jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jade

Jade er en bergart som hovedsakelig finnes i Kina, Burma og Mellom-Amerika. Den bruktes før til våpen, men nå passer den seg godt som smykkesten og finnes i mange farger. Vanligst er grønne og oransje varianter, men det finnes også hvite, gule, røde og blå varianter.

 
Den egentlige jade er en hard og seig bergart og brukes til pyntegjenstander og skulpturer. Det at den er så seig gjør den spesielt egnet til utskjæringer. Særlig i Kina er jade populært. Jade er ikke spesielt kostbart, men er samtidig en vakker smykkesten.
Det er funnet mange kunstgjenstander i jade fra gamle kulturer, særlig i Kina, India og i Mayariket.
Navnet jade kommer fra det spanske [piedra de] ijada, som er belagt på tidlig 1500-tall.  Ordet betyr «(stein av) flanken» og sammenhenger med forestillingen om att jade kunne helbrede nyrekolikk. Men navnet ligner også litt på det kinesiske 玉 – pinyin: Yù, og ettersom det er i Kina jadekunsten har sterkest hjemstavn, knyttes jade nå særlig til det kinesiske begrepet. Opp gjennom kinesisk historie og i kinesisk kunsthistorie har man imidlertid ikke alltid forholdt seg presist i språkbruken. Det forekommer derfor at kunstgjenstander av vakker sten omtales som jade, men uten at det er egentlig jade.
Blant annet i den kinesiske byen Aksu drives det med jadeutskjæring i dag.


== Referanser ==
Gass

Gass er en aggregattilstand  hvor stoffet består av fritt bevegelige molekyler og/eller atomer. Begrepet fase brukes synomynt med aggregattilstand. Vi bruker begrepet gass om den aggregattilstanden som karakteriseres ved at et stoff hverken har fast form eller fast volum. I en mikroskopisk beskrivelse tilsvarer dette at atomene eller molekylene som utgjør stoffet ikke er bundet i noen bestemt struktur, men svever fritt.
Gass er også en fellesbetegnelse for grunnstoffer som er i denne aggregattilstanden ved normal temperatur (romtemperatur) og normalt trykk.
Naturgass er et mye brukt fossilt brensel i gassfase. Energiverk som har gass som energikilde omdanner høyverdig kjemisk energi i gassen til lavverdig varmeenergi som kan drive turbiner for elektriske generatorer.
Et stoff er i gasstilstand når termisk energitetthet (for eksempel. målt ved temperaturen) er så stor at molekylene ikke ligger inntil hverandre slik de gjør i faststoff- og væsketilstand, som er de to andre aggregattilstandene.


== Termodynamisk beskrivelse ==

Gass betyr kaos. 
Den enkleste matematiske modellen for en gass får vi ved å se bort fra all vekselvirkning mellom bestanddelene i gassen.  Likningen for en slik ideell gass kan skrives: 

  
    
      
        p
        V
        =
        n
        R
        T
      
    
    {\displaystyle pV=nRT}
   , 
der p er trykket, V er volumet, n er stoffmengden, R er den molare gasskonstanten og T er absolutt temperatur.
Den ideelle gasslikningen gir en tilfredsstillende beskrivelse av reelle gasser for lave trykk og høye temperaturer.  Ved romtemperatur og en atmosfæres trykk er den tilstrekkelig for de fleste formål.
En modell som tar hensyn til vekselvirkning mellom bestanddelene i gassen er Van der Waals tilstandslikning.  Denne gir en bedre beskrivelse av reelle gasser ved høyt trykk og lave temperaturer.
Avhengig av type atomer som er bundet sammen i molekyler og omgivelsenes temperatur og trykk, vil reelle gasser i tillegg ha ha spesielle kjemiske egenskaper.


== Se også ==
Aggregattilstand
Generalkonsulat

Generalkonsulat er en stats representasjon for konsulære saker i et fremmed land, ofte underlagt en ambassade. Generalkonsulatet ligger vanligvis i en større by i vertslandet, eller i en by som er viktig for den ene eller begge statene.
Sjefen for et generalkonsulat har vanligvis tittelen generalkonsul.


== Se også ==
Liste over utenlandske generalkonsulater i Norge
Konsulat

Konsulat er en diplomatisk representasjon som vanligvis er underlagt et fremmed lands ambassade i samme land. Konsulatet er ambassadens stedlige representasjon og tar hånd om rutinemessige saker som på en ambassade. Sjefen er da en konsul. 
Det forekommer også at et konsulat kan være underlagt en ambassade i et annet land. Sjefens tittel er da chargé d'affaires, under forutsetning av at det bemannes med en diplomatisk utsending fra senderlandet.
I de tilfeller senderlandet ikke har egne diplomater i en by, kan man i samråd med vertslandet opprette et honorært konsulat. Sjefen, en honorær konsul, er da gjerne en statsborger av vertslandet. Hvis embetet er ulønnet, kan den honorære konsulen ta seg betalt for sine tjenester.


== Se også ==
Liste over utenlandske generalkonsulater i Norge
Nordiske utenriksstasjoner
Visekonsulat

Et visekonsulat er et kontor underlagt en ambassade. Sjefen kalles visekonsul. Tittelen visekonsul kan også tildeles konsulære tjenestemenn som ikke leder et eget kontor, men f.eks. arbeider ved en større utenriksstasjon som en ambassade eller et generalkonsulat. Ved et generalkonsulat kan f.eks. konsulatets nestleder og stedfortreder for generalkonsulen ha tittelen visekonsul. Normalt er visekonsulatet i moderne tid ikke å betrakte som en diplomatisk representasjon. Arbeidsoppgavene er i moderne tid ofte begrenset til konsulære saker som utstedelse av visum og pass, samt bistandssaker. Historisk var handelsforbindelser et typisk arbeidsfelt for konsuler og konsulater.
Visekonsulatene er ofte honorære, på samme måte som konsulatene kan være det.


== Se også ==
Liste over utenlandske visekonsulater i Norge
Åkrestrømmen

Åkrestrømmen er et tettbebygd sted i Rendalen kommune i Innlandet fylke. Det ligger i nordenden av Storsjøen der elvene Mistra og Rena møtes. 
Åkrestrømmen er det av stedene i kommunen som har hatt størst vekst de siste årene, både i bosetting og næringsliv. Dette skyldes i hovedsak turisme, i form av hyttebygging og alpinanlegg i nærområdet, samt at stedet er «porten til Rendalen», og i en viss grad til Femunden, for reisende sørfra.

Om høsten foregår det tradisjonelle hovfisket etter sik i Åkrestrømmen.
Forbi Åkrestrømmen går 

Fylkesvei 30 nord-sør mellom Koppang i Stor-Elvdal og Tynset
Fylkesvei 217 nordøstover til Isterfossen i Engerdal
Fylkesvei sørøstover til Rena i Åmot kommune, går sammen med fylkesvei 215 nord for Rena.


== Eksterne lenker ==
(en) Åkrestrømmen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Liste over politiske partier i Tyskland

Tysklands politiske partier er regulert i grunnloven. I Grundgesetz Art. 21 uttrykkes at partiene deltar i den politiske meningsdannelse. Det står enhver fritt å etablere partier, men disse må bygge på den frihetlig-demokratiske grunnordningen. 
De nærmere regler for partiene fremgår av en egen partilov. Dersom et parti ikke har deltatt i valg til Forbundsdagen eller et landdagsvalg de siste seks år, mister det sin status som politisk parti. Tysklands valgleder fører oversikt over de aktive partiene.


== Partier representert i parlamenter ==
Følgende partier er representert i Forbundsdagen eller ett eller flere delstatsparlamenter eller Europaparlamentet:

CDU
SPD
CSU
Bündnis 90/Die Grünen
Die Linke
FDP
Alternative für Deutschland
Piratenpartei Deutschland
Nationaldemokratische Partei Deutschlands
Freie Wähler
Südschleswigscher Wählerverband
Bürger in Wut
Alliansen for fremskritt og fornyelse
Brandenburger Vereinigte Bürgerbewegungen/Freie Wähler
Ökologisch-Demokratische Partei
Familien-Partei Deutschlands


== Registrerte partier ==


== Tidligere partier ==
Allianz für Deutschland
GRAUE – DIE GRAUEN - Graue Panther


=== I Vest-Tyskland ===
AUD – Aktionsgemeinschaft Unabhängiger Deutscher (oppstod fra DG 1965, gikk sammen med Die Grünen 1979)
BHE – Bund der Heimatvertriebenen und Entrechteten (gikk sammen med GPD)
DFU – Deutsche Friedensunion (kandidaterte til forbundsdagen 1961 og 1965)
DG  – Deutsche Gemeinschaft (gikk sammen med AUD 1965)
DP  – Deutsche Partei
DRP – Deutsche Reichspartei (gikk sammen med NPD 1964, het først Deutsche Rechtspartei)
FAP – Freiheitliche Deutsche Arbeiterpartei (forbudt 22. februar 1995)
FVP – Freiheitliche Volkspartei (grunnlagt 23. februar 1956 etter en splittelse i FDP, gikk 1957 sammen med DP
GPD – Gesamtdeutsche Partei Deutschlands
KPD – Kommunistische Partei Deutschlands – forbudt 1956
SRP – Sozialistische Reichspartei – forbudt 1952


=== I DDR ===
DBD – Demokratische Bauernpartei Deutschlands (bondeparti) (overført til CDU)
CDU – Christlich-Demokratische Union (overført til CDU)
LDPD – Liberal-Demokratische Partei Deutschlands (overført til FDP)
NDPD – Nationaldemokratische Partei Deutschlands (overført til FDP)
SED  – Sozialistische Einheitspartei Deutschlands (grunnlagt av KPD og SPD i 1946, i 1990 overført til PDS)


=== Før annen verdenskrig ===
BVP – Bayerische Volkspartei, forløper til CSU
DHP – Deutsch-Hannoversche Partei
DDP – Deutsche Demokratische Partei
DNVP – Deutschnationale Volkspartei
DVFP – Deutschvölkische Freiheitspartei
NLP – Nationalliberale Partei
RPDM – Reichspartei des deutschen Mittelstandes
Z – Deutsche Zentrumspartei (Det katolske senterpartiet), de facto forløper til CDU


== Referanser ==


== Se også ==
Tysklands politiske system
Russenorsk

Russenorsk var et pidginspråk som før første verdenskrig ble brukt som hjelpespråk i handelssamkvemmet mellom Nord-Norge og Nordvest-Russland, den såkalte Pomorhandelen. Språket bestod av en blanding av i hovedsak norsk språk (særlig nordnorske dialekter) og russisk språk. Om lag 400 ord er bevart av språket, det meste gjengivelser av samtaler mellom en nordmann og en russer der de diskuterer priser, handel, vær og vind samt familieliv. 
I 1928 samlet Olaf Broch inn et omfattende språkmateriale.


== Eksempler på russenorsk ==
Russenorsk var sammensatt av omtrent like mye norsk som russisk (ca. 50 % av ordene hadde norsk opprinnelse, mens 40 % var russiske), samt hadde lånord fra svensk, tysk, fransk, engelsk, kvensk, samisk og andre språk. Nordmennene trodde de snakket russisk, mens russerne trodde de snakket norsk. Da norske forretningsmenn begynte å sende barna sine til Arkhangelsk for å studere russisk, mistet russenorsk en del av sin anseelse. 
Det er en viss uenighet om russenorsk er et germansk språk, eller om det skal regnes som et blandingsspråk. Språket følger enkle regler. Den eneste preposisjon er «på», og brukes i mange sammenhenger. Etterstavelsen «-om» angir verb, f.eks. kopom (kjøpe), drikkom (drikke) og slipom (sove). I likhet med russisk brukes ikke presens av å være.

«tvoja kanalja; moja på polismann spræk» = du er en slyngel; jeg skal tale til politiet 
«Kupi vina» = Kjøp vin.
«Moja på tvoja» = Jeg snakker som deg.
«Kak sprek? Moje niet forstå» = Hva sier du? Jeg forstår ikke.


=== Morosetninger ===
«Mi(k) krank in guano» om hodesmerter regnes som en konstruert morosetning da både pronomenforma og preposisjonen avviker fra det Broch og Jahr fant i russenorsk. De opplyser også at guano om torskehoder kun har belegg i boka Julie fra Govika av Arvid Møller.


== Rester i nordnorsk dialekt fra russenorsk ==
Russenorsk brukes mest når man siterer hva de russiske pomorene brukte å si – «..., som han sa, russen». Men enkelte ord har vært brukt av eldre mennesker, og også blitt del av ordforrådet til etterkommere.

balduska = kveite
kartanka = filtsko (valenki)
å råbbåte = arbeide, ferdiggjøre fisk
klæba = brød
prennek = kjeks, tørre småkaker
å krale = å stjele
sabbusa = slarkestøvler
å kvase = å drikke seg full


== Referanser ==


== Litteratur ==
Broch, Ingvild / Ernst Håkon Jahr (1984). Russenorsk: et pidginspråk i Norge. Oslo: Novus. ISBN 8270990914.  [Boken er et hovedverk om emnet, og inneholder alle kjente nedtegnelser av språket]
Stangnes, Helge: – «som han sa, russen» – Om restar av det russenorske språket i Nord-Norge, Årbok for Senja, 1986, nr. 15.


== Eksterne lenker ==
Frederik Kortlandt: Om russenorsk
Pomormuseet i Vardø: Russenorsk
Stig Olai Kapskarmo

Stig Olai Kapskarmo (født 27. oktober 1980) er en norsk kulturarbeider og tidligere politiker (H/Ap). Han var inntil 2012 medlem av kommunestyret, formannskapet og Sektorutvalg levekår i Bærum kommune. Kapskarmo er utdannet ved Universitetet i Oslo og Høgskolen i Oslo.


== Referanser ==
PhD

PhD kan ha ulike betydninger:

etymologisk er det en engelskspråklig forkortelse for philosophiae doctor, altså latin for «filosofisk doktorgrad», som i seg selv er en betegnelse med mange forskjellige betydninger. Den norskspråklige forkortelsen for philosophiae doctor er ph.d.
PhD er en akademisk grad i flere engelskspråklige land, herunder USA og Storbritannia, normalt av rundt 8 års varighet totalt
Graden PhD oppstod i USA som en grad man tar i begynnelsen av en forskerkarriere, og består gjerne av en blanding av kurs og at man skriver en avhandling. Avhandlingsarbeidet tar vanligvis 2–3 år.
I Storbritannia ble PhD innført som en «lavere doktorgrad», etter amerikansk modell, i 1917. I Storbritannia var dette opprinnelig en grad beregnet mest på utenlandske (særlig amerikanske) studenter og det var ikke noen forutsetning for en forskerkarriere. Tidligere ble ordet «doktorgrad» bare brukt om høyere doktorgrader i Storbritannia.
PhD brukes ofte som oversettelse av ulike grader i andre land ansett å ligge (omtrent) på nivå med den amerikanske graden, herunder
Danmark
Lisensiatgrad og magistergrad anses formelt og de facto som grader på dette nivået og oversettes til engelsk som PhD. Danske doktorgrader oversettes ikke til PhD, da de oppfattes som høyere grader enn PhD (de oversettes i stedet som Habilitation e.l.).
Den nye graden ph.d. (opprinnelig kalt «ph.d. (lisensiatgraden)»), som avløste lisensiatgrad og magistergrad og som er en grad på nivået under doktorgrad (dvs. ph.d. er ikke en doktorgrad i Danmark), oversettes til engelsk som PhD
Norge
Grader tildelt før Kvalitetsreformen, herunder lisensiatgrad og magistergrad, anses som grader på dette nivået og oversettes til engelsk som PhD, da situasjonen i Norge før Kvalitetsreformen var identisk med situasjonen i Danmark. Engelske oversettelser er ikke lovregulert og det er opp til innehaverne å finne passende beskrivelser på fremmedspråk.
Norske doktorgrader tildelt før Kvalitetsreformen blir også ofte oversatt som PhD i mangel av andre godt kjente betegnelser, selv om de tradisjonelt oppfattes som høyere grader (slik som i Danmark). Engelske oversettelser er ikke lovregulert og det er opp til innehaverne å finne passende beskrivelser på fremmedspråk.
Den norske graden ph.d. (innført 2003) oversettes med den engelske skrivemåten PhD.
Kimi Ga Yo

Kimigayo (japansk: 君が代; «Herskerens tidsalder») er Japans offisielle nasjonalsang, og var det uoffisielt inntil 1999. Teksten er skrevet i waka-form, en gammel japansk diktform fra Heian-perioden. Forfatteren er ukjent.


== Tekst ==
Det er en teori at denne teksten en gang var et kjærlighetsdikt. Før i tiden trodde japanere at kampesteiner vokste fram fra småstein slik en stikling blir til et tre, og det reflekteres i diktet.I 1869 valgte Oyama Iwao og andre militære offiserer i Satsuma Kimigayo til nasjonalsang og fikk engelskmannen John William Fenton til å skrive musikk til det. Men grunnet lav popularitet ble den forlatt i 1876. Den nåværende melodien ble komponert under Hiromori Hayashis ledelse, av Yoshiisa Oku og Akimori Hayashi (Hiromori Hayashis sønn). Tyske Franz Eckert lagde et firestemming korarrangement av det og skrev en sats for blåseinstrumenter. Denne nye nasjonalsangen ble oppført for første gang i forbindelse med Keiser Meijis bursdag 3. november 1880.Det var først i 1999 at Kimigayo ble offisielt Japans nasjonalhymne.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) National anthem of Japan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) 君が代 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Ekvator

Ekvator er en av de fem viktige parallell­sirklene på jordoverflaten. Ekvator er en tenkt linje på jordens overflate der hvor et plan (ekvatorialplanet) midtveis mellom polene skjærer gjennom jorden når planet står vinkelrett på jordens rotasjonsakse. (Gjelder også for andre planeter.) Ekvator deler dermed jorden inn i en nordlig og en sydlig halvkule. Bredden ved ekvator er 0° per definisjon. Alle dager er omtrent 12 timer lange ved ekvator. Ved vårjevndøgn og høstjevndøgn står solen i senit klokken 12 (lokaltid). Landene som ligger under ekvator har som oftest tropisk klima.
Lengden av jordens ekvator er 40 075,017 km (WGS 84). Hadde jorden vært en perfekt kule, ville ekvator ha vært nøyaktig dobbelt så lang som (100 % lengre enn) parallell­sirkelen ved bredde 60°. Men siden jorden er formet som en svakt flattrykt rotasjonsellipsoide (oblat sfæroide), er ekvator bare 99,5 % lengre. Ekvator er derimot dobbelt så lang som parallell­sirkelen som ligger ved bredde 60°04′59,7′′.


== Land ekvator går gjennom ==
São Tomé og Príncipe – ekvator går gjennom den lille øya Ilhéu das Rolas
Gabon
Republikken Kongo
Den demokratiske republikken Kongo
Uganda
Kenya
Somalia
Maldivene – gjennom landet
Indonesia: Sumatra og småøyene Pini og Lingga i nærheten, Borneo, Sulawesi og Halmahera
Kiribati: Gilbertøyene, Phoenixøyene
USAs ytre småøyer: de nordre Phoenixøyene – Bakerøyas territorialfarvann, Linjeøyene – Howlandøyas og Jarvisøyas økonomiske sone
Ecuador, som er oppkalt etter ekvator: Galápagosøyene – øya Isabela, fastlandet
Colombia
Brasil


== Se også ==
Breddegrad
Polarsirklene
Vendekretsene
Aksehelning
Ekliptikken


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Equator – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Equator – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Lilla

For kvinnenavnet, se Lilla (navn)Lilla er en farge. I vitenskapelige sammenhenger brukes ordet fiolett om lys med én bølgelengde (dvs en farge i fargespekteret), mens lilla brukes om alle blandinger mellom røde og blå bølgelengder. Ordet fiolett brukes også i det sammensatte ordet ultrafiolett, og det er den vanligste betegnelsen som liturgisk farge.Grovt regnes den fiolette delen av spekteret fra 380 til 420 nanometer, og er dermed det det mest kortbølgede lys menneskers øyne kan oppfatte. Lys med bølgelengder kortere enn 380 nm er usynlig og kalles ultrafiolett stråling. I regnbuen er fiolett det innerste av fargebåndene.
Ved subtraktiv fargeblanding, som for eksempel når man blander maling, får man oftest lilla farge ved å blande rødt og blått.
Fiolett utgjør en utfordring for TV- og PC-skjermer som bruker RGB-systemet for fargegjengivelse ettersom det ikke skapes lys med så kort bølgelengde (den korteste er blå). Alle forekomster av fiolett må derfor representeres ved lilla (også kalt magenta i denne sammenhengen).
Oldtidens kongelige var glade i lilla fordi det var en sjelden og kostbar farge. I kirkelig sammenheng forbindes lilla med sorg og bot.
I estetikken regnes lilla til de kalde fargene.


== Ordets opprinnelse ==
Ordet lila dukket for første gang opp i norden i år 1819 i en svensk bok. Dette er grunnen til at rødløken har fått sitt navn, da den ble navngitt hele 300 år før ordet lila. Lila er lånt fra det franske ordet lilas, som betyr syrin og syrinfarget, og stammer fra arabisk lilac, som betyr syrin. Dette er grunnen til at det engelske ordet for syrin er lilac.


== Lilla og fiolett i kunst og kultur ==


=== Fiolett i litteratur ===

I den berømte romanen Dr. Zhivago av nobelprisvinneren Boris Pasternak omfattes fargen fiolett i et avsnitt med spesiell oppmerksomhet:

«…Hennes yndlingsfarge var fiolett, fargen på prestenes kirkedrakter, særlig ved høytidelige anledninger, fargen på uutsprungen syrin, fargen på hennes beste fløyelskjole og på hennes fine vinglass. Det var lykkens farge, fargen til hennes erindringer, og hun syntes også at det forsvunne, førrevolusjonære, jomfruelige Russland måtte ha hatt lysfiolett farge. Hun hadde likt så godt å sitte bak kassen, fordi det fiolette halvlyset i butikken, med dets herlige duft av stivelse, sukker og mørklilla solbærkarameller i glasskrukker, lå så nær opptil hennes yndlingsfarge…»
Fargespektrum

Fargespekteret er et ord som beskriver alle synlige former for monokromatisk lys, det vil si lys med én bestemt bølgelengde. Regnbuen inneholder alle fargene i fargespekteret. Grunnfargene tilhører fargespekteret, men noen farger og nyanser består av flere enn én bølgelengde og finnes derfor ikke i fargespekteret (og dermed ikke i regnbuen). Eksempler er farger som hvit, rosa, brun og grå. Fargene i fargespekteret kan også kalles spektralfarger.


== Bølgelengder i fargespekteret ==
Bølgelengdene er oppgitt i nanometer og frekvensene er oppgitt i terahertz. Overgangen mellom fargene er flytende, så tallene er kun et anslag.


== Se også ==
Visuelt spektrum
Regnbue
Gult

Gult er en farge som inngår i fargespekteret. Den gule delen av spekteret regnes omtrent fra 565 til 590 nanometer. Lyset fra Solen har en dominans av gult i forhold til andre bølgelengder. Gult er en av de tre grunnfargene i subtraktive fargesystemer. I estetikken regnes gult til de varme fargene.
Gulfarge kan betegne løgn i mytologiens verden. I Sørøst-Asia er gult en høyt aktet farge, og brukes i religiøs sammenheng innen både hinduismen og buddhismen, blant annet i munkedrakter. I Indonesia heter gult kuning eller golkar, og dette er også navnet på det tidligere regjeringspartiet til Suharto som bruker gule farger.


== Flagg ==
Gulfargen er mye brukt i flagg og andre kjennetegn fra hele verden og gjennom historien. En lang rekke land har idag lysere eller mørkere gult som en mer eller mindre dominerende farge i sine nasjonalflagg, for eksempel i Belgias, Jamaicas, Spanias og Ukrainas flagg. Gul er også en av fargene i Etiopias flagg, og derfra stammer én av to fargekombinasjoner som regnes som de panafrikanske fargene, som igjen brukes i en rekke andre flagg.


== Våpenskjold og kommunevåpen ==
I våpenskjold skal gul farge normalt være å forstå som en gjengivelse av det heraldiske metallet (tinkturen) gull. Ofte gjengis gull og sølv som gult og hvitt i våpen, fordi gult og hvitt er mindre kostbart og komplisert å gjengi. F.eks. løven i Norges riksvåpen gjengis ofte som gul selv om det i heraldiske beskrivelser (blasoneringer) står at den er av gull. Fordi alle våpen skal ha enten gull eller sølv, behøver ikke gulfargen nødvendigvis å ha en bestemt symbolikk. I moderne, norske kommunevåpen kan gull ha symbolsk betydning, bl.a. kan gull stå for en gul kornåker, slik som i Ulsteins våpen fra 1986.
Ved fastsettinger av norske kommunevåpen i kgl. res., blir det samtidig fastsatt kommuneflagg. Bakgrunn eller figurer som er betegnet som gull i kommunevåpenet, blir da betegnet som gul i flagget.
Oransje

Oransje (også skrevet orange på riksmål) er en farge mellom rødt og gult i fargespekteret. Fargen er også kjent som rødgul eller branngul. Den finnes naturlig blant annet på appelsinskall, som også er bakgrunnen for navnet; ordet kommer fra fransk orange, som kan bety både «appelsin» og «oransje farge». Ordet er videre hentet fra italiensk arancia, et ord som igjen er omdannet fra arabisk, persisk og opprinnelig sanskrit. Den oransje delen av spekteret regnes omtrent fra 590 til 625 nanometer.
I estetikken regnes oransje til de varme fargene. Oransje er en sekundærfarge som fåes ved å blande primærfargene gult og rødt.


== Oransje farge som symbol ==
I nasjonal symbolikk brukes oransje for å markere tilhørighet til Holland og Nederland. I Nord-Irland brukes den nederlandske nasjonalfargen av unionsvennlige protestanter til minne om Vilhelm av Oranien. I Ukraina ble fargen fra Viktor Jusjtsjenkos presidentvalgkampmateriale symbolet på den fredelige revolusjonen i landet. Og i Israel har jødiske nybyggere, inspirert av «den oransje revolusjonen» i Ukraina, valgt oransje som symbolfarge i sin kamp mot Sharon-regjeringens flytteplaner. I tillegg er oransje den offisielle fargen til Liberaldemokratene i England, de konservative partiene Partido Popular i Spania og sosialdemokratene i Portugal, og hindunasjonalistene Bharatiya Janata Party (BJP) i India. Buddhistmunker i Theravada-tradisjonen bærer ofte safran- eller oransjefarget tøy.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Orange (colour) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Orange (colour) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons