jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Royal Military Academy Sandhurst

Royal Military Academy Sandhurst er den britiske hærens krigsskole, beliggende i landsbyen Sandhurst i Berkshire. Alle offiserer i den britiske hæren, og mange fra andre steder i verden, får sin utdannelse ved Sandhurst.
Alle som vil bli offiser i den britiske hæren må bestå offiserskurset, som varer 44 uker, før de utnevnes til offiser. Opptak til skolen utføres over en snau uke av Regular Commissions Board. Etter offiserskurset får kadettene videre opplæring innen den våpenarten de vil tjenestegjøre i. Profesjonelt kvalifiserte kadetter (leger, tannleger, sykepleiere, veterinærer, jurister og feltprester) får et kortere offiserskurs.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Royal Military Academy Sandhurst – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Asymmetrisk krigføring

Asymmetrisk krigføring beskriver når to parter i en krig har svært forskjellig militær kapasitet eller metoder for krigføring.  I et slikt tilfelle må den svakere parten utnytte sine spesielle fordeler eller gjøre nytte av motstanderens spesielle svakheter om den skal ha noen mulighet for å oppnå sine mål.
Begrepet oppsto under NATO-kampanjen operasjon Allied Force mot Jugoslavia i 1999.  Den jugoslaviske hæren nyttet villedning og kamuflasje for å fortsette sine operasjoner på tross av en massiv luftkampanje fra NATOs side.
Eksempler på asymmetrisk krigføring er all geriljakrigføring og boerkrigen.


== Kriger ==
Hannibals felttog i Italia under andre punerkrig (218-202 f.Kr.)
Boerkrigen (1899–1902)
Araberoppstanden (1916–1918)
Den cubanske revolusjon


== Eksterne lenker ==
Norsk militært tidsskrift: Terrorisme og bekjempelse av en asymmetrisk motstander av major Per Olav Vaagland
Luftmakt, Luftforsvarets og asymmetriens utfordringer. GILs Luftmaktseminar 2002 (PDF)
Litteraturliste fra det amerikanske luftforsvaret (engelsk)
Asymmetric Warfare i britiske Guardian (engelsk)
Kadıköy

Kadıköy er en bydel og kommune i den asiatiske delen av Istanbul. Kommunen strekker seg ca. 8 km langs kysten av Marmarahavet og 4-6 km innover fra kysten.


== Bybeskrivelse ==
Bydelen har i dag en overveiende moderne bebyggelse, men er også rik på historiske byggverk. Her ligger en rekke kirker tilhørende forskjellige konfesjoner, som gresk-ortodokse, armenske, serbiske og protestantiske. Kadıköy har også Istanbuls eldste moské, bygd før erobringa av det den gang egentlige Konstantinopel (vest for Bosporos).
Befolkninga tilhører øvre middelklasse. I Moda, Fenerbahçe, Göztepe og rundt den kjente Bagdat Caddesi er befolkninga til dels meget velstående. Sentrum, med sin eldre bebyggelse, domineres av arbeiderklassen, foruten en del studenter og vesteuropeere. Kommunen er den mest folkerike i Istanbul, med 700 000 innbyggere på 35,9 km².


== Historie ==
Områdets historie går tilbake til det 7. århundre f.Kr., da grekerne grunnla byen Kalsedon her kort før grunnleggelsen av Bysants på andre sida av Bosporos. Området tilhører således den aller eldste delen av dagens Istanbul. I den bysantinske perioden ble byen en forstad til Konstantinopel. Sjøl om det finnes mange minner fra områdets lange historie, er det mindre kulturminner her enn i de sentrale bydelene. En årsak til det er at området flere ganger ble besatt av armeer som trengte inn i Det bysantinske riket, mens befolkninga i Konstantinopel søkte tilflukt bak byens murer og unngikk ødeleggelser. Kadıköy har også gjennom århundrene vært utsatt for mange jordskjelv.
Kalsedon ble erobra av tyrkerne midt på 1300-tallet, over hundre år før Konstantinopel falt. Tyrkerne gav byen navnet Kadiköy, som betyr «Dommerens by», ettersom byen var sete for overdommeren for de asiatiske delene av Det osmanske riket.


== Kultur ==
Det kjente fotballaget Fenerbahçe SK hører hjemme i Kadıköy.


== Transport ==
Kadıköy er et knutepunkt for forbindelser østover i Lilleasia. Her ligger Haydarpasastasjonen, som er endestasjon for tog fra den asiatiske delen av Tyrkia. I Harem ligger den tilsvarende busstasjonen.


== Eksterne lenker ==
Kommunenes hjemmeside
Bildegalleri
Utmattelseskrigføring

«Utmattelseskrig» omdirigeres hit, se også Utmattelseskrigen.Utmattelseskrigføring er en militær strategi som søker å bekjempe motstanderen ved å få ham til å bruke opp sine reserver av materiell og personell. En eventuell krig vil etter hvert bli vunnet av den parten som har størst reservestyrke. Motstykket til utmattelsesstrid er manøverkrigføring (f.eks. blitzkrieg), og all militær doktrine kan passes inn på en skala mellom disse to ytterpunktene.


== Historisk perspektiv ==
De fleste militære teoretikere har gjennom historien sett på utmattelseskrigføring som uønsket, og noe som bør unngås. Denne formen for krig, der man forsøker å slite ut motstanderen i stort antall, representerer det motsatte av de vanlige prinsippene i krig, der man forsøker å skaffe seg avgjørende seire gjennom manøvre, styrkekonsentrasjoner, overraskelsesmomenter osv. På den annen side kan den parten som har mindre fordeler av en manøverkrig eller taktikk med vilje se mot en utmattelseskrigføring for å nøytralisere motstandernes fordeler. 


=== Eksempler ===

Skyttergravskrigene på vestfronten under første verdenskrig, hvor begge styrkene befant seg i en statisk defensiv posisjon i skyttergraver som strakte seg fra de sveitsiske alper til Den engelske kanal. I flere år uten mulighet til å utmanøvrere trodde kommandørene at den eneste måten de kunne overvinne fienden på, var å fortsette å angripe rett mot fronten og dermed utmatte dem.
Vietnamkrigen ble ofte kalt utmattelseskrigen («war of attrition») siden amerikanernes strategi var å nedkjempe fiendens krigsvilje. Til slutt viste det seg at denne strategien feilet på grunn av den asymmetriske delen av konflikten og den fundamentale undervurderingen USA gjorde angående besluttsomheten til den nordvietnamesiske regjeringen og dens støttespillere for å beseire sine fiender uansett hva det ville koste.
Slaget om Stalingrad, slaget om Budapest og slagene ved Rzjev var utmattelsesslag, selv om krigen på østfronten under 2. verdenskrig for en stor del var bevegelig.
Siste delen av den amerikanske borgerkrigen, hvor Ulysses S. Grant presset på den konføderale hæren til tross for store tap, siden han var sikker på at nordstatenes forsyninger og antallet soldater ville overvinne sørstatene, selv om antall ofre var imot dette.Peloponneskrigen (431–404 f.Kr.) er regnet som en utmattelseskrig.


== Referanser ==
Kristian Ystaas

Kristian Ystaas (født 18. februar 1982 på Voss) er en norsk fotballspiller.
Ystaas som spilte for Voss frem til han var junior, var ønsket av flere norske toppklubber. Han valgte å gå til Sogndal høsten 1999 og fikk allerede som 17-åring prøve seg i 1. divisjon. Året etter fortsatte han å gjøre det bra for klubben og scoret åtte mål på 23 kamper for laget som rykket opp i eliteserien på bekostning av Vålerenga i kvalifiseringen.
Sin beste sesong i Sogndal hadde han i 2003. Ystaas spilte godt som indreløper på midtbanen, spesielt i løpet av lagets gode vårsesong, da SIL kjempet i toppen av eliteserien. Da Brann viste interesse for ham foran 2004-sesongen, valgte han å bytte klubb. Han spilte mye i løpet av vårsesongen og hadde en god periode da han scoret i fire eliteseriekamper på rad. Men etter at Brann hentet Bengt Sæternes, ble det stadig mindre spilletid. 
Ystaas ble utlånt til gamleklubben Sogndal i 2005-sesongen, men i likhet med tiden i Brann var han mye ut og inn av laget. Derfor ønsket ikke Sogndal å sikre seg Ystaas permanent. Før 2006-sesongen kom han igjen tilbake til Brann, men slet med å få spilletid, og ble i desember 2006 solgt til Notodden Fotballklubb .Ystaas hadde 26 kamper og seks mål for det norske U21-landslaget.


== Karriere som spiller ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kristian Ystaas – Transfermarkt 
(no) Kristian Ystaas – Norges Fotballforbund 
(en) Kristian Ystaas – FBref
Idrettslaget Rival

Idrettslaget Rival er en håndballklubb fra Haugesund som ble stiftet i 1948.


== Historie ==


=== Stiftelse ===
Klubben ble dannet i 1948 med Holger Lustrup, Kåre Hillesland og John Hillesland i spissen. Etter et par år tok klubben navnet Haugesund Håndballklubb, men da de prøvde å melde seg inn i Rogaland Håndballkrets fikk de ikke lov til å beholde dette navnet. Grunnen var at det var et annet idrettslag som bar navnet Haugesund idrettsforening. I 1954 ble det så bestemt at klubben skulle kalles I.L Rival. Navnet stammer fra en fotballklubb som var aktiv i Haugesund før krigen. Fredag 7. desember 1956 meldte Rival seg inn i RHK (Rogaland Håndballkrets) og NIF (Norges Idrettsforbund).


=== Aktiviteter ===
Gjennom flere år hevdet laget seg godt. I 1954 og 1955 forsøkte Rival seg mot Gresshoppene og SIFs juniorlag med så gode resultater at interessen ble større sammen med treningsgiveren.
Fra og med innendørssesongen 1974/1975 utvidet RHK 3. divisjon i samarbeid med Agder-kretsene. Serien besto av 10 lag for damer og herrer, 5 lag fra Rogaland i hver klasse. Grunnen til utvidelsen var å få hevdet spillenivået, og klubbene håpte på større oppslutning på kampene. Det viste seg at dette ble en suksess for Rival som plasserte seg tett oppunder sørlandslagene.
Sesongen 1975/1976 fikk damelaget en annenplass i 5. divisjon.
Nytt av sesongen 1979/1980 var G12 og J11, og interessen økte, men mest på guttesiden. G14 vant dette året finalen i en turnering i Stavanger. Målet for begge seniorlagene ble nådd denne sesongen, da begge lagene ble kretsmestere.
Til sesongen 1982/1983 fikk Rival sin første kvinnelige formann, Lillian Haug, og hun holdt vervet i to år. Det var ikke bare styret det ble forandringer i denne sesongen, men også klubbens farger, gikk fra burgunder/hvit til rød/hvit.
Klubben deltok i Harald Hårfagre Cup fra og med sesongen 1984/1985.
Rival fylte 35 år og var eneste gjenværende håndballklubb i Haugesund året 1985/1986. Dette året hadde klubben bare 10 lag og 8 trenere, men spillertallet økte de neste 5-10 årene og står nå med et medlemstall på 380.
Rolf Bjerkebo har kommet og gått som formann i klubben siden 1985, siste sittende formann var Egil Sundve.
Foruten håndball hadde klubben også aktiviteter i boksing, friidrett, langrenn og skøyter.
Il Rival har i 2007 et damelag i 2. divisjon. Laget hadde mange unge talenter og ble trent av Kristoffer Froestad


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Fjerde armé

Fjerde armé har flere betydninger:

Fjerde armé (Storbritannia)
Fjerde armé (USA)
Fjerde armé (Frankrike)
Fjerde armé (Sovjet)
Fjerde armé (Tyskland)
Sjette armé

Sjette armé har flere betydninger:

Sjette armé (Frankrike)
Sjette armé (Sovjetunionen)
Sjette armé (USA)
Sjette armé (Tyskland)
6. armé i Russland
Syvende armé

Syvende armé har flere betydninger:

Syvende armé (USA)
Syvende armé (Tyskland)
Niende armé

Niende armé har flere betydninger:

Niende armé (Storbritannia)
Niende armé (USA)
Niende armé (Tyskland)
Tiende armé

Tiende armé har flere betydninger:

Tiende armé (Storbritannia)
Tiende armé (USA)
Tiende armé (Tyskland)
Tolvte armé

Tolvte armé har flere betydninger:

Tolvte armé (Storbritannia)
Tolvte armé (Tyskland)
Tolvte armé (Storbritannia)

Tolvte armé (Twelfth Army) var en armé i den britiske hæren, opprettet 28. mai 1945 for å ta kontroll over operasjonene i Burma under annen verdenskrig. Tolvte armé overtok etter Fjortende armé, som ble trukket tilbake for å legge planer til operasjon Zipper, den planlagte invasjonen av Britisk Malaya ved amfibisk angrep som skulle finne sted i august 1945.
Tolvte armé overtok et av hovedforbandene i Fjortende armé, IV korps med den 5., 17. og 19. indiske divisjon og 255. panserbrigade. Tolvte armé fikk også direkte kommando over 7. og 20. divisjon, samt 22. brigade.
Det var fortsatt japanske forband i Burma på dette tidspunktet, og IV korps ble satt til å drive dem ut av resten av landet. Japanerne forsøkte å bryte seg fri fra de allierte armeene som nærmet seg, og selv om de led store tap, lyktes de i å redde mange av avdelingene.
Etter krigen fortsatte Tolvte armé å fungere frem til 1. november, da den ble omdøpt til Burma Command.
Steinar Holden

Steinar Holden (født 1. mars 1961) er en norsk økonom og professor ved Økonomisk institutt ved Universitetet i Oslo. Hans viktigste arbeidsfelt er arbeidsmarkedsøkonomi og lønnsfastsettelse. Han har doktorgrad i samfunnsøkonomi fra Universitetet i Oslo og har skrevet lærebøker for videregående skole og universitets- og høyskolenivå. 
Han har vært leder for flere offentlige utvalg som har vært referert til som «Holden-utvalget»:

NOU 2000:21, Holden-utvalget
NOU 2003:13, Holden-II-utvalget
NOU 2008:17, Skift/turnusutvalget
NOU 2013:13, Holden-III-utvalget
NOU 2020:2, Kompetansebehovsutvalget (og NOU 2019:2, NOU 2018:2)
NOU 2021:7, NOU 2019:7 Sysselsettingsutvalget
Siden 2020 leder Holden et utvalg som skal vurdere de økonomiske effektene av eksisterende og nye tiltak mot koronaepidemien.Han leder Rådgivende utvalg for finanspolitiske analyser for perioden 2021–2023.I 2020 var Holden den professoren som var oftest sitert ved navn fra Stortingets talerstol. Journalisten Jon Hustad har omtalt Holden som «norgesmester i NOU-er». Han ble i 2019 tildelt Universitetet i Oslos pris for god forskningsformidling. Han er vinner av NFFOs faglitterære forfatterstipend for sin innføringsbok i makroøkonomi. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Steinar Holden i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Professor Holdens side ved Universitetet i Oslo
NOU 2000:21  En strategi for sysselsetting og verdiskaping
NOU 2003:13  Konkurranseevne, lønnsdannelse og kronekurs
Steinar Holdens personlige hjemmeside
Karamell

Karamell betegner vanligvis forskjellige slags seige eller sprø konfekter av sukker tilsatt fløte. Karameller kan også være tilsatt smaksstoffer, nøtter, frukt og annet. Karamell kan dessuten brukes i andre matvarer og søtsaker, for eksempel i kaker, desserter, godteri og sjokolade.
Karamell er også navnet på den brune, seige og blanke massen som oppstår når en smelter og bruner sukker over varme, det vil si når sukkeret blir karamellisert.


== Karamell som fargestoff ==
Karamell er også betegnelsen på et brunt fargestoff, E 150, eller E150a til d, som lages ved å brenne sukker med forskjellige kjemiske tilsetninger. Det er fire kategorier, og a er lysest, og d er mørkest (Coca-Cola og Pepsi bruker E150d). Det er lov å bruke karamell som tilsetningsstoff i alle matvarer som framstilles med fargestoffer. Slik karamell blir ofte kalt karamellsaus eller sukkerkulør.
Det er ikke lov å tilsette sukkerkulør i brød for å gi brødet en mørkere farge, i den hensikt å gi inntrykk av at brødet inneholder mer fiber.


== Annet ==
I norsk slang kan ordet «karamell» i uttrykk som «å få en karamell» også bety «å få et slag eller en fik», gjerne overraskende, kraftig og smertefullt, særlig i form av «et kort, utilsiktet elektrisk støt».


== Se også ==
Karamellisering
Karamellpudding
Knekk
Nougat
Krokan


== Litteratur ==
H. Hoffmann u. a.: Zucker und Zuckerwaren. 2. Aufl.; Behr’s Verlag, Hamburg 2002, ISBN 3-86022-937-0.


== Eksterne lenker ==
(en) Caramel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Caramel – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Sørafrikansk pelssel

Sørafrikansk pelssel (Arctocephalus pusillus) har små ører på yttersiden av hodet og har usedvanlig god hørsel under vann. Den kan ikke puste under vann og må med jevne mellomrom opp til overflaten. Hannen kan veie opp til 350k g, hunnen veier rundt 100–120 kg. Den gjennomsnittlige levealder er 20 år. Øreselene samler seg langs kysten i kolonier på flere hundre individer primært for å pare seg, føde unger og jakte på fisk og blekksprut. Arten finnes langs den sydvestlige kysten av Afrika langs en 3000 km strekning. Øreselene kan svømme opp til 28 km i timen.
Tidlig på 1600-tallet begynte hollandske, franske, britiske og amerikanske selfangere å jakte på dem. Det var svært mange som ble uttryddet. I dag er de beskyttet av en lov som ble vedtatt 1973.
Hunnen får den første ungen rundt fireårsalderen. Hannen er kjønnmoden først mellom åtte og tolv år avhengig av kroppsvekten. I paringstiden avstår hannen helt fra mat og lever av sitt eget fettlag under huden. Etter befruktningen stopper svangerskapet i fire måneder. Så begynner det aktive svangerskapet som varer i åtte måneder. I slutten av november eller begynnelsen av desember føder hunnen unger, vanligvis en. Nesten 75% av alle selungene fødes på fastlandet. Her er de mindre utsatt for bølger og rovfugler. Ungene er helt avhengig av morsmelken de første seks månedene. Når ungen er rundt seks uker gammel, gjør den sine første forsøk på å svømme, men først når den er fem eller seks måneder gammel tør den svømme alene.


== Slektstre ==
Kladogrammet over viser slektskapet i øreselfamilien.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) sørafrikansk pelssel – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) sørafrikansk pelssel i Encyclopedia of Life 
(en) sørafrikansk pelssel i Global Biodiversity Information Facility 
(en) sørafrikansk pelssel hos Fossilworks 
(en) sørafrikansk pelssel hos ITIS 
(en) sørafrikansk pelssel hos NCBI 
(en) Kategori:Arctocephalus pusillus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Arctocephalus pusillus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Arctocephalus pusillus – detaljert informasjon på Wikispecies
Samfunnsvitenskap

Samfunnsvitenskap er en fellesbetegnelse for vitenskaper som empirisk studerer samfunnet og forhold mellom mennesker. De eldste samfunnsvitenskapene, som økonomi, har en lang historie. Moderne samfunnsvitenskaper begynte å vokse frem ved universiteter på 1800-tallet og tidlig på 1900-tallet, men det var først fra midten av 1900-tallet at samfunnsvitenskapene fikk en stor plass ved universitetene og som styringsvitenskaper i offentlig forvaltning og politikk.


== Samfunnsvitenskapene ==
Fag som typisk regnes som samfunnsvitenskap er

samfunnsøkonomi
sosiologi
statsvitenskap
sosialantropologi
samfunnsgeografi
sosialpsykologiNoen fag kan ha forbindelseslinjer til både samfunnsvitenskap og andre fagområder. Medievitenskap kan regnes både som del av samfunnsvitenskapen og humaniora. Informasjonsvitenskap har innslag av samfunnsvitenskap og humaniora ved siden av matematisk-naturvitenskapelige fag og teknologifag. Historie har berøringspunkter med samfunnsvitenskap, men regnes som oftest som et humanistisk fag. Psykologi blir ofte regnet som en av samfunnsvitenskapene, men faget har berøringspunkter med både humaniora og natur-/helsevitenskapene.


== Utdanning ==
Samfunnsvitenskapene vokste frem som egne utdanninger først og fremst på 1900-tallet. Tidlig på 1900-tallet hørte samfunnsvitenskapene i stor grad under enten historisk-filosofiske eller juridiske fakulteter; den norske graden cand.oecon. ble opprinnelig innført som en tilleggsutdannelse for jurister i 1905. I etterkrigstiden ble samfunnsvitenskapene samlet i egne samfunnsvitenskapelige fakulteter ved mange universiteter. Det er svært mange ulike grader innen samfunnsvitenskapelige fag, både i Norge og internasjonalt. Generelt betegner begrepet samfunnsviter en person med høyere grads eksamen i et samfunnsvitenskapelig fag, men begrepet er først og fremst en fellesbetegnelse og det er vanligere å bruke mer presise betegnelser som angir fag (f.eks. «statsviter» eller «samfunnsøkonom»).


== Litteratur ==
Harald Grimen Samfunnsvitenskapelige tenkemåter, 3. utg 2004 ISBN 9788215006895
Nils Gilje og Harald Grimen Samfunnsvitenskapenes forutsetninger, 1993 ISBN 9788200027881


== Eksterne lenker ==
(en) Social sciences – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Baragund

Baragund var en mann fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Han tilhørte Bëors hus, og levde i det første tidevervet. Baragund var sønn av Bregolas. Baragund hadde både en bror, Belegund, og en søster, Bereth. Han var en direkte etterkommer av Bëor den gamle. Baragund selv hadde bare et barn: datteren Morwen. Hun giftet seg med Húrin av Hadors hus (også kalt Marachs hus). De fikk sønnen Túrin Turambar og døtrene Nienor Níniel og Lalaith, og derfor er Baragund deres bestefar. 
Baragund overlevde slaget Dagor Bragollach og levde som en fredløs sammen med sin onkel Barahir og noen følgesvenner. De ble til slutt forrådet til Sauron og drept.
Cerebral parese

Cerebral parese, ofte forkortet CP, er en samlebetegnelse på en rekke forstyrrelser av muskelkontrollen som skyldes en varig engangsskade på hjernen som har funnet sted før hjernen var fullt utviklet, dvs. under svangerskapet, i forbindelse med fødsel eller den første tiden etter fødselen. Forekomsten av cerebral parese er ca. 1/500 levendefødte barn.
Den hyppigste årsaken til cerebral parese er i dag for tidlig fødsel; omtrent halvparten av barn med cerebral parese er født før termin. Medisinske framskritt som har økt overlevelsen for ekstremt premature barn antas å være en grunn til at forekomsten av CP ikke har endret seg vesentlig de siste 30 år.
5 % av CP-tilfeller skyldes komplikasjoner under fødsel, særlig tilstander som gir langvarig oksygenmangel hos barnet, slik som blødninger, asfyksi og langvarige kramper.
Ca. 15 % av CP-tilfeller skyldes forhold etter fødsel (inntil nervesystemet er fullt utviklet mellom to og tre års alder). Særlig alvorlige infeksjoner i nyfødtperioden (meningitt/neonatal sepsis) kan etterlate varig skade i form av cerebral parese i denne perioden.  
Ut fra dominerende type av nevrologiske forstyrrelser klassifiseres cerebral parese på følgende måte:

Spastisk (70-80 %): Økt hviletonus i muskulaturen pga. svikt i overføring av hemmende nerveimpulser.
Spastisk hemiplegi: Halvsidig spastisitet, rammer motsatte side i forhold til hjerneskadens lokalisasjon.
Spastisk diplegi: Hele kroppen rammet, men beina er mer preget enn armene. Dette gir karakteristisk ganglag. I tillegg har disse pasientene typisk problemer med skjeling (strabismus) på grunn av svekket kontroll av øyemuskulatur. IQ er oftest normal.
Spastisk tetraplegi: Rammer hele kroppen, både armer og bein, ofte sterkt funksjonshemmet uten gangfunksjon. I tillegg sees også halvsidig tremor. Det autonome nervesystemet er ofte hypersensitivt, og dette kan medføre problemer i tilknytning til mage-tarm- og urinsystemet.
Ataksisk (10 %): Skade på lillehjernen gir uttalte balanse- og koordinasjonsproblemer.
Dyskinetisk (10-20 %): Denne formen er preget av varierende muskeltonus med plutselige ufrivillige bevegelser som gjør det vanskelig å utføre mer presise handlinger.Virkningene av cerebral parese varierer fra individ til individ. Milde tilfeller gir bare litt underlige bevegelser og håndkontroll. De hardest rammede vil ha nesten ingen muskelkontroll, noe som påvirker både bevegelse og tale i stor grad.Behandling av CP har som målsetning optimalisere funksjonsevne og hindre komplikasjoner, og forutsetter et bredt samarbeid mellom lege, fysioterapeut, logoped, sosionom og andre instanser.
Det går an å fungere på en god måte, særlig for dem som er rammet av milde former av tilstanden, dog med større utfordringer i hverdagen enn folk flest.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Cerebral Parese-foreningen: Artikkel om CP
Cerebral pareseregisteret i Norge ble i 2006 godkjent som et nasjonalt medisinsk kvalitetsregister av Sosial- og helsedirektoratet
Belegund

Belegund var en mann fra Bëors hus i J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Han levde i det første tidevervet. Han var sønn av Bregolas, og hadde både en bror, Baragund, og en søster, Bereth. Selv hadde han bare et barn: datteren Rían. Hun giftet seg med Huor av Hadors hus, og de fikk sønnen Tuor. Belegund overlevde slaget Dagor Bragollach, og sluttet seg til sin onkel Barahir og hans følge på 12 fredløse. Sammen med dem streifet han rundt i deres gamle land, Dorthonion og Ladros, helt til hele følget (unntatt Beren sønn av Barahir) ble forrådt til Sauron og drept i året 461 i det første tidevervet.