlegg, og er nå reguleringsmagasin for Oksla kraftverk, som åpnet i 1980.
Det naturlige utløpet er mot vest til elva Tysso, som munner ut i Sørfjorden ved Tyssedal. Elva er i dag helt tørrlagt.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ringedalsvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Røldalsvatnet

Røldalsvatnet er en innsjø i Ullensvang kommune i Vestland. Den er regulert som magasin for Suldal I kraftverk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Røldalsvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Valevatn (Sirdal)

Valevatn er en innsjø og et vannmagasin i Sirdal kommune i Agder. Innsjøen strekker seg fra Lortabu i vest til Degdammen i øst, og er en fortsettelse på Hunnedalen. Den er et sentralt ledd i Sira-Kvina utbyggingen.
Elva Storå med vann fra Degevatn og Sandvassåna, og elva Bjønnåna er Valevatns naturlige tilløp. Dens naturlige utløp var tidligere mot vest til elva Deg, som munner ut i Fidjelandsvatnet.


== Vannkraftutbygging ==
Reguleringen av Valevatn inngikk i det 2. byggetrinnet av utbyggingen av Sira og Kvina vassdrag, og ble påbegynt i 1968. Utbyggeren besluttet å danne et sammenhengende vannmagasin fra Siras naturlige utløp i Ånesvatnet i nord, gjennom Valevatn og til Gravatn i sør. For å demme opp Valevatn ble to større steinfyllingsdammer, Degdammen og dens nordliggende dam, i tillegg til fire mindre sekundærdammer bygget. Store utmarksområder og stølsområder, spesielt i dagens nordøstlige del, ble lagt under vann. Også husmannsplassen Valevatn måtte vike.
I nord ble en betongbuedam, Dam-Kilen, bygget for hindre elva Siras naturlige løp mot Sirekrok og Ortevatnet. Sammen med Dam-Farskard og Dam-Flåthølmyra dannet de et stort vannmagasin, Flothølen, av Ånesvatnet, Svartevatnet og over området rundt Siras tidligere bredder. For at Flothølen og Valevatn skulle flyte sammen ble en mindre kanal sprengt ut.
I sør ved Gravatn ble steinfyllingsdammen Dam-Gravatn, og en kanal mellom Valevatn og Gravatn bygget. I tillegg ble innsjøene knyttet sammen med en overføringstunnel under Gravassryggen.
I dag er Flothølen/Ånesvatnet utløpet til Duge kraftverk. Gravatn er i dag inntaket til Tjørhom kraftverk.


== Referanser ==
Flatsjå

Flatsjå er en innsjø i Seljord kommune i Telemark. Hovedtilløpet er Flatdøla, og utløpet er Vallaråi som munner ut i Seljordsvatn. Sjøen er en del av Skiensvassdraget.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE, dybdekart 1975
Langesjå

Langesjå er en innsjø i Tinn kommune i Telemark. Det største tilløpet er fra Flottåi i øst. Via Gåsos har den utløp til elva Hondle, som munner ut i Møsvatnet.
I Langesjå foregår det næringsfiske for produksjon av rakfisk.


== Referanser ==
Sør-Mesna

Sør-Mesna er en innsjø som ligger i Ringsaker kommune i Innlandet. Den er 7,6 km lang og 1 km bred og begrenses på sydsiden av ganske steile bredder. Langs den nordre bredden ligger tettstedet Mesnali.
Sjøens utløp ligger i vestenden; her renner vannet gjennom Bustokkelva ut i Nord-Mesna, og derfra videre gjennom Mesna ut i Mjøsa ved Lillehammer. Både Sør-Mesna og Nord-Mesna er regulert mer enn den naturlige høydeforskjellen mellom vannene; Sør-Mesna er regulert 7,5 meter, Nord-Mesna 8,3 meter. Vannet blir derfor av og til pumpet opp til Nord-Mesna.I sjøen finnes abbor, gjedde, sik og krøkle.
Birkebeinertraséen går på nordsiden av Sør-Mesna og Nord-Mesna nedover mot Lillehammer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sør-Mesna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Dødesvatn

Dødesvatn (nordsamisk: Devddesjávri) er en innsjø i Målselv kommune i Troms og Finnmark. Den er regulert som magasin for Dividalen kraftverk.


== Referanser ==
Langvatnet (Snåsa)

Langvatnet er en innsjø i Snåsa kommune i Trøndelag. Den har utløp mot vest til Langvasselva, som renner ned til Grøningen.
Langvatnet ble i 1980 vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.


== Referanser ==
Valldalsvatnet

Valldalsvatnet er en regulert innsjø i Ullensvang kommune i Vestland. Den ligger i Valldalen, nord for Røldal, lengst sørøst i fylket.
Det opprinnelige Valldalsvatnet var langt mindre, rundt to kilometer langt, og lå helt nord i det nåværende magasinet. Vatnet ble oppdemmet som en del av Røldal-Suldal-utbyggingen på 1960-tallet. En demning ble bygget i Hyttejuvet lengst sør i Valldalen, og det ble dannet en ny innsjø som var 10 kilometer lang og demmet ned mesteparten av dalføret. Før kraftutbyggingen var Valldalen mye brukt til seterdrift.


== Referanser ==
Aspern

Aspern er en innsjø som ligger i Aremark kommune i Viken.
Mellom Brekke sluser i Halden kommune, og Strømsfoss sluser i Aremark, har Haldenkanalen samme vannspeil, 106 meter over havet, gjennom Stenselva, Hølen, Asprekfjorden, Aspern, Skotsbergelva og Ara.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aspern (lake) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Øyangsvatnet

Øyangsvatnet er en innsjø i Orkland kommune i Trøndelag. Den ligger 126 meter over havet og har et areal på 6,77 km², og er med det den største innsjøen i kommunen.
Området rundt sjøen er et populært område for hytter og friluftsliv. Det går offentlig vei fram til østenden av sjøen, og her er det opparbeidet plen ned mot en fin sandstrand ved vatnet. Det er satt opp toalettbygg med tilkomst for rullestol på p-plassen som ligger ved badeplassen. Området er flatt og godt egnet for både barn og bevegelseshemmede. Agdenes kommune har kanoer til utleie.


== Referanser ==
Andsvatnet

Andsvatnet (nordsamisk: Áisajávri) er en innsjø i kommunene Målselv og Sørreisa i Troms og Finnmark. Det har utløp mot øst til Andselva, som munner ut i Målselva.
Like øst for Andsvatnet ligger Bardufoss lufthavn og tettstedene Andselv og Heggelia. Fylkesvei 86 passerer på nordsida av innsjøen.
Andsvatnet er drikkevannskilde for store deler av Målselv kommune.


== Referanser ==
Straumvatnet (Sørfold)

Straumvatnet er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland.


== Referanser ==
Olefjorden

For innsjøen i Øystre Slidre med lignende navn, se Olevatnet.Olefjorden (også kalt Olevatn) er en innsjø som ligger i Vang kommune i Innlandet. Sjøen er magasin for Kalvedalen kraftverk og reguleringshøyden er 13 meter, etter konsesjon gitt 14. juli 1950.
Det finnes ørret og ørekyt i vannet. Ørreten ble i 1985 funnet å være av god kvalitet, men bestanden var relativt hardt beskattet.


== Referanser ==
Fjellfrøsvatnet

Fjellfrøsvatnet (også kalt Fjellfroskvatnet, nordsamisk: Geatkejávri) er en innsjø i Balsfjord kommune i Troms og Finnmark. Innsjøen har utløp gjennom Fjellfrøselva, som er en del av Målselvvassdraget.
Navnet kommer av fjellfross, et annet ord for rovdyret jerv.


== Referanser ==
Ogge

Ogge er en innsjø i kommunene Birkenes og Iveland i Agder. Innsjøen ligger om lag 40 km nord for Kristiansand og har 360 holmer og skjær. Det er 17 km fra Sirekilen i sør til Lølandsfjorden i nord. Det har vært planer om å bygge hyttefelt nær innsjøen, men de ble stoppet, det samme gjorde planene om å regulere vassdraget. Området ved Ogge er også brukt til arrangementet Ogge Triathlon.


== Padling ==
Ogge er et populært sted for padling, og det er tilrettelagt med mange leirplasser med utedo og grill på holmene i innsjøen. Svært lite av strandsonen er privateid. På en padletur kan man se elg og bever, det er et rikt fugleliv ved innsjøen, og man har fått aure på over to kilo i vannet. Fvn.no meldt at det ble satt rekord med en ørret på 6.7 kilo.


== Fotnoter ==
https://www.fvn.no/nyheter/lokalt/i/vLr4w/Denne-orreten-slar-alle-rekorder-i-Ogge


== Referanser ==


== Kilder ==
Harald Flå og Lars Verket: Padlegleder i sør, ISBN 82-90164-04-1
Kjetil Reite: Ett døgn på Ogge. Fædrelandsvennen God Helg 21. juni 2008 side 20-21


== Eksterne lenker ==
Ogge padleguide
Grungstadvatnet

Grungstadvatnet er en innsjø i Høylandet kommune i Trøndelag. Gjennom Nordåa forbindes den med Almåsgrønningen, Store Grønningen og Orsgrønningen. Vassdraget fortsetter i elva Eida til Eidsvatnet (6 moh.) og videre i elva Bjøra, som renner ut i Namsen ved Rodum i Overhalla.


== Referanser ==
Storvatnet (Harstad)

Storvatnet er en innsjø i Harstad kommune i Troms og Finnmark. Den ligger øst på Hinnøya og har et areal på 6,67 km². Sjøen har utløp via Gausvikelva til Tjeldsundet. Storvatnet er reguleringsmagasin for kraftverkene i Gausvikelva, og en demning ved utløpet regulerer vannstanden mellom 128,5 og 136 meter over havet, og gir et magasinvolum på 38 mill. kubikkmeter.Storvatnet er den største innsjøen på Hinnøya. Den største og viktigste tilløpselva er Dalelva. Andre tilløpselver er Skjetneskarelva og Dagborelva. Øst for Storvatnet og over mot Svartevatnet ligger flere myrer med et rikt fugleliv og området er også mye brukt til småviltjakt.Fv14 passerer langs nordenden av vatnet, med bebyggelse i tilknytning til veien. Rundt Storvatnet ligger en rekke hytter.


== Referanser ==
Gjømmervatnet

Gjømmervatnet (pitesamisk: Siggajávvre, lulesamisk: Siggajávrre) er en innsjø i Bodø kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Oldereid kraftverk.


== Referanser ==
Super Furry Animals

Super Furry Animals (også kjent som SFA, the Furries og the Super Furries) er et walisisk rockeband, som sjangermessig kan plasseres som psykedelisk rock og elektronisk eksperimentasjon.


== Starten ==
Bandet ble grunnlagt i Cardiff og springer ut i fra flere andre Walisiske band og teknogrupper i området (Dafydd Ieuan, Gruff Rhys og Guto Pryce hadde spilt sammen siden tidlig på 1990-tallet og hadde vært på turné i Frankrike som en teknogruppe). De to andre medlemmene av bandet er Huw Bunford og Cian Ciaran. De startet med å skrive sanger og i 1995 fikk de kontrakt med Ankst, en Walisisk plateselsskap-label. Bandet blir sett på som en del av den Walisiske renesanssen innen musikk (og kunst og litteratur) på 1990-tallet. Andre walisiske band fra den samme tiden er Catatonia, Gorky's Zygotic Mynci og the Manic Street Preachers. 
Skuespilleren Rhys Ifans var en kort stund vokalist i bandet, før de slo igjennom nasjonalt.


== Navnet ==
Navnet på bandet kom fra T-skjorter som Gruffs søster trykte. Hun lagde Super Furry Animals-T-skjorter for mote- og kunstnerkollektivet Acid Casuals (varianter av dette navnet har dukket opp gjennom hele SFAs karriere, for eksempel i deres sang «The Placid Casual» og deres egen plateselskaplabel Placid Casual.)


== Diskografi ==


=== Studioalbum ===
Fuzzy Logic (20. mai , 1996) – UK #23
Radiator (25. august, 1997) – UK #8
Guerrilla (7. juni, 1999) – UK #10
Mwng (15. mai, 2000) – UK #11
Rings around the World (23. juli, 2001) – UK #3
Phantom Power (21. juli, 2003) – UK #4, NOR #36
Love Kraft (22. august, 2005) UK #19


=== Samleplater og remixalbum ===
Out Spaced (23. november, 1998) – UK #44
Phantom Phorce (19. april, 2004) [Limited]
Songbook: The Singles (4. oktober, 2004) – UK #18


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Super Furry Animals – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Super Furry Animals – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Super Furry Animals på Internet Movie Database 
(en) Super Furry Animals på Discogs 
(en) Super Furry Animals på MusicBrainz 
(en) Super Furry Animals på SoundCloud 
(en) Super Furry Animals på Spotify 
(en) Super Furry Animals på Songkick 
(en) Super Furry Animals på Last.fm 
(en) Super Furry Animals på Genius — sangtekster 
(en) Super Furry Animals på AllMusic
Nåvatnet

Nåvatnet er en innsjø i Åseral kommune i Agder. Den er regulert som magasin for Skjerka kraftverk. Innsjøen er oppdemt i sørenden med fire demninger, og magasinet omfatter flere tidligere separate innsjøer, som Sandvatn og Svartevatn.


== Referanser ==
Lossivatnet

Lossivatnet (nordsamisk: Loasejávri) er en innsjø i Narvik kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Norddalen kraftverk.


== Referanser ==
Breiddalsvatnet

Breiddalsvatnet er en innsjø i Skjåk kommune i Innlandet. Den ligger ved Grotli, like sør for riksvei 15 over Strynefjellet. Innsjøen er regulert og via en 14 kilometer lang tunnel og Rauberget pumpe overføres vannføringen til Rauddalsvatnet, for deretter å nyttes i Framruste kraftverk.


== Referanser ==
Varaldsjøen

Varaldsjøen (også kalt Varalden, svensk: Varaldsjön) er en innsjø på Finnskogen, på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger på Varaldskogen i Kongsvinger kommune, Innlandet. Den svenske delen ligger i Arvika kommune i Värmland.
Innsjøen er oppdemmet og reguleres i forbindelse med Varalden og Bedafors kraftverk. Reguleringshøyden er mellom 203 og 197 moh.
I sjøen finnes abbor, ferskvannsulke, gjedde, krøkle, lagesild, lake, laue, mort, ørekyt, ørret og ål.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Varaldsjøen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hafslovatnet

Hafslovatnet er en innsjø ved Hafslo i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Innsjøen er regulert som magasin for Årøy kraftverk.
Den vestligste delen av innsjøen er vernet i Hafslovatnet fuglefredningsområde.
Hafslovatnet er et godt fiskevatn, der en kan drive sportsfiske etter ørret med oter, dorg og stang ved å løse fiskekort. (Personer under 18 år trenger ikke fiskekort.) Fiskesesongen er fra 1. januar til 14. september. Bruk av båt med motor på inntil 8 hk er lov, med unntak av området Straumavatnet, mellom Straumbrua og Sogebrua. Den siste lørdagen i august blir det hvert år arrangert Hafslo fiskefestival av 10. klasse ved Hafslo barne- og ungdomsskule, med fiskekonkurranse i syv ulike klasser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hafslovatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sjåvatnet

Sjåvatnet er en innsjø som ligger i kommunene Notodden og Hjartdal i Telemark. Sjåvatnet er en del av Skiensvassdraget og ble vernet mot kraftutbygging i supplering av verneplan for vassdrag i 2005.Vannet har to utløp. Rundt 75% av vannføringen går til Digeråi, som renner ut fra nordenden av vatnet og ned til Tinnsjøen, mens 25% går mot sør til Kåla, som munner ut i Tinne sør for Tinnoset.


== Referanser ==
Sokumvatnet

Sokumvatnet er en innsjø i Gildeskål kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Sundsfjord kraftverk.


== Referanser ==
Famvatnet

Famvatnet (også skrevet Famnvatnet, sørsamisk: Faepmiejaevrie) er en innsjø nordøst i Hattfjelldal kommune i Nordland. Vatnet får tilsig fra Raudvasselva i øst og Sørbuktelva i sør. Utløpet er mot vest via Famvasselva og Sørdalselva til Røssvatnet ved Sørdal. 
På sørsida av vatnet finnes Varnvassdalen naturreservat og Favnvassdalen landskapsvernområde.
På nordsida av vatnet går det bilvei fra Varntresk ved Røssvatnet til Joesjö i Sverige.


== Referanser ==
Langvatnet (Ulvik)

Langvatnet er en innsjø i kommunene Eidfjord og Ulvik i Vestland. Den er reguleringsmagasin for Sima kraftverk. Det naturlige utløpet er mot vest, til Langvasselva, ei sideelv til Austdøla.


== Referanser ==
Stormyrbassenget

Stormyrbassenget (også kalt Stormyraven og Avan) er en kunstig innsjø i elva Røssåga. Det ligger i Hemnes kommune i Nordland, like nord for Bleikvasslia.
Stormyrbassenget er inntaksmagasin for Nedre Røssåga kraftverk. Før kraftutbyggingen på 1950-tallet var området et myrområde kalt Stormyra, med flere små vann kalt Storskogaven, Fjellaven, Smalaven, Vefsnaven og Finnesaven.Det er rikt fugleliv rundt innsjøen.


== Referanser ==
Gilten

Gilten er en innsjø i kommunene Steinkjer og Namsos i Trøndelag.


== Referanser ==
Torfinnsvatnet

Torfinnsvatnet er en innsjø i Voss kommune i Hordaland. Den er regulert som magasin for Hodnaberg kraftverk ved Hamlagrøvatnet.
Fridtjof Nansen overvintret i en hytte ved vannet, året før han gikk på ski over Grønlandsisen. Hytta står ennå.Et kjent landemerke er Timeglasset, en stor steinblokk som ser ut som et timeglass.Reinjegere omkom nær vannet ca. 1950-tallet.


== Referanser ==
Langsjøen

Det finnes flere innsjøer kalt Langsjøen:

Langsjøen (Engerdal og Tolga)
Langsjøen (Aurskog-Høland)
Langsjøen (Klæbu)
Ørsjøen

Ørsjøen er en innsjø som ligger i Halden kommune i Viken. Sydenden ligger ved Prestebakke, og den strekker seg nordover i retning Store Erte.
For padlere er det ideelt å legge ut fra Prestebakke i syd eller helt i nord ved Torgalsbøen.
Traktene rundt Ørsjøen og Ertemarka (skogsområdet nord og nordvest for denne) er innenfor det området der en norsk-svensk ulvestamme har eller har hatt sitt revir.. Hyppige observasjoner har vært gjort, og flere hunder er revet eller bitt ihjel av ulv, også i Ertemarka og ved Ørsjøen. Observasjonene har riktig nok blitt færre i det siste, og det er reist spørsmål om hele flokken er drevet ut av territoriet.


== Referanser ==
Finnkoisjøen

Finnkoisjøen er en innsjø i Meråker og Tydal kommuner i Trøndelag. Den er en del av Nea-Nidelvvassdraget og har utløp til elva Lødølja, ei sideelv til Nea. Sjøen er regulert som magasin for Tya kraftverk.


== Referanser ==
Eidsvatnet (Trøndelag)

Eidsvatnet er en innsjø i kommunene Høylandet og Overhalla i Trøndelag, Norge.


== Referanser ==