Johan Halvorsen

Johan August Halvorsen (født 15. mars 1864 i Drammen, død 4. desember 1935 i Oslo) var en norsk komponist, dirigent og musiker. Han er særlig kjent for sitt virke som teaterkomponist.


== Liv og virke ==


=== Oppvekst ===
Han var sønn av Bernt Halvor Halvorsen (1816–68) og Johanne (Hanna) Hansdatter (1821–80). Faren var politibetjent i Drammen men døde da Johan var bare fire år. Efter å ha spilt fiolin der i ni år, gikk han i Kristiania i lære hos Gudbrand Bøhn (1839–1906) og fikk strøjobber på Folketheatret gjennom den italienskfødte dirigent Paolo Sperati (1821–84), som etter morens død i 1880, endog innrullerte den femten år gamle Johan i Forsvarets Stabsmusikkorps.


=== Studier utenlands ===
I 1884 reiste han til Stockholm for å studere ved Kungliga Musikaliska Akademien. Etter noen korte måneder høsten 1885 som konsertmester ved Musikselskabet Harmoniens orkester i Bergen, fortsatte han sine studier ved Hochschule für Musik und Theater Leipzig 1886–88 under den russiske fiolinvirtuos Adolph Brodsky (1851–1929). Der møtte han også de norske komponistene Edvard Grieg (1843–1907) som var på turné og Christian Sinding (1856–1941), som hadde bodd der i en årrekke.

Halvorsens læremestre
		
		
		
		
		
		
Fra 1888 var han fiolinist og –lærer i Aberdeen, dernest lærer ved Helsingfors Musikinstitut 1889–92 der han også fikk på plass noen komposisjoner. Ved Konservatoriet i St. Petersburg lærte han hos den ungarske fiolinlærer Leopold Auer (1845–1930) og ved konservatoriet i Liège hos belgieren César Thomson (1857–1931). Sin siste opplæring var hos den tyske komponisten Albert Becker (1834–99) ved Akademie der Künste i Berlin.


=== Fast jobb ===
I 1893 dro Johan til Bergen som nytilsatt teaterdirigent og dirigent for Harmoniens orkester. Da det nye Nationaltheatret åpnet i Kristiania i 1899, ble han dets første kapellmester. Lønnskonflikter og andre problemer gjorde at orkesteret lå delvis nede under den første verdenskrig, så i 1919–20 ble Johan en av tre dirigenter tilsatt ved det nystartede Filharmonisk Selskaps Orkester. Halvorsen mente lønna var for dårlig her også og gikk tilbake til Nationaltheatret og var der frem til han pensjonerte seg i 1929.


=== Musikken ===
På initiativ fra Edvard Grieg nedtegnet Halvorsen en rekke slåtter i 1901 etter spelemannen Knut Dale fra Telemark. Grieg bearbeidet siden slåttene for piano i sitt berømte opus 72. Halvorsen fremhevet gjerne Edvard Grieg og Johan Svendsen som sine største musikalske forbilder. I sin instrumentering er han tydelig influert av sistnevnte. Hans best kjente komposisjoner er Bojarenes inntogsmarsj, Bergensiana og Reisen til Julestjernen. Hans arrangement av Georg Friedrich Händels Passacaglia for fiolin og bratsj er hyppig fremført over hele verden.


=== Priser og premier ===
Ridder av Finlands hvite roses orden
1924 – medlem av Kungliga Musikaliska Akademien
1927 – kommandør av Dannebrogordenen
1927 – kommandør av St. Olavs Orden


=== Familie ===
Han giftet seg i 1894 med Anna («Annie») Grieg (1873–1957) av Grieg (slekt), niese av Edvard Grieg. Deres sønn Stein Grieg Halvorsen (1909–2013) ble også skuespiller og i sitt andre ekteskap med skuespiller Vibeke Falk (1938–), far til komiker og musiker Stein Johan Grieg Halvorsen (1975–). Som mange norske dirigenter og komponister var Halvorsen frimurer.


== Verker/komposisjoner ordnet etter sjanger ==
(alle verknummer etter Øyvin Dybsands oversikt i doktoravhandling om Halvorsen)


=== Hardingfele solo ===
17 norske slåtter, originalopptegnelser etter Knut Dale (1901)
Verk 62, 2 springdanser i Fossegrimen (1904–05)
Verk 110, Fyrespel


=== To ﬁoliner ===
Verk 19, Konsertcaprice over norske melodier


=== Fiolin og bratsj ===
Verk 16, Passacaglia, fritt etter Händel (1893–94) [op. 20 nr 2]
Verk 36, Sarabande con Variazioni, fritt etter Händel (1898)
Verk 98, Air con Variazioni, etter Suite ancienne (tapt)


=== Strykekvartett ===
Verk 12, Strykekvartett i e (1891; 1., 2. og 4. sats tapt, 3. sats rekonstruert av Birgitte Stærnes 2011)


=== Fiolin og piano ===
Verk 5, Suite i g (1890)
Verk 7, 6 Stimmungsbilder (1890-91)
Verk 9, Capriccio, Allegro de Concert (1891/1896)
Verk 10, Humoresque (1891, tapt)
Verk 13, Huldrelok (1891)
Verk 13, Furioso (1891, tapt)
Verk 24, Norske Viser og Dandse nr. 1–18 (1895)
Verk 28, Norske Viser og Dandse nr. 19–30 (1896)
Verk 29, Norske Danser nr. 1 og 2 (1896)
Verk 30, Air norvégien (1896) [op. 7]
Verk 31, Élégie (1897)
Verk 31, Crépuscule (1897)
Verk 33, Danse Visionaire – Måneskinsmøyane (1898)
Verk 35, Mosaique, Suite de morceaux caracteristique (5 satser, deriblant Veslemøys sang, 1898)
Verk 39, Andante religioso (arr. for ﬁolin med piano eller orgel, 1899)
Verk 47, Norwegische Weise – Lied des alten Fischers (fra Tordenskjold, 1901/1913) [op. 31]
Verk 80, Kleine Tanz-Suite (Leicht spielbar, 1904-07) [op. 22]
Verk 91, Intermezzi, 4 smaa Foredragsstykker (1910) [op. 23]
Verk 102, Bryllupsmarsch, Intermezzo og In memoriam (1912) [op. 32]
Verk 170, Norske Danser nr. 3–6 (1929-30, pianoversjonen tapt)


=== To ﬁoliner og piano ===
Verk 90, Miniaturen, 5 duetter (1909) [op. 29]


=== Strykeorkester ===
Verk 8, Rabnabryllup uti Kraakjalund (var. over Norsk folkevise, 1891)
Verk 62, Fanitullen fra Fossegrimen (med hardingfele, 1904-05)
Verk 87, Du gamla, du friska, du fjellhøga Nord, variasjoner
Verk 90, Nattlig tog og Elegie (arr. etter Miniaturen, 1909)


=== Symfoniorkester ===
Verk 1, Hallingdal Bataljons Marsch (1880, orkesterversjonen tapt)
Verk 9, Capriccio (1891, orkesterversjonen tapt)
Verk 12, Andante/Melodi (1891/1899, arr. av 3. sats fra Strykekvartett)
Verk 15, Bojarernes Indtogsmarsch (1893)
Verk 18, 2 orkesterstykker (1894, tapt)
Verk 25, Vasantasena-suite (1896)
Verk 27, Norsk Nationalmarsch (1896, tapt)
Verk 33, Danse Visionaire – Måneskinnsmøyane (1898)
Verk 34, Festmarsch (1898)
Verk 37, Scene i Skoven og Festmarsch fra Tornerose (1899, tapt)
Verk 40, Norsk Festouverture for orkester (1899) [op. 16]
Verk 43, Gurre-suite (Dramatisk suite nr. 2, 1900) [op. 17]
Verk 47, Tordenskjold-suite (Dramatisk suite nr. 1, 1901) [op. 18]
Verk 51, Niels Henrik Abel, Innledningsmusikk (1902, tapt)
Verk 52, Kongen-suite (Dramatisk suite nr. 3, 1902) [op. 19]
Verk 57, Dansescene fra Dronning Tamara (1903–04)
Verk 62, Fossegrimen-suite (Dramatisk suite nr. 4, 1904-05) [op. 21]
Verk 69, Hilsen til Norges Kongepar (1905)
Verk 83, Hyldningsintrade (1907)
Verk 94, Norway’s greeting to Theodore Roosevelt (1910) [op. 31]
Verk 95, Bjørnstjerne Bjørnson In Memoriam (1910) [op. 30]
Verk 98, Suite ancienne (1911) [op. 31]
Verk 100, Johan Svendsen In Memoriam (1911, tapt)
Verk 105, Serenade fra As you like it (1912) [op. 33]
Verk 113, To Burlesker
Verk 114, Valse élégiaque (bare delvis bevart)
Verk 120, Fantasie (1918, tapt)
Verk 122, Contredans (1918)
Verk 126, 2 Norske rapsodier (1919–20)
Verk 127, Spansk serenade fra Ruy blas (1920)
Verk 132, Bergensiana, variasjoner (1921)
Verk 137, Intermezzo lyrique (1921, under pseudonymet «Dubois»)
Verk 137, Marche Chevaleresque (1921, under pseudonymet «Bonard»)
Verk 138, Sorte svaner (1921, under pseudonymet «Tschernowsky»)
Verk 139, Dramatisk Intermezzo (1921)
Verk 143, Fatum, Prélude (1922, under pseudonymet «Franck Smith», tapt)
Verk 144, Mascarade-suite (1922)
Verk 145, Italiensk serenade (1922, under pseudonymet «d’Ambrosio»)
Verk 146, Norske Eventyrbilleder, suite fra Peik og stortroldet (1922–23) [op. 37]
Verk 148, Symfoni nr. 1 i c-moll (1923)
Verk 152, Prélude (1923, under pseudonymet «Tschernikow», tapt)
Verk 153, Intermezzo (1924, under pseudonymet «d’Ambrosio», tapt)
Verk 154, Symfoni nr. 2 i d-moll, Fatum (1924)
Verk 157, Ballettsuite fra Reisen til Julestjernen (1924)
Verk 161, Cello (1926, under pseudonymet «Parker», tapt)
Verk 163, Rondo des Lutins (1927, under pseudonymet «d’Ambrosio», tapt)
Verk 165, Norsk kjæmpedans (1927)
Verk 165, Galder (1927, tapt)
Verk 167, Symfoni nr. 3 i C-dur (1928)


=== Fiolin og orkester ===
Verk 29, Norske Danser nr. 1 og 2 (1896)
Verk 30, Air norvégien (1896/1903) [op. 7]
Verk 35, Veslemøys sang (1898/1909, fra Mosaique)
Verk 39, Andante religioso (1899)
Verk 47, Norwegische Weise – Lied des alten Fischers (1901/1913, fra Tordenskjold) [op. 31]
Verk 62, 1., 3. og 5. sats av Fossegrimen-suite (1903-04, ﬁolin eller hardingfele med ork.)
Verk 86, Fiolinkonsert i g-moll (1907-09)
Verk 102, Bryllupsmarsch (1912/1914)
Verk 170, Norske Danser nr. 3–6 (1929-30, nr. 4 tapt)


=== Korps ===
Verk 1, Hallingdal Bataljons Marsch (1880, JHs aller første komposisjon)


=== Sang og piano ===
Verk 2, Det bästa av allt (1883, tilegnet Elise Svendsen)
Verk 4, 6 Sange (Bjørnson) [op. 1]
Verk 6, Zwei Gesänge (Storm) / Du og jeg
Verk 11, 4 sanger (Ingemann/Vislie/Jacobsen/Runeberg)
Verk 14, I Seraillets Have (J.P. Jacobsen)
Verk 22, Gud signe Norigs land (Garborg)
Verk 23, I Skogen (Bjørnson)
Verk 23, Dokka (Garborg)
Verk 43, 3 sanger fra Gurre (Drachmann)
Verk 47, 2 sanger fra Tordenskjold (J.B. Bull)
Verk 54, Til Bergen (Bjørnson)
Verk 54, Trondhjem (Bjørnson)
Verk 54, Salme på Olavsdagen (Bjørnson)
Verk 55, Moderen synger (Olaug Løken)
Verk 62, 3 sanger fra Fossegrimen (Eldegard)
Verk 71, Østerdølsmarschen (Mortensson-Egnund)
Verk 73, Til Thorvald Lammers (Rosenkranz Johnsen)
Verk 75, Sværdliljen [Gladiolus] (Drachmann)
Verk 89, I Slaatten (Garborg)
Verk 106, Der var en Konning i Leire (Wiers-Jenssen)
Verk 115, Valgsang (V. Krag)
Verk 116, Flagsang (J. Fahlstrøm)
Verk 124, Sang til «Næsset» (Benneche)
Verk 129, 13 Skjærgårdsviser (V. Krag)
Verk 134, Vuggesang (Bj. Engelstad)
Verk 151, Studentersang
Verk 171, O, sørland, du min moderjord (tapt i denne versjonen)
Verk 173, Brønnøysund (Einar Høvding d.e.), arr. Leif G. Orvan


=== Sang og orkester ===
Verk 37, Torneroses sang (1899, tapt)
Verk 47, 2 sanger fra Tordenskjold (1901, tekst J.B. Bull)
Verk 54, Til Bergen, Trondhjem og Salme på Olavsdagen (1903, tekst Bjørnson)
Verk 71, Østerdølsmarschen (1906, tekst Mortensson-Egnund) [op. 23]
Verk 72, 3 norske folkemelodier (1906)


=== Mannskor a cappella ===
Verk 22, Gud signe Norigs land (1895, tekst Garborg)
Verk 26, Hilsen fra Bergen ved den 7de store Sangerfest 1896 (tekst Johan Bøgh)
Verk 71, Østerdølsmarschen (1906, tekst Mortensson-Egnund)
Verk 88, Til Stavanger (1909, tekst S. Skavlan)
Verk 99, Byens ærværdige Fædre (1911, tekst V. Dybwad)
Verk 109, Østerdalssangen (1914, tekst J.B. Bull)
Verk 131, Vort Sprog (1920, tekst N.C. Vogt)
Verk 136, Dobbeltportræt (1921, tekst Wildenvey)
Verk 136, Endnu et streif (1921, tekst Sommerset)
Verk 136, Der skreg en fugl (1921, tekst V. Krag)
Verk 136, Kjenner du noko til ’n Skiberg’s Per ? (1921, folkevise)
Verk 136, Veslemøy (1921, tekst Garborg)
Verk 142, Sang for Kristiania (1922, tekst N.C. Vogt)
Verk 150, Mit fulde glas (1923, tekst Zetlitz)
Verk 171, Aftenstemning (1930, tekst Bjørnson)
Verk 171, Skogen (1895/1930, tekst Bjørnson)
Verk 171, Noreg (1930, tekst Sivle)
Verk 171, Thord Foleson (1895/1930, tekst Sivle)
Verk 171, O, sørland, du min moderjord (1930, tekst V. Krag)


=== Damekor a cappella ===
Verk 20, 4 norske folkeviser (1894, tapt)


=== Kor og orkester, eventuelt med sangsolo/-soli ===
Verk 21, Varde (1895, tekst Sivle) [op. 11]
Verk 21, Thord Foleson (1895, tekst Sivle, orkesterversjonen tapt)
Verk 43, Aftenlandskab, innledning til Gurre (1900, tekst Drachmann)
Verk 44, Sigurd Balkonfarer, parodisk ouverture (1900)
Verk 52, 2 melodramaer («Forspil» og «Efterspil») fra Kongen (1902, Bjørnson)
Verk 57, Alrune, innledning til Dronning Tamara (1903-04, Hamsun) [op. 20, nr 1]
Verk 65, Udkast til en Jubilæumsfanfare for Bjørn Bjørnson, kor og ork. (1905)
Verk 77, Kantate ved Kroningen i Trondhjems Domkirke 22. juni 1906 (tekst S. Skavlan) [op. 27]
Verk 169, Sangen i Norden, del 7, «Norge» (1929, tekst Juel)


=== Dramatisk musikk, større arbeider ===
Verk 25, Vasantasena (1896, tilskrevet Shudraka)
Verk 43, Gurre (1900, Drachmann)
Verk 47, Tordenskjold (1901, J.B. Bull)
Verk 52, Kongen (1902, Bjørnson)
Verk 57, Dronning Tamara (1903-04, Hamsun)
Verk 62, Fossegrimen (1904-05, Eldegard)
Verk 67, Christian Fredrik (1905, J.B. Bull)
Verk 75, Prinsessen og det halve Kongerige (1906, Drachmann)
Verk 98, Barselstuen (1911, Holberg) [=Suite ancienne]
Verk 99, Mot Nordpolen, operette (1911, V. Dybwad)
Verk 105, As you like it (1912, Shakespeare)
Verk 112, Stor Ståhei for Ingenting (1915, Shakespeare)
Verk 118, Mariannes Capricer (1916, Musset)
Verk 119, Saul (1917, Wiers-Jenssen)
Verk 121, Medea (1918, Euripedes)
Verk 122, Julestue (1918, Holberg)
Verk 127, Ruy blas (1920, Hugo)
Verk 130, Macbeth (1920, Shakespeare)
Verk 132, Jan Herwitz II (Wiers-Jenssen) [Bergensiana] (1921)
Verk 133, Hamlet (1921, Shakespeare)
Verk 137, Cyrano de Bergerac II (1921, Rostand)
Verk 144, Mascarade (1922, Holberg)
Verk 145, Trold kan tæmmes II (1922, Shakespeare)
Verk 146, Peik og stortroldet (1922, A. Hiorth)
Verk 156, Folkeraadet (1924, Heiberg, det meste er tapt)
Verk 157, Reisen til Julestjernen (1924, Brandt)
Verk 159, Drømmen til Radioland (1925, Th. Kloumann)
Verk 160, Kjøbmanden i Venedig II (1926, Shakespeare)
Verk 162, Prinsessen og spillemannen (1926, B. Ring)
Verk 164, Spillet om den hvite ring (1927, Klabund)
Verk 166, Barrabas (1927, N. Grieg, tapt)
Verk 172, Askeladden (1930, Frogg og Maurstad)


=== Mindre scenemusikk, ofte bare enkeltnummer eller supplementer ===
Verk 17, Midtsommer (1894, B. Lie, tapt)
Verk 37, Tornerose (1899, Folkesen, tapt)
Verk 38, Hos Sigbrit (1899, E. Brandes)
Verk 41, Over Ævne (Første Stykke), Halleluja-koret (1899, Bjørnson)
Verk 42, Over Ævne (Andet Stykke) (1899, Bjørnson)
Verk 45, Trold kan tæmmes I (1900, Shakespeare)
Verk 46, Aino, kort sørgemarsj (1901, Prydz)
Verk 48, Harlekins Omvendelse (1901, Rode)
Verk 49, Cyrano de Bergerac I (1901, Rostand)
Verk 50, Fru Inger til Østraat, Ligsalme (1902, Ibsen)
Verk 53, Røverne, ekstra sang til Offenbachs operette (1902, Michael Krohn, tapt)
Verk 56, Jeppe paa Bjerget (1903, Holberg)
Verk 58, Heksen (1904, Sardou)
Verk 59, Brand, De usynliges kor (1904, Ibsen)
Verk 60, Maria Stuart i Skotland, supplement til [og instru-mentasjon av] Nordraaks musikk (1904, Bjørnson)
Verk 61, Byens Stolthed (1904, Wied)
Verk 63, Kjærlighed uden Strømper (1905, Wessel)
Verk 64, Opstandelse (1905, Tolstoj)
Verk 66, Onkel Nabob (1905, Kræmmer)
Verk 68, Kjærlighedens Komedie (1905, Ibsen)
Verk 70, Den lille, uskikkelige Prinsesse (1905, Gabrielle Reuter, supplement til Max Marschalks scenemusikk)
Verk 74, Lille Dorrit (1906, Schönthan)
Verk 76, Et Opgjør (1906, Wied)
Verk 78, Kjøbmanden i Venedig I (1906, Shakespeare)
Verk 79, Babylons Konge (1906, Maurer)
Verk 81, Djævelens Barn (1907, Shaw)
Verk 82, Sangen om Florenz (1907, V. Krag)
Verk 84, Anne Pedersdotter (1908, Wiers-Jenssen)
Verk 85, Den stille Gade (1908, Barrie)
Verk 92, Bygmester Solness (1910, Ibsen)
Verk 93, Agilulf den vise (1910, Kinck)
Verk 96, Livet ivold (1910, Hamsun)
Verk 97, Anna Karénin (1911, Guiraud/Tolstoj)
Verk 101, Marie Victoire (1911, Guiraud)
Verk 103, Flekken som renser (1912, Echegaray)
Verk 104, Fruen fra Havet (1912, Ibsen)
Verk 106, Jan Herwitz I (1913, Wiers-Jenssen)
Verk 107, Tornerose II (1913, Wiers-Jenssen)
Verk 108, Den sidste Gjæst (1914, Kinck)
Verk 111, Cornevilles klokker, ekstra sang for Kirsten Flagstad til bruk i Planquettes operette (1914)
Verk 117, Over Vandene (1916, Engel)
Verk 123, Dronning Bess (1919, B. von Horn)
Verk 125, Dantons Død (1919, Brückner)
Verk 128, Professor Storizyn (1920, Andrejev)
Verk 135, Kirken (1921, N. Roll Anker)
Verk 140, Kongsemnerne (1921, Ibsen)
Verk 141, Halte Hulda (1922, Bjørnson)
Verk 147, Blandt bolde riddere (1923, Marlowe)
Verk 149, Aiolos (1923, Kübler)
Verk 155, Kronbruden (1924, Strindberg)
Verk 158, Vendetta (1925, Benelli)
Verk 165, Hærmændene paa Helgeland (1927, Ibsen)
Verk 168, Volpone (1928, Jonson)


=== Uviss besetning ===
Verk 32, Kantate «Ved Indvielsen af Vestlandske Kunstindustrimuseum Tirsdag den 16de Marts 1897»


=== Piano (med unntak av Verk 3 bare uttog av musikk for andre besetninger) ===
Verk 3, Mazurka-Album (1884, 4 mazurkaer tilegnet Elise Svendsen)
Verk 15, Bojarernes Indtogsmarsch (arr. Grieg)
Verk 25, Vasantasena-suite (4 satser 4-hendig)
Verk 43, Gurre-suite (5 satser)
Verk 47, Tordenskjold (potpourri)
Verk 52, Kongen-suite (3 satser)
Verk 62, Fossegrimen (potpurri)
Verk 144, Contredanse og Gavotte fra Mascarade


== Teaterroller (utvalg) ==


== Gatenavn ==
I Stavanger er han hedret med Johan Halvorsens vei som ligger i Stokkadalen i Eiganes og Våland bydel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Johan Halvorsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Johan Halvorsen på Internet Movie Database 
(no) Johan Halvorsen hos Sceneweb 
(en) Johan Halvorsen på Discogs 
(en) Johan Halvorsen på MusicBrainz 
(en) Johan Halvorsen på AllMusic 
(no) Johan Halvorsen, tonedikter og teatermann, TV-dokumentar fra NRK der sønnen Stein Grieg Halvorsen minnes sin far
(en) Artikkel på engelsk
(no) Øyvin Dybsands doktoravhandling om Johan Halvorsen (Universitetet i Oslo, 2016)
(no) Artikkel om Halvorsens virke i 1890-årenes Bergen
(no) Artikkel om Halvorsens kantate til kroningen i Nidarosdomen 1906
(no) Portrett av Johan Halvorsen 1925, Oslo museum