jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
«Gneisenau» (1934)

«Gneisenau» var en tysk slagkrysser oppkalt etter den prøyssiske feltmarskalken August Wilhelm von Gneisenau. Kjølen ble strukket i februar 1934 og «Gneisenau» ble satt i tjeneste i mai 1938.
Slagskipene i Scharnhorstklassen var de første skipene i den tyske marinen som kunne bygges i henhold til den tysk-britiske flåteoverenskomsten. Våpenutrustningen valgte man å begrense av politiske grunner. Begge panserskipene fikk 28 cm kanoner.
Sammen med «Scharnhorst» deltok «Gneisenau» i Operasjon Weserübung, invasjonen av Norge i april 1940. De returnerte til Tyskland 11-12. april hvor «Gneisenau» ble reparert på grunn av skader den fikk i en trefning med slagkrysseren «Renown» den 9. april.  I juni 1940 var de igjen i nordnorske farvann hvor de den 8. juni senket det britiske hangarskipet HMS «Glorious» som hadde evakuert allierte flystyrker fra Bardufoss flystasjon da den allierte ekspedisjonsstyrken trakk seg ut fra Narvik/Harstad-området. Den norske kongen, kronprinsen og regjeringen passerte dette slaget litt lengre ut til havs, uoppdaget, ombord i krysseren «Devonshire».
«Gneisenau» opererte i andre verdenskrig mye ved norskekysten. I februar 1942 ble skipet angrepet av britiske fly ved havn i Kiel, skadene ble så omfattende at skipet ble tatt ut av operativ tjeneste. Våpen og utstyr ble fjernet og skroget ble omgjort til blokkskip. Hovedskytset på «Gneisenau» – ni 28 cm kanoner, fordelt på tre trippeltårn – ble fordelt til forskjellige befestningsanlegg. Det fremste tårnet (Anton) ble stykket opp og de tre kanonene ble plassert blant annet på Hoek van Holland. Det midterste tårnet (Bruno) havnet på Fjell festning utenfor Bergen, mens det bakerste (Caesar) ble montert på Austrått fort i Ørland. Etter krigen tok Kystartilleriet over anlegget på Austrått som var operativt fram til 1977. Anlegget er idag museum som er åpent om sommeren.
«Gneisenau» ble sprengt den 27. mars 1945 ved Gotenhafen i Øst-Preussen (Gdynia i Polen). Den røde armé nærmet seg byen og skipet ble brukt til å stenge havnen. I perioden 1947 til 1951 ble «Gneisenau» hugget opp til skrapmetall.


== Litteratur ==
Gerhard Koop/Klaus-Peter Schmolke: Die Schlachtschiffe der Scharnhorst-Klasse. Bernard & Graefe Verlag, Bonn 1991, ISBN 3-7637-5892-5


== Eksterne lenker ==
(en) Gneisenau (ship, 1936, Kiel) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Gneisenau – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Tysk nettsted www.schlachtschiff.com med mer informasjon om Gneisenau
Scharnhorst Class Arkivert 2. april 2006 hos Wayback Machine.
Austrått Fort
Mads Wiel

Mads Truelsen Wiel (født 18. mars 1791 i Fredrikshald, død 25. november 1835) var en norsk handelsmann og industrigründer.
Mads Wiels far var en velstående kjøpmann, skogeier, trelasthandler, sagbrukeier og skipsreder, og sønnen arvet en omfattende forretningvirksomhet bare 16 år gammel: en stor bygård, løkker, sjøbu, arbeiderbrakker og mindre husværer, lastetomter, sagbruk, møller, gårder og to skip, samt et repslageri og et tobakkspinneri.
I 1812 dro Mads Wiel til København. Der fikk han høre at det gjeldende importforbudet på bomull skulle oppheves. Straks etter kontaktet han mekanikeren og industrispionen Charles Axel Nordberg og bestilte et komplett bomullspinneri og noen vevemaskiner. I 1814 forsøkte Wiel å frakte maskineriet til Norge med sitt eget skip, men skipet og lasten ble konfiskert av svenskene. Først i 1815 kom produksjonen ved bomullsspinneriet i Tistedal/Tistedalen i gang, men da også med kongelig privilegium fra den nye unionskongen i Sverige. Spinneriet blir regnet som den første mekaniske industrivirksomheten i Norge. De første årene ble maskinen drevet med mekanisk kraftoverføring fra Tistafossen. Senere ble det elektrifisert. Spinneriet ble lagt ned i 1971.
Wiel tjente aldri mye penger på industriproduksjonen. Markedet var ennå ikke modent for industriprodukter, og driften lå ofte nede i de første årene. 
Wiel var en av de 41 ledende norske borgere som bidro til å gjøre opprettelsen av Det Kongelige Frederiks Universitet (Universitetet i Oslo) mulig gjennom donasjoner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mads Wiel fra Norsk biografisk leksikon
KNM «Helge Ingstad» (F313)

KNM «Helge Ingstad» (F 313) var en norsk fregatt av Fridtjof Nansen-klassen, navngitt etter oppdageren Helge Ingstad, og ble overlevert fra verftet Navantia i Spania i 2009.
Fregatten sank i Hjeltefjorden i 2018 etter en  skipskollisjon, i ettertid kjent som «Helge Ingstad»-ulykken. Den ble deretter hevet og nødreparert, skipet til kai på Hanøytangen på Askøy, hvor den ble ferdig hugget opp i februar 2022.


== Overlevering og oppdrag ==
Fregatten ble overlevert 29. september 2009 fra verftet Navantia i Ferrol i Spania til Sjøforsvaret ved Forsvarets logistikkorganisasjon. Fartøyet var nummer fire i serien av fem som i perioden 2006–2011 ble overlevert til Sjøforsvaret. Da fregatten ble anskaffet var prisen rundt 3,78 milliarder kroner.Fra desember 2013 til mai 2014 deltok KNM «Helge Ingstad» i uttransportering av kjemiske våpen fra Syria i operasjonen RECSYR.Fregattens siste oppdrag var som deltaker i NATOs stående maritime styrke 1.


== Skjebne ==

Den 8. november 2018 kolliderte fregatten med tankskipet «Sola TS» og sank nær land i Hjeltefjorden i Hordaland.Den 2. mars 2019 ble den havarerte fregatten hevet, satt på en lekter, og fraktet til Haakonsvern, hvor den ankom 3. mars 2019.I perioden 3. mars 2019 til 10. april ble det utført midlertidige reparasjoner slik at fartøyet kunne sjøsettes igjen. Den ble 3. juni 2019 slept til Ågotnes der den ligger til kai i påvente av hogging etter at regjeringen i juni 2019 besluttet at skipet ikke vil bli istandsatt. I juli 2020 ble vraket lagt ut på anbud for opphugging. I januar 2021 ble oppdraget tildelt Norscrap West AS, og fregatten var ferdig hugget opp et drøyt år senere.Forsvarsmateriell donerte en rekke deler til Forsvarsmuseet som skal stilles ut for besøkende. Blant annet har en mannskapslugar blitt tatt ut og bevart. En gassturbin skal blant annet brukes til undervisningsformål i Forsvaret. 


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forsvarets hjemmeside for Fridtjof Nansen-klassen Arkivert 2. juli 2019 hos Wayback Machine.
Omtale i Maritimt Magasin
Helse, miljø og sikkerhet

Helse, miljø og sikkerhet (HMS) er en samlebetegnelse på arbeid med helsevern, miljøvern, arbeidsmiljø, sikkerhet og trygghet for ansatte og brukere. Tilrettelegging for HMS skal forebygge skader og miljøforstyrrelser, sikre virksomheters ansatte et sunt arbeidsmiljø, og sikre beboere og brukere av bygg og anlegg et godt ute- og innemiljø.


== Norge ==
Plan- og bygningsloven påbyr å ta hensyn til helse, miljø og sikkerhet under myndighetenes planlegging av arealbruk, ved tillatelser til byggearbeid og i tekniske krav til nybygg, anlegg og andre tiltak.
Alle virksomheter skal arbeide systematisk med HMS i henhold til Forskrift om Systematisk helse-, miljø og sikkerhetsarbeid i virksomheter Internkontrollforskriften) 
eller Rammeforskriften (petroleumsvirksomheten).
For HMS på bygge- og anleggsplasser gjelder byggherreforskriften som er fastsatt med hjemmel i arbeidsmiljøloven. I denne forskriften brukes betegnelsen sikkerhet, helse og arbeidsmiljø med forkortelsen SHA.
For offentlige anskaffelser over kr 100.000,- eksklusive merverdiavgift, skal tilbyderne inngi en skriftlig og underskrevet HMS egenerklæring der de skal bekrefte at de vil følge HMS-reglene.


=== HMS-kort ===
Et HMS-kort er et offisielt HMS-kort til bruk i bygg, anleggs og renholdsbransjen i Norge. Alle som arbeider i bygge, anlegg og renholdsbransjen i Norge må ha kortet. For å kunne bestille kort må firmaet være registrert i Brønnøysundregistrene og de ansatte være registrert NAV Aa-registeret.HMS Kortet produseres og distribueres på vegne av Arbeidstilsynet. Forskriften om identiteskort i bygge- og anleggsnæringen ble fastsatt av Arbeids- og inkluderingsdepartementet 30. mars 2007 og trådte i kraft 1. januar 2008. Hensikten med ordningen er å få en effektiv kontroll med helse, miljø og sikkerhet for de ansatte og å bidra til mer seriøsitet i byggebransjen.


=== HMS-konferanser ===
Offshoreleverandørenes hms-konferanse
Sikkerhetsforums årskonferanse
HMS-konferansen i Kristiansund
Kristiansand-konferansen (Boring og brønn)
NTNUs Sikkerhetsdagene ved NTNU


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av hms-ingeniør
HMS-etatene i Norge
Oljeindustriens Kompetanseportal (HMS)
HMS-regelverket i petroleumsvirksomheten innenfor Oljedirektoratets (OD)s og Petroleumstilsynets (Ptil)s myndighets­område
Arbeidstilsynets HMS side
IT støtte verktøy for HMS Arkivert 2. januar 2012 hos Wayback Machine.
Arbeidsmiljø på flerkulturelle arbeidsplasser Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.
Torger Ødegaard

Torger Ødegaard (født 5. desember 1966) er rådmann i Hole kommune (2016–) og tidligere politiker (H). Han var fra 1. mai 2014 til 5. november 2014 direktør ved Lovisenberg Diakonale Sykehus i Oslo. Han var Oslos byråd for eldre og bydelene 2001–2002, byråd for velferd og sosiale tjenester 2002–2003, byråd for utdannelse 2003–2013 og byråd for finans 2013–2014. Han hadde også ansvar for kultur 2003–2011 og for barnehager 2013–2014.På byrådets initiativ ble Bogstad skole i Oslo innviet som Norges første OPS-skole. I perioden har han også arbeidet for opprettelsen av eliteklasser, og fikk i 2009 gjennomslag for en ballettlinje ved Ruseløkka ungdomsskole, og i 2011 for en eliteklasse for musikktalenter ved Majorstuen skole. Han har også gjort seg bemerket som motstander av obligatorisk, skriftlig opplæring i sidemål i Oslo-skolen. På kultursiden har han blant annet stått bak planene om å flytte Munchmuseet og Deichmanske bibliotek til Bjørvika, og bygget og finansiert Schous kulturbryggeri på Grünerløkka.
Før han ble byråd i 2001, var han informasjonssjef i Stor-Oslo Lokaltrafikk AS. I slutten av 1990-årene var Ødegaard både stabssjef og byrådssekretær for presse og informasjon for byrådslederne Fritz Huitfeldt og Erling Lae samt politisk rådgiver for Oslo Høyres leder, Jon Lyng.Ødegaard kommer fra Langesund i Telemark, som sønn av en industriarbeider, og har bodd i Oslo siden 1987. Han er utdannet cand.mag. med statsvitenskap, sosialøkonomi og idéhistorie fra Universitetet i Oslo.


== Referanser ==
Carl XVI Gustav av Sverige

Carl XVI Gustaf (født Carl Gustaf Folke Hubertus Bernadotte; 30. april 1946) er siden 1973 konge av Sverige. Han er den 7. monark av Bernadotteslekten på den svenske trone. Kongen er bosatt på Drottningholms slott ved Stockholm.
Carl Gustaf er sønn av prins Gustaf Adolf av Sverige og Sibylla av Sachsen-Coburg-Gotha. Han var vel ett år gammel da faren omkom i en flyulykke. Da han var fire år opplevde han at oldefaren kong Gustaf V døde. Farfaren, Gustaf VI Adolf, overtok da som konge. Da bestefaren døde 15. september 1973, overtok Carl Gustav tronen.
Den 19. juni 1976 giftet han seg med den brasiliansk-tyske Silvia Sommerlath.
Carl XVI Gustaf innehar den militære graden admiral i det svenske sjøforsvaret, samt general i hæren og luftforsvaret. 
Han ble i 1974 tildelt storkors med kjede av St. Olavs Orden. I 1993 mottok han Den hvite ørns orden fra Polens president.Hans fritidsinteresser er blant annet jakt og biler.


== Barn ==
Kong Carl Gustaf og dronning Silvia har tre barn:

Kronprinsesse Victoria, hertuginne av Västergötland (født 1977).
Prins Carl Philip, hertug av Värmland (født 1979).
Prinsesse Madeleine, hertuginne av Hälsingland og Gästrikland (født 1982).


== Stamtavle ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Carl XVI Gustaf – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Carl XVI Gustaf of Sweden – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Carl XVI Gustav av Sverige på Internet Movie Database 
(en) Carl XVI Gustav av Sverige hos The Movie Database 
(en) Carl XVI Gustav av Sverige hos The Peerage
Prostata

Prostata (norsk: blærehalskjertel) er en kjertel hos menn og hanndyr, beliggende under urinblæren og rundt urinrørets øverste del. Kjertelen produserer et sekret som inngår i sædvæsken. Prostatasekretet blir blandet med spermiene. Væsken rommer blant annet næring til sædcellene, slik at de kan svømme hele veien for å befrukte eggcellen.
Akutt prostatitt er en betennelse i prostatavevet som kan berettige antibiotikabehandling over noen uker. Kronisk prostatitt er en tilstand som vanligvis ikke behandles med antibiotika. Et aktivt seksualliv/masturbasjon fremmer slimavgang fra prostata, og kan muligens på denne måten forebygge tendensen til kronisk prostatabetennelse.De vanlige prostataproblemene er resultat av at kjertelen vokser, hyperplasi, såkalt godartet prostataforstørrelse, ved høy alder hos individet. Slik vekst er vanlig hos voksne menn og han-hunder. Fire av fem menn over 60 år har forstørret prostata i større eller mindre grad. Hos enkelte begynner kjertelen å vokse allerede i slutten av 40-årene eller begynnelsen av 50-årene, men det er mest vanlig at dette skjer i 60-70-årsalderen.Dette forårsaker :

hyppig vannlatning
hesitasjon, det tar tid før urinen begynner å renne ved vannlatning
dårlig kraft på strålen
etterdrypp, det tar lang tid før urinen slutter å dryppe etter vannlatningProstata kan undersøkes ved rektaleksplorasjon, det vil si at undersøkeren har en finger i pasientens endetarm. Siden prostata ligger like foran endetarmen, kan undersøkeren vurdere:

er prostata forstørret, når undersøkeren opp til kjertelens øvre kant?
er kjertelens midtfure intakt?
er kjertelen øm?
er kjertelens konsistens normal; kjennes det kuler?Rektaleksplorasjon er også en god undersøkelse for å oppdage endetarmskreft.
Proscar er en medisin som for noen kan bedre vannlatningsplagene en periode.
Når pasienten må opp for å late vannet 3-4 ganger hver natt, er det aktuelt med operasjon.
Tidligere ble prostataforstørrelse operert ved å åpne kirurgisk lavt på bukveggen og framsiden av blæra og skrelle ut prostata fra innsiden.
Ved TUR, transuretral reseksjon, føres et instrument med en metallslynge inn i urinrøret. Det settes strøm på slyngen og den trekkes litt ut. Da brennes det vekk litt vev rundt urinrøret, og det blir betydelig bedre plass for urinen igjennom kjertelen.


== Se også ==
Prostatakreft
Godartet prostataforstørrelse


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Prostata-relaterte dokument i  Pasienthåndboka.no
Bjørklund G. Prostatitt. Sunnhetsbladet 1993; 113, nr. 1: 20, 30.
Storadmiral

Storadmiral (tysk: Großadmiral) var tidligere den høyeste tjenestegrad i den tyske marine. Den tilsvarte generalfeltmarskalk i hæren og flyvåpenet (Heer og Luftwaffe). Disse gradene brukes bare i krigssituasjon.
Den høyeste graden i den tyske marinen idag er admiral.
Tsjornobyl

Tsjornobyl (ukrainsk: Чорно́биль) eller Tsjernobyl (russisk: Черно́быль; polsk: Czarnobyl) er en by i Ukraina. Byen ligger i Kyiv oblast og er en av de eldste byene i Ukraina. Avstanden fra Tsjornobyl til Kyiv er 82 km. Byen er kjent for sin nærhet til Tsjernobyl kjernekraftverk som ligger 18 km nord for byen. Byen Pripjat ligger 20,5 kilometer unna, ble evakuert i 1986 og er øde den dag i dag. Også Tsjornobyl ble fraflyttet og i dag bor det bare rundt 550 innbyggere i byen, i motsetning til 13 500 før evakueringen. De fleste som bor i Tsjornobyl bor der midlertidig ettersom det i utgangspunktet ikke er lov å bo her permanent. Et fåtall eldre har fått lov å flytte tilbake til byen. Tsjornobyl har mottatt minst radioaktivt avfall i forhold til andre byer rundt atomkraftverket. Det er en av de grunnene til at det er mulig for folk å bo der i kortere perioder.


== Se også ==
Tsjernobyl kjernekraftverk
Tsjernobyl-ulykken
HMS «Cossack»

HMS «Cossack» var en britisk jager av Tribal-klassen. Den er mest kjent for bordingen, for å frigi britiske fanger, av det tyske hjelpeskipet «Altmark» i Jøssingfjorden i Norge 16. februar 1940.
Etter «Altmark»-saken tok HMS «Cossack» del i det andre slaget om Narvik og jakten og senkingen av «Bismarck».21. oktober 1941 ble HMS «Cossack» truffet av en torpedo fra den tyske ubåten U-563, mens hun eskorterte en konvoi fra Gibraltar til Storbritannia. Hun ble deretter forsøkt tauet tilbake til Gibraltar for reparasjon, men på grunn av dårlig vær mislyktes tauingen og HMS «Cossack» sank 27. oktober. 159 av mannskapet omkom.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) HMS Cossack (F03) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
753 f.Kr.


== Begivenheter ==
21. april - Roma ble grunnlagt av Romulus og Remus, ifølge tradisjonen
Den romerske kalender ble innført
Starten av Ab urbe condita-kalenderen, som refererer til grunnleggelsen av Roma
390 f.Kr.


== Begivenheter ==
Roma ble herjet av gallerne. Mesteparten av det skriftlige materialet i byen gikk tapt.
Rolf Wickstrøm

Rolf Wickstrøm (1912–1941 i Oslo) var en norsk fagforeningsleder. Den tyske okkupasjonsmakten under andre verdenskrig i Norge arresterte Wickstrøm sammen med kommunisten og LO-advokaten Viggo Hansteen og henrettet begge dagen etter.


== Annen verdenskrig: Melkestreiken i Norge ==
Rolf Wickstrøm, født 9. desember 1912 i Kristiania (dagens Oslo), død 10. september 1941 i Oslo, var en norsk fagforeningsleder.
Rolf Wickstrøm var fra januar 1940 hovedtillitsvalgt ved Skabo Jernbanevognfabrikk i Oslo. 
I september 1941 utbrøt det en spontan streik blant arbeidere i Oslo, kjent som melkestreiken. Streiken ble utløst ved at matforsyningene under den tyske okkupasjonen ble stadig dårligere, og da melk til arbeidsplassene uteble mandag 8. september 1941 gikk arbeiderne ved flere bedrifter spontant hjem.Dagen etter, 9. september, streiket om lag 25 000 arbeidere i Oslo. Om lag en måned før streiken hadde den tyske administratoren i Norge, rikskommissær Josef Terboven, kunngjort at streik ville føre til unntakstilstand og standrett.


=== Arrestasjon, henrettelse ===
Da streiken var et faktum slo de tyske okkupasjonsmyndighetene raskt til. Josef Terboven holdt sitt ord og erklærte unntakstilstand i Oslo og Aker. De arresterte klubbformann Wickstrøm og LOs advokat (og faktiske leder) Viggo Hansteen.Som en maktdemonstrasjon overfor Landsorganisasjonen (LO) ble Wickstrøm og Hansteen dømt og henrettet 10. september 1941, samme dag som unntakstilstanden etter melkestreiken ble innført, noe historiker Harald Berntsen har omtalt som et eksempel på terrorisme. Begge likene ble dumpet. De ble ikke funnet før etter krigen og flyttet til Vår Frelsers gravlund i Oslo. 
På retterstedet, Østre skytterlags bane på Årvoll i Oslo, ble det i 1948 reist en bauta i granitt med bronserelieffer. Bautaen er utført av Nic. Schiøll. Den har følgende inskripsjon: «Viggo Hansteen, Rolf Wickstrøm. De første offer i Norges frihetskamp 1940–45. Skutt av tyskerne 10. september 1941.»
Han etterlot seg kona Signe (1913–1996) og sønnen Tore (født 1938), som etter krigen ble satt bort til slektninger.
Rolf Wickstrøm er også minnet ved at en parsell av Ring 3, Store ringvei rundt Oslo, fra Sognsveien til Grefsenveien heter Rolf Wickstrøms vei. Viggo Hansteen og Rolf Wickstrøm har også fått to parallelle gater i Lillestrøm og i Kongsten Haveby i Fredrikstad oppkalt etter seg.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Harald Berntsen, To liv - én skjebne : Viggo Hansteen og Rolf Wickstrøm, Aschehoug, Oslo, 1995 ISBN 82-03-26002-0 (Ebok fra bokhylla.no)
«Rolf Wickstrøm», fra Norsk biografisk leksikon


== Eksterne lenker ==
Viggo Hansteen og Rolf Wickstrøm gravlegges (1945), fra YouTube
Simoni

Simoni er innenfor kristendom kjøp og salg av kirkelige embeter eller stillinger. Navnet kommer fra Simon Magus, som i Apostlenes gjerninger (8, 18-24) forsøker å kjøpe makten til å utføre mirakler fra disiplene.I middelalderen forårsaket sammenblandingen mellom kirkelig og verdslig autoritet store problemer med simoni, da mange gjorde karriere gjennom å kjøpe seg et kirkelig embete. Verdslige herskere utnyttet også muligheten til å plassere lojale personer i embeter gjennom bestikkelser.
Simon Magus' forsøk ble avvist. Simoni har alltid vært forbudt innenfor den kristne kirke, men til tross for dette ble simoni relativt vanlig innen den katolske kirke i det 9. og 10. århundre. På Første Laterankonsil i 1123 ble dette forbudet fornyet i Den katolske kirke. I de fleste andre kirker finnes det også klare regler som forbyr fenomenet. Etter det 16. århundret ble det ganske sjeldent.


== Referanser ==
Sovjetunionens flagg

Sovjetunionens flagg bestod av et helt rødt flagg med en hammer i kors over en sigd og en rød stjerne i øvre hjørne nærmest stangen. Hammeren symbliserte nasjonens industriarbeidere, mens sigden symboliserte landbruksarbeiderne. Den røde stjernen symboliserte Det sovjetiske kommunistpartiet.
Det første offisielle sovjetiske flagg ble godkjent i juli 1923. Flaggets lengde var fire ganger dets høyde, og bestod av et rødt flagg med riksvåpenstatsvåpenet i midten. Dette flagget var nasjonalflagget i bare fire måneder og ble erstattet av et offisielt flagg av mer kjent format med hammer og sigd den 13. november 1923. Den 15. august 1980 ble det vedtatt at flagget heretter skulle være helrødt på baksiden, uten hammer, sigd eller andre motiver. Samtidig ble flaggets rødfarge gjort lysere.
Ved oppløsningen av Sovjetunionen 3. desember 1991 opphørte flagget å være et nasjonalflagg.
Sovjetflagget har vært båret i et norsk 17. mai-tog. 17. mai 1945 ytret den britiske kommandanten i Bergen ønske om at britiske gaster fikk delta i prosesjonen, men dette ble avslått, for på selveste frihetsdagen skulle bare norske flagg bæres i festtoget. Befridde sovjetiske krigsfanger deltok imidlertid i hovedprosesjonen gjennom Bergen, og ble hyllet der de gikk under et sovjet-banner.


== Referanser ==


== Se også ==
Hammer og sigd
Sovjetunionens riksvåpen


== Eksterne lenker ==
(en) Flags of the Soviet Union – kategori av bilder, video eller lyd på Commons