jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Flakavatnet

Flakavatnet er et vann som ligger i Hol kommune i Viken samt Ulvik kommune i Vestland. Innsjøen ligger i et pass som nesten skjærer gjennom Hallingskarvet. Innsjøen er blant de største innsjøer i Europa som ligger i overgangen til den høyalpine sone, der vegetasjonen er minimal eller fraværende og påvirkning fra permanente snøleier og breer er påtagelig.


== Flakavatnet i vitenskapelig sammenheng ==
Flakavatnet ble første gang sporadisk undersøkt i vitenskapelig sammenheng sommeren 1933, av Norges første professor i limnologi, Kaare Strøm. Fordi årets høyeste temperatur i vannet såvidt kom over 4 °C (i slutten av august måned) foreslo han at innsjøen representerte en «semi-arktisk» innsjøtype. Denne betegnelsen er senere endret til «subpolar» – Flakavatn var dengang typelokaliteten. Innsjøen var vanskelig tilgjengelig med tungt vitenskapelig utstyr, og nettopp fordi den krever betydelig fysisk innsats, har undersøkelsene av innsjøen vært begrenset.
Vitenskapelige undersøkelser av Flakavatnet har vært tatt opp igjen fra 2002, og målinger og beregninger som Strøm gjorde har vært fulgt opp, til sammenligning. Ut ifra fotografier (blant annet i Strøm 1934) er det tydelig at breen Flakavassfonn har skrumpet betydelig, og påvirkningen av smeltevann fra denne og andre snø- og isrester må ha avtatt siden de første undersøkelser. Limnologene ved Universitetet i Oslo følger derfor innsjøen nøye, og er interessert i de fysiske, kjemiske og biologiske endringer som har skjedd, og vil kunne skje, under de foreliggende klimabetingelser.


== Referanser ==
Kjerringvatnet (Hattfjelldal)

Kjerringvatnet (sørsamisk: Aahkanjaevrie) er en innsjø i Hattfjelldal kommune i Nordland.


== Referanser ==
Walt Disney World Golf Classic

Funai Classic at the Walt Disney World Resort er en golfturnering på PGA-touren som arrangeres hvert år på en av de fem mesterskapsbanene i Walt Disney World Resort i Florida. Turneringen ble spilt for første gang i 1971 under navnet Walt Disney World Open Invitational. Selskapet Funai Electric overtok som tittelsponsor i 2003.


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
Profil på PGATOUR.com
Nettside hos Disney
Golf hos Disney
Pandoras eske

For andre betydninger se Pandoras eske (andre betydninger)Pandoras eske er et uttrykk som henviser til gresk mytologi. Pandora er hovedperson i en oldgresk fortelling, gjengitt hos Hesiod i hans Verker og dager. Her fortelles at hun var den første kvinnen som Hefaistos skapte av fuktig jord etter Zeus' befaling, da Prometheus hadde brakt ilden tilbake til menneskene. 
Zeus satte Athene til å undervise henne i kvinners vis; Afrodite gav henne ynde og evne til å forføre, og Hermes et lumskt sinn. Da Athena og hora'ene til sist fikk henne pyntet med gylne smykker og blomster, kalte gudene henne Pandora – gresk for «alles gave». Hun fikk en lukket krukke (feilaktig oversatt til «eske»), og Hermes førte henne til Prometheus' griske og ubegavede bror Epimetheus, som trosset Prometheus' advarsel mot å motta noen gave fra Zeus. Før den tid hadde menneskene levet uten sorg eller bry; nå åpnet Pandora sin «eske» (krukke), og all verdens ulykker steg opp av den og bredte seg over landene; håpet ble dog værende, for det rakk ikke å unnslippe før Pandora igjen fikk satt lokket på.


== Referanser ==
Longerakvatnet

Longerakvatnet er en innsjø i Bygland kommune i Agder. Den er regulert som magasin for Longerak kraftverk. Innsjøen har utløp mot vest til Longerakåni, som renner ned til Byglandsfjorden.


== Referanser ==
Flensjøen

Flensjøen er en innsjø vest for Femunden på grensen mellom Os kommune i Innlandet og Røros kommune i Trøndelag. Den ligger i Trysilvassdraget og har utløp i sør til Tverrflena, som renner via Flena og Tufsinga til Femunden. Bekkene Kampbekken, Ytre Kampbekken, Steinfjellbekken og Nordvikbekken renner til Flensjøen.Flensjøen har en overflate på 341,4 hektar og maksimumsdybde på 20 meter. 
Middeldypet er ca 8-9 meter og totalt vannvolum er beregnet til da 30 millioner m3.


== Nedbørsfelt ==
Mesteparten av Flensjøen og nedbørsfeltet til sjøen ligger i Røros kommune. 
Vassdraget ligger i et fjellområde (Steinfjellet - Flenskampane - Falkfangerhøyda) hvor det er forvitringsresistente kvartsrike og kalkfattige bergarter (granitt og sandstein).
Nedbørsfeltet til Fjensjøen består av snaufjell (780 til 1292 moh) og er ca 26 km2.
Berggrunnen i nedbørsfeltet består i hovedsak av sandstein (arkose og feltspatholdig kvartsitt) med tynnt jordsmonn og har store andeler bart fjell.
I nordre del av nedbørsfeltet (Steinfjellet) er det flere myrområder og omkring 30 mindre tjern.
I søndre del er det store områder bart fjell på nordsiden av Flenskampane.


== Referanser ==
Bjørnevatnet

Bjørnevatnet, også skrevet Bjørnvatn (nordsamisk: Guvžajávri, kvensk: Kontiojärvi, russisk: Контиоярви – Kontiojarvi) er en innsjø på grensen mellom Norge og Russland. Den er en del av hovedvannstrengen i Pasvikelva, og ligger mellom Holmfossen i nord og Trangsund i sør. Den norske delen ligger i Sør-Varanger kommune i Troms og Finnmark, mens den russiske delen ligger i Petsjenga rajon i Murmansk oblast.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Finnmark


== Referanser ==
Måvatn

Måvatn er en innsjø i Åmli kommune i Agder. Den har utløp mot sør til Harstveitbekken, ei sideelv til Gjøv.


== Referanser ==
Breidvatn

Breidvatn er en innsjø i Bykle kommune i Setesdal. Den har utløp mot sør til elva Otra. Hovedtilløpene er Bjålaupet, som kommer inn fra Sæsvatn i nord, og Kaldsåi fra vest. Breivatn er sammen med Sæsvatn regulert som magasin for kraftverkene videre nedover Otravassdraget.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Nygardsvatnet

Nygardsvatnet er en innsjø sør for Hallingskarvet i Hol kommune i Viken. Sjøen er regulert som magasin for Usta kraftverk, og vannstanden styres med en demning ved utløpet og en tunnel ned til Sløddfjorden og Ustevatn. Som følge av oppdemmingen flyter Nygardsvatnet nå sammen med Bergsmulfjorden mot vest.


== Referanser ==
Visterflo

Visterflo er en innsjø som ligger i kommunene Sarpsborg og Fredrikstad i Viken. Sammen med Ågårdselva og Mingevannet utgjør Visterflo et sideløp til Glomma, og er en del av Glommavassdraget. De to fluviale øyene Tunøya og Rolvsøy ligger på hver sin side av Visterflo. Navnet Visterflo brukes også om den korte elvestrekningen som fører vann ut av sjøen til samløpet med Glomma ved Greåker. Utløpet er noen ganger også kalt Rolvsøysund. 
Ved Eidet nordøst ved sjøen munner det ut en tømmertunnel som kommer fra Vestvannet ved Isnes. Tunnelen var i bruk fram til 1985, så lenge det ble fløtet tømmer i GlommaSjøen ligger praktisk talt på havnivå, men tidevann når normalt ikke så langt motstrøms.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE dybdekart
Storvatnet (Gildeskål)

Storvatnet er en innsjø i Gildeskål kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Reinskar og Sjøfossen kraftverk.


== Referanser ==
Melkevatnet

Melkevatnet er en innsjø i Ballangen kommune i Nordland.


== Referanser ==
Josefvatnet

Josefvatnet er en innsjø i Balsfjord kommune i Troms og Finnmark.  Den ligger tre kilometer nordvest for kommunesenteret Storsteinnes, på eidet mellom Balsfjorden og Malangen. Josefvatnet har et areal på 3,40 km² og en høyde over havet på 91 meter.Josefvatnet har tilløp fra en rekke mindre elver og bekker, hvorav de største er Jarelva og Trollelva, begge fra nord, og Forselva fra sør. Utløp er gjennom Holmelva, som renner fra østenden av vatnet til Balsfjorden. Vatnet har gitt navn til bygda Josefvatn, som ligger langs nordsida av vatnet.


== Referanser ==
Holsavatnet

Holsavatnet er en innsjø i Sunnfjord kommune i Vestland. Ved østenden av vatnet ligger bygda Holsen, med Holsen kirke og Holsen skule, mens Nydalen ligger sør for vatnet. Det ligger også mange gårdsbruk ellers rundt vatnet. Riksvei 13 går langs nordsida av Holsavatnet. I sør, mellom Holsen og Nydalen, ligger fjellet Drøsinga, som stuper rett ned i vannet.
Vannet er rikt på ørret, og er regnet som et bra fiskevann.


== Referanser ==
Vuolit Spielgajávri

Vuolit Spielgajávri er en innsjø i Kautokeino kommune i Finnmark.


== Referanser ==
Storevatnet (Høyanger)

Storevatnet er en innsjø i Høyanger kommune i Sogn og Fjordane. Den er regulert som magasin for Høyanger K5A kraftverk. Storevatnets naturlige utløp er mot vest til Kråkelva, men under kraftutbyggingen på 1960-tallet ble vannføringen ført mot øst til Bergsvatnet i Øyrelvas nedbørfelt.


== Referanser ==
Skilvatnet

Skilvatnet er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland.
Vatnet ligger omtrent fire kilometer sør for Ulvsvåg og omtrent syv km nordvest for Drag og har et totalareal på 3,26 km², hvorav 0,71 km² i den sørøstlige delen ligger i Tysfjord kommune.Mellomelva gir utløp mot sør via Kvannvatnet, Varpvatnet og Varpelva til Innhavet. E6 går gjennom grenden Skillvassbakk og fortsetter sørover langs østsiden av vatnet.


== Referanser ==
Ångardsvatnet

Ångardsvatnet er en innsjø i Storlidalen, en del av Lønset kirkesogn i Oppdal i Trøndelag.


== Beskrivelse ==


=== Geografi ===
Vannet er det største av Lønsets innsjøer og ligger i selve Trollheimen, ca. 35 km (østenden) vest for Oppdal sentrum og er omgitt av fjellene Gråfjellet, Kråkvasstind og Lorthøa i sør og Bårdsgardskammen og Okla i nord. Innsjøen ble regulert i forbindelse med utbyggingen av Driva kraftverk som ble åpnet i 1973. Ångardsvatnet er forbundet med Dalsvatnet gjennom Haugelva (1,7 km lang). Reguleringen av innsjøen medførte at elva Vinndøla, som renner ut i østenden av Dalsvatnet og løper sammen med Driva rett ned for tettstedet Lønset, har svært liten vassføring i deler av året. 


=== Bruksmuligheter ===
Innsjøen byr på gode bademuligheter og andre aktiviteter (fiske og båtturer) om sommeren. Lønset grunneierlag disponerer fiskerettighetene og selger fiskekort for sportsfiske. Vinterstid kan det tilby på aktiviteter i preparerte skiløyper samt gode muligheter for isfiske. Årlig arrangeres isfiskekonkurranse ved påsketider.


== Referanser ==
Bogvatnet

Bogvatnet (lulesamisk: Tjoamodisjávrre) er en innsjø i Rana kommune i Nordland.


== Referanser ==
Ytre Øydnavatnet

Ytre Øydnavatnet er en innsjø i Audnedal i Lyngdal kommune i Agder. Sjøen har utløp til elva Audna, og nærmeste tettsted er Konsmo. Arealet er 3,39 km², og vannet ligger 96 meter over havet.


== Topografi ==
Sjøen er i underkant av 10 km lang, og ligger i en naturlig revne i landskapet. Landskapet omkring stiger flere steder bratt. En fjellvegg ved sjøen stiger til om lag 140 meters høyde og fortsetter tilsvarende bratt under vannoverflaten. Enkelte steder er vannet dermed meget dypt. Bunnforholdene er hvit sand som mange steder er dekket av gjørme.
Bergarten i området er grunnfjell med isskurte svaberg som følge av istiden.


== Dyre- og planteliv ==
Det er svært mye småørret i sjøen, som lett lar seg fiske med båt og slepesnøre. Det er oppfordret til å fiske i sjøen for å redusere bestanden av småørret. For øvrig er det ål i sjøen. Inntil om lag 1950-tallet var det også abbor i sjøen. Bever holder til omkring sjøen og bygger beverhytter særlig på vestsiden og langs elven Audna. Det holder til rovfugler som ørn omkring sjøen, og i blant kan man se disse fiske. Ofte kan man se ørn sirkle over sjøen i stor høyde. Langs vestsiden av sjøen er det små områder med gammel eikeskog som trolig ikke ble hogd på grunn av at de er vanskelig tilgjengelig. For øvrig er det mye furu på vestsiden av sjøen, med innslag av lind og svartor. På østsiden er det hovedsakelig granskog.
Det kan falle store snømengder ved vannet, som er isdekket i vintermånedene.


== Rekreasjon ==
Omkring vannet er det mange steder fine hvite sandstrender som gir gode muligheter for å bade. Enkelte strender kan man i praksis kun komme til ved bruk av båt. Det er en offentlig opparbeidet og populær badestrand om lag midt på sjøen, med stor sandstrand, grillplasser, sandvolleyballbane, vannskihopp, toalett og kommunal renovasjon. Området ble rehabilitert i 2007. Det er noe bruk av motorbåt på sjøen, og for øvrig bruk av robåt og kano.


== Kommunikasjon ==
Fylkesvei 460 går langs hele østsiden av sjøen. Audnedal stasjon ligger om lag 1 kilometer fra sørenden av sjøen.


== Bebyggelse ==
Det er spredt bebyggelse ved riksvei 460 langs den nordlige halvdelen av sjøen. Inntil 1970-tallet var det to matbutikker langs sjøen: den ene i nordenden av sjøen, og den andre om lag midt på sjøen ved Ågedalsstøi.
Det ble etablert et hytteområde ved sjøen ved Ågedalsstøi i 1972. Åsen boligfelt ble begynt bygget overfor hytteområdet i 2004. I sørenden av sjøen ligger det et sagbruk.


== Referanser ==
Sandvatnet (Suldal)

Sandvatnet er en innsjø i Suldal kommune i Rogaland. Den er regulert som magasin for Kvanndal kraftverk. 


== Referanser ==
Bajit Spielgajávri

Bajit Spielgajávri er en innsjø i Kautokeino kommune i Finnmark. 


== Referanser ==
Våja

Våja er en innsjø i kommunene Lunner og Gran på Hadeland. Innsjøen utgjøres av flere tidligere vann, som ved oppdemming har flytt sammen til ett. Demningen er ved utløpet mot Skjerva i sørvest, like ved fylkesvei 23.


== Referanser ==
Snipsøyrvatnet

Snipsøyrvatnet er en innsjø i Hareid kommune i Møre og Romsdal.


== Referanser ==
Brommafjorden

Brommafjorden er en innsjøaktig utvidelse av Hallingdalselva i Nesbyen kommune i Viken. Den strekker seg sørover fra Bringerud, 3 kilometer sør for Nesbyen, til Sevrestøen 2,5 kilometer sørøst for Bromma, og har en samlet lengde på drøyt 10 kilometer. Bredden varierer fra 60 til 500 meter.


== Referanser ==
Førsvatn (Vinje)

Førsvatn er en innsjø 891 moh ved Haukeli i Vinje kommune, Telemark. Det får sitt hovedtilløp fra Langesæåi, og har utløp i øst gjennom Førsvassåi, som munner ut i elva Kjela.
Innsjøen har siden 1979 vært regulert som magasin for Kjela kraftverk og reguleringshøyden er 62,5 meter. Foruten tilløpet fra Langesæ, overføres det vann fra Ulevåvatn, Ståvatn, Kjelavatn, Vesle Kjelavatn og Bordalsvatn. Dermed er gjennomstrømningen i vannet blitt mer enn tidoblet etter reguleringen.
Ved prøvefiske i 2010 ble det påvist en svært dårlig gjennomsnittlig vekst i bestanden av ørret, og fiskens kondisjonsfaktor er lav. Fisken blir også tidlig kjønnsmoden, noe som indikerer at næringstilgang og konkurransesituasjon er anstrengt.Det har også etablert seg en relativt stor bestand av ørekyt i vannet. Det er usikkert når den ble introdusert.


== Referanser ==
Tårnvatnet

Tårnvatnet er en innsjø i Senja kommune i Troms og Finnmark.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tårnvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Øyuvsvatn

Øyuvsvatn (Øyulvsvatn) er en innsjø i Fyresdal kommune i Telemark. Dens naturlige utløp er via Skarstøylåa, et av de øvre tilløpene til elva Finndøl.
Øyuvsvatn er ikke regulert, men siden 1972 har utløpet vært sperret av en demning, og via en kanal til Reinmostjørn og en tunnel til Mørktjønnstøylen blir vannføringen overført til Øysævatn for magasinering, og derfra videre til Finndøla kraftverk.


== Referanser ==
Samsjøen (Ringerike)

Samsjøen (3007-282/136) er en mindre regulert innsjø i Ytre Ådal i Ringerike kommune, i Viken. Innsjøen ligger tett på kommunegrensen mot Jevnaker kommune, og langt øst i Ringerike. Samsjøveien er en bilvei som går opp til innsjøen fra Sommamoen, noen kilometer nord for Hallingby. 
Samsjøen inngår i Sommavassdraget og får tilsig fra Haugerudelva, Vesle Samsjøelva og et antall større og mindre bekker rundt innsjøen. Ved utløpet sør i innsjøen dannes elva Somma, som drenerer ned Somdalen til Ådalselvas østbredd, der utløpet danner ei lita evje. Sommavassdraget inngår i Begnavassdraget og Drammensvassdraget.
I Snorre Sturlasons Den yngre Edda nevnes en innsjø med navnet Sami. I 1473 ble navnet på Samsjøen skrevet som Some vatn (av norr. Sóma) og Gustav Indrebø mente at innsjøen etter all sannsynlighet kan ha båret navnet Sami i fordums tid. Etymologien forklarer derfor både innsjønavnet og elvenavnet, som altså ser ut til å ha samme opphav.
Samsjøen har en bestand av ørret, røye, sik, abbor og ørekyt. Foreningen til Bægnavassdragets Regulering (FBR) fikk konsesjon for å regulere Samsjøen den 4. juli 1958. Reguleringshøyden i innsjøen er 6 meter og magasinvolumet 17,1 millioner m³. Vannet var fra før regulert for fløtningsformål. Regulanten ble pålagt å sette ut fisk som kompensasjon for redusert naturlig rekruttering av ørret. Ørretbestanden har likevel vært tynn hele tiden, og i senere år er det satt i verk uttynningsfiske av abbor og sik der. Dette ga noe resultat, og pålegget om utsetting av ørret ble derfor opphevet i juni 2006. I 2011 viste prøvefiske igjen relativ tilbakegang for ørreten. En mulig forklaring ar at effekten av tidligere uttynning av sikbestanden har avtatt. En ny og større undersøkelse av ørretbestanden i 2016 viser gode oppvekstsvilkår for ørret, men ingen utvikling i bestanden.Nordøst i Samsjøen ble det TV2-sendte programmet Farmen innspilt i 2020, på såkalte «Samsjø gård» og med Mats Hansen som programleder, men det virkelige navnet på dette småbruket Finneplassen (gnr. 281 bnr. 9 i Ringerike). Finneplassen er skilt ut fra matrikkelgården Busterud (gnr. 281 i Ringerike, gnr. 11 i tidligere Ådal herredskommune) og refereres gjerne til som Nedre Finneplassen. Rett over grensen til Jevnaker kommune i Nordre Klæstad ligger plassen som kalles Øvre Finneplassen.


== Se også ==
Somdalskollen
Fjellbråtakollen
Sommamoen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE dybdekart 1958
Olstappen

Olstappen er en innsjø i kommunene Nord-Fron og Sør-Fron i Innlandet. Den er inntaksmagasin for Nedre Vinstra kraftverk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Olstappen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Storevatnet (Austredalen i Gloppen)

Storevatnet er en innsjø innerst i Austredalen i Hyen i Gloppen kommune i Sogn og Fjordane. Vannet har gode fiskeforhold, og det er mulighet for leie av båter i området. Grunneierne krever fiskekort for fiske her. 
Mot nord ved vannet ligger Gjengedalsstøylen, stølen til bøndene i innerst i østre Hyen, Gjengedal, i Hyen. Fra stølen går merket turstier mot nordøst til indre Gloppen og Sandane. Fra gammelt av var dette vanlig brukt stier for kommunikasjon mellom bygdene sommerstid. 
Området på vestsiden av vannet, kalt Dalen, har utlagt en rekke hyttetomter. Her er også hytter for leie med rettigheter til småviltjakt og fiske.
På østsiden av vannet ligger en sandstrand med fin, lys sand. Her har grunneiere bygget en friluftscamp med lavvoer, som er til utleie. Herfra er det lett turterreng med gode jaktforhold for småvilt (hovedsakelig rype, orrfugl og hare). Det finnes også merkede turer til Jølster og Naustdal fra dette området.
Fra Storevatnet renner Slettelva gjennom korte stryk og et fall på 8-9 meter til Dalevatnet. Fra dalevatnet renner Gjengedalselva nedover dalen i en rekke kaskaderende fosser i bratte, dramatiske juv, og munner ut i Ommedalsvatnet. Gjennom Ommedal heter elva Åelva, en lakseelv som munner ut i Hyefjorden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dybdekart, NVE 1973. Storevatnet, Gjengedalsvassdraget
Kallungsjåen

Kallungsjåen er en innsjø som ligger helt nordøst i Vinje kommune i Telemark, langs grensa mot Tinn kommune. Den er en del av Skiensvassdraget og har utløp i sør til Sletteåi, som renner til Vråsjåen, og fortsetter derfra som elva Hola til Viervatn lengst vest i Kalhovdmagasinet i Tinn kommune.


== Referanser ==
Geitsjøen (Nore og Uvdal)

Geitsjøen er et vann i Nore og Uvdal kommune i Viken. Den ligger øst på Hardangervidda, nederst i nedbørfeltet til elva Djupa, ei sideelv til Numedalslågen.


== Referanser ==
Finsevatnet

Finsevatnet er en innsjø i Ulvik kommune på 1212 moh i Hordaland. Det er reguleringsmagasin for Ustekveikja kraftverk. Finse med Finse stasjon ligger ved vannets nordøstre bredd.


== Referanser ==
Hostovatnet

Hostovatnet er en innsjø i Orkland kommune i Trøndelag. Dette er et meget bra fiskevann med både ørret og røye. Vatnet har utløp mot øst via elva Vorma.
Bygda Hoston ligger like nordøst for vannet, mens Ringavatnet ligger i sørvest, bare skilt fra Hostovatnet med et kort sund, Vaulen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE, dybdekart
Storavatnet (Meland)

Storavatnet er en innsjø på Holsnøy i Meland kommune i Hordaland.


== Referanser ==
Oltedalsvatnet

Oltedalsvatnet er en innsjø som ligger ved Oltedal i Gjesdal kommune i Rogaland. Den er magasin for Oltedal kraftverk og lenger nede Oltesvik kraftverk. Utløpet er til Oltedalsåna i nord, og det største tilløpet er Madlandselva, som munner ut ved Ravndal lengst sør i vatnet.


== Referanser ==
Veivannet

Veivannet (også skrevet Vegvatnet, nordsamisk: Suohpatjávri) er en innsjø i Alta kommune i Finnmark.


== Referanser ==
Vessingsjøen

Vessingsjøen er en innsjø i Tydal kommune i Trøndelag. Den er en del av Nea-Nidelvvassdraget og er regulert som magasin for Nea kraftverk.


== Referanser ==
Kongevollvatnet

Kongevollvatnet (også kalt Kumlevollvatnet) er en innsjø i Flekkefjord kommune i Agder. Navnet stammer fra Kongevoll gård, som grenser til vannet. 
Vannet er regulert som magasin for Høylandsfoss kraftverk.


== Referanser ==
Ormsavatnet

Ormsavatnet er en innsjø i Bykle kommune i Agder. Den er regulert som magasin for Holen kraftverk. Innsjøens naturlige utløp er mot øst via Ormsaåni til Vatndalsvatnet.


== Referanser ==
Hjelmevatnet

Hjelmevatnet er en innsjø i Bremanger kommune i Sogn og Fjordane. Den er regulert som magasin for Svelgen II kraftverk.


== Referanser ==
Bleiksvatnet

Bleiksvatnet er en innsjø ved fiskeværet Bleik på Andøya i Andøy kommune i Nordland. Vannet ligger 28 moh og har et areal på 1,74 km². Et parti av den nordvestlige delen av Bleiksvatnet inngår i Bleiksmorenen naturreservat.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vesterålen Regionråd: Bleiksvatnet
Rambergsjøen

Rambergsjøen er en innsjø i Røros kommune i Trøndelag. Hovedtilløpet er Litlelva fra Håsjøen, og den har utløp i vest til Håelva.


== Referanser ==
Grøsfjellvatnet

Grøsfjellvatnet er en innsjø i kommunene Eigersund, Sokndal og Lund i Rogaland.


== Referanser ==
Vinjevatn

Vinjevatn er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Den er en del av Skiensvassdraget. Hovedtilløpet er fra Smørkleppåi, og utløpet er til Vinjeåi, som munner ut i elva Tokke.
Vannet er regulert som magasin for Tokke kraftverk.


== Referanser ==
Kvitvatnet

Kvitvatnet er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland.


== Referanser ==
Grønvatnet

Grønvatnet er en innsjø som ligger i Skjåk kommune i Innlandet. Innsjøen er regulert og vannet overføres til vestsiden av vannskillet for kraftproduksjon i Tafjord 5.


== Referanser ==
Juklevatnet

Juklevatnet er et vann som ligger i Hemsedal kommune i Viken og Lærdal kommune i Vestland. Vannet er regulert med en demning ved utløpet i nordvest, og vannstanden varierer mellom 1 279 og 1 286 moh. Herfra renner vannet ned i regulerte Vesle Juklevatnet (1 277-1 280 moh) og via Jukleåni til regulerte Eldrevatnet (1 106-1 116 moh), som leverer vann til Eldrevatn kraftverk og Øljusjøen kraftstasjon (pumpekraftverk). Sammen med Borgund kraftstasjon og Stuvane kraftstasjon utgjør stasjonen Borgund kraftverk i Lærdal kommune.


== Referanser ==
Lykkjebøvatnet

Lykkjebøvatnet er en innsjø i Kinn kommune i Vestland.


== Referanser ==
Hestadfjorden

Hestadfjorden er en innsjø i Sunnfjord kommune i Sogn og Fjordane (Vestland fylke). Den er en del av Gaularvassdraget. Hestadfjorden ligger like vest for Viksdalsvatnet. De to innsjøene ligger på samme høyde, men er adskilt med den smale Øyratangen og Kirkelisundet.


== Referanser ==
Slettedalsvatnet

Slettedalsvatnet er en kunstig innsjø i Sauda kommune i Rogaland. Den er magasin for Storlivatn kraftverk.


== Referanser ==
Myggvatn

Myggvatn (nordsamisk: Surotjávri) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger på Holmengråhalvøya, rundt 12 kilometer øst for Kirkenes, og har et areal på 3.06 km². Innsjøen har utløp i nordøst til Greinelva, som renner ned til vestsida av Jarfjorden.


== Referanser ==
Viuvatnet

Viuvatnet er et vann som ligger i Tinn kommune i Vestfold og Telemark. Vannet har utløp mot nord til vannet Kalven i Nore og Uvdal kommune i Viken.


== Referanser ==
Uldalsåna

Uldalsåna (eller Hanefossmagasinet) er en kunstig innsjø i kommunene Birkenes og Froland i Agder. Det er inntaksmagasin for Hanefoss kraftverk og ble dannet ved oppdemming av elva med samme navn ved Hanefossen.


== Referanser ==