jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jan Erik Langangen

Jan Erik Langangen (født 1950) er en norsk næringslivsleder og advokat kjent fra tiden som konsernsjef i Storebrand. Han fikk svært mye medieomtale i 1990-årene i forbindelse med fusjonsplanene mellom UNI Storebrand og svenske Skandia og ble under denne tiden omtalt som Norges mektigste næringslivsmann.Langangen fra Langangen i Porsgrunn. Han utdannet seg til siviløkonom ved Norges Handelshøyskole (1973) og jussutdanning ved Universitetet i Oslo (1975).Han startet yrkeskarrieren i Statoil i 1975. Under de åtte årene her jobbet han som finansieringsmedarbeider 1975–1976, leder for finansieringsgruppen i 1977–1978, assisterende direktør og leder for Statoils økonomi- og forsikringsstab 1979–1981 og til slutt direktør og leder av konsernets økonomi- og administrasjonsstab 1982–1983. I 1983 gikk han til Storebrand-Norden (Senere Storebrand A/S og UNI Storebrand). I 1985 avanserte han til konsernsjef, en stilling han hadde til 1992. I slutten av denne perioden fikk han svært mye omtale i mediene etter at han forsøkte å få i stand en omfattende fusjon mellom UNI Storebrand, svenske Skandia, danske Hafnia og finske Pohjola. Den svenske Skandia-sjefen avviste alliansetanken, UNI Storebrand tapte 3,9 milliarder kroner, og Langangen gikk av i 1992.Fra 1994 til 1996 var han partner i advokatfirmaet Thune & Co og i 1996 ble han partner i advokatfirmaet Langangen & Engesæth på Aker Brygge i Oslo. I 2000 sluttet han og flyttet tilbake til slektsgården i Langangen. Der etablerte han advokatpraksisen Langangen & Helset sammen med sin kone.Han har også sittet i styrer og verv. Blant annet satt han som styreformann i Statoil fra 1987 til 1992 og i Norges Forsikringsforbund fra 1986 til 1988. I 1998 ble han oppnevnt som leder for Bondevik-regjeringens mye omtalte Verdikommisjonen. I 2003 ble han valgt som ny styreleder i Mediehuset Vårt Land og avisen Vårt Land.I 1992 gav han ut boka Løpende risiko (ført i pennen av Alf R. Jacobsen) på Aschehoug forlag. Boka handler i stor grad om den mislykkede fusjonsplanen med svenske Skandia.


== Familie ==
Langangen ble gift i 1971 med undervisningsinspektør Tove Berge (f. 1950). Ekteskapet ble oppløst 1996. I 1998 ble han gift med advokat Siv Irene Helset (f. 1969).


== Referanser ==
Analysens fundamentalteorem

Analysens fundamentalteorem sier at de to sentrale operasjonene i analysen, derivasjon og integrasjon, er hverandres inverser. Dette betyr at om en kontinuerlig funksjon først integreres og deretter deriveres, ender man opp med den opprinnelige funksjonen. En viktig konsekvens av dette teoremet er at man kan løse integrasjonsproblemer ved hjelp av enkle formler.


== Formell definisjon ==


=== Definisjon del 1 ===
La 
  
    
      
        f
        :
        [
        a
        ,
        b
        ]
        →
        
          R
        
      
    
    {\textstyle f:[a,b]\to \mathbb {R} }
   være en kontinuerlig funksjon. La 
  
    
      
        F
        (
        x
        )
      
    
    {\textstyle F(x)}
   være funksjonen definert for 
  
    
      
        x
        ∈
        [
        a
        ,
        b
        ]
      
    
    {\textstyle x\in [a,b]}
   vedDa er 
  
    
      
        
          F
          ′
        
        (
        x
        )
        =
        f
        (
        x
        )
        ,
        ∀
        x
        ∈
        [
        a
        ,
        b
        ]
        .
      
    
    {\textstyle F'(x)=f(x),\forall x\in [a,b].}
  


=== Definisjon del 2 ===
La 
  
    
      
        f
        :
        [
        a
        ,
        b
        ]
        →
        
          R
        
      
    
    {\textstyle f:[a,b]\to \mathbb {R} }
   være en kontinuerlig funksjon. La 
  
    
      
        F
      
    
    {\textstyle F}
   være en funksjon slik at 
  
    
      
        
          F
          ′
        
        (
        x
        )
        =
        f
        (
        x
        )
        ,
        ∀
        x
        ∈
        [
        a
        ,
        b
        ]
      
    
    {\textstyle F'(x)=f(x),\forall x\in [a,b]}
  , da er


== Bevis ==


=== Bevis for den første delen av analysens fundamentalteorem ===
Man bruker middelverdisetningen for integrasjon:


== Se også ==
Algebraens fundamentalteorem
Bønnering

En bønnering er  organisert forbønn der en samling medlemmer tar opp samme tema hver for seg eller samlet.


== Se også ==
Bønn
Forbønn
Makromolekyl

Makromolekyler er kjempemolekyler som er bygd opp av opptil flere tusen atomer som er bundet sammen med kovalente bindinger. Nabomolekylene holdes sammen av svake bindinger og kalles et polymer når man har tilstrekkelig mange. Eksempler på polymerer er cellulose i planter, stivelse i frø, glykogen i muskler og polyvinylklorid (PVC).
Lengden på makromolekylene kan variere, og egenskapene til polymerene avhenger av lengden på makromolekylene og eventuelle sidegrupper i makromolekylet.
Karbohydrater er sukkerarter. Karbohydratene finnes som monosakkarider, disakkarider og polysakkarider. 
Et monosakkarid består av hydrogen, karbon og oksygen som er bundet i ringform. Et disakkarid er to ringer som er bundet til hverandre. Polysakkarider er mange monosakkarider som er bundet sammen til lange kjeder. 
Stivelse og cellulose er to viktige polysakkarider. Vi mennesker kan fordøye stivelse, men ikke cellulose. Mange dyr har bakterier som hjelper dem med å bryte med cellulose. 
Vi kan dele opp stivelse i to grupper, amylose og amylopektin. 
Forskjellen på disse er at amylopektinet har en knekk. 
Lipider deles inn i fett, fosfolipider og steroider.
Fett består av glyserol og 3 fettsyrer.
Fosfolipider likner gansk mye på fett, men her er den ene fettsyren byttet ut med en fosfatgruppe.
Proteiner er bygd opp av polypeptider, og har mange viktige funksjoner i kroppen. Mange enzymer er proteiner.
Nukleinsyrer er viktige bestanddeler i DNA og RNA.
7,5cm KwK 40 L/48

«7,5cm KwK 40 L/48» ( «7,5cm Kampfwagenkanone 40 L/48» ) var en standard stridsvognskanon brukt i en rekke tyske stridsvogner under den andre verdenskrig. Den ble først brukt i 1943 og forble i bruk til slutten på den andre verdenskrig.


== Spesifikasjoner 7,5cm KwK 40 L/48 ==
Kaliber: 75 mm
Lengde: 3899 mm
Vekt: 497 kg
Utgangshastighet: 750 m/s ( «Pzgr39» )
Ammunisjonstyper:
«Pzgr39» panserbrytende ammunisjon
«Pzgr40» panserbrytende ammunisjon
«Sprgr» eksplosiv ammunisjon
«Gr38 H1» eskplosiv, panserbrytende ammunisjon
«Nbgr» røykleggende ammunisjon


== Kampkjøretøyer utstyrt med 7,5cm KwK  40 L/48 ==
PzKpfw IV Ausf.G
PzKpfw IV Ausf.H
PzKpfw IV Ausf.J
StuG III Ausf.F ( som «7,5cm StuK 40 L/48» )
StuG III Ausf.F/8 ( som «7,5cm StuK 40 L/48» )
StuG III Ausf.G ( som «7,5cm StuK 40 L/48» )
Sturmgeschütz IV
Aero Boero 95

Aero Boero 95 er et sportsfly utviklet av Aero Boero S.A. i Argentina, fløyet for første gang i 1959. Aero Boero 95 er basert på den amerikanske Piper Cub.


== Spesifikasjoner Aero Boero 95 ==
Vekt:  400 kg ( tom ), 700 kg ( maks. lastet )
Kapasitet: 3 seter
Dimensjoner:
Vingespenn: 10,42 m
Lengde: 6,91 m
Høyde: 2,19 m
Motor: 1 Continental C-90-8F 4-sylindret motor på 95 hk
Ytelse:
Topphastighet: 204 km/t
Marsjfart: 170 km/t
Rekkevidde: 959 km
Aero Boero 115

Aero Boero 115 er et sportsfly utviklet av Aero Boero S.A. i Argentina. En versjon utstyrt som skolefly ble bestilt av brasilianske myndigheter på slutten av 80-tallet i 450 eksemplarer.  


== Spesifikasjoner Aero Boero 115 ==
Vekt:  556 kg ( tom ), 802 kg ( maks. lastet )
Kapasitet: 3 seter
Dimensjoner:
Vingespenn: 10,78 m
Lengde: 7,08 m
Høyde: 2,05 m
Motor: 1 Textron Lycoming O-235-C2A på 115 hk
Ytelse:
Marsjfart: 169 km/t
Rekkevidde: 1230 km
Glenn Hysén

Glenn Ingvar Hysén (født 30. oktober 1959 i Göteborg) er en svensk tidligere fotballspiller og nåværende fotballtrener som spilte for klubber i Nederland, Italia og England og fikk 68 kamper for Sverige.


== Karrière som spiller ==
Hysén startet sin karriere på IFK Göteborg og etablerte seg raskt som en tøff forsvarsspiller. I 1983 ble han kåret til årets fotballspiller i Sverige og han fikk sin aller første landskamp, han ble da oppdaget av PSV Eindhoven og fikk dermed overgang dit. Han gikk senere til Fiorentina og i 1988 ble han igjen tildelt Guldbollen etter å ha spilt en stor kamp mot England i tillegg til å ha spilt bra for Fiorentina. Engelske klubber ble da interessert i Hysén. En stund så det ut til at han skulle gå til Manchester United, men Liverpool viste interesse og Hysén foretrakk Anfield fremfor Old Trafford siden Liverpool på den tiden var den dominerende klubben i England. Ved siden av veteranen Alan Hansen og unggutten Gary Ablett i Hansens skadeperiode var Hysén en viktig del av Liverpool da de vant Ligaen i 1990. Han var senere kaptein for Sverige i et skuffende VM i Italia i 1990 da de tapte sine tre første kamper og gikk ut forbausende tidlig.
Deretter gikk det nedover for den store svensken. Etter at Kenny Dalglish sa opp som manager i Liverpool og Graeme Souness tok over fikk han lite spilletid, og i 1992 dro han tilbake til Sverige for å avslutte karrieren i GAIS.


== Etter spillerkarrièren ==
Han er nå trener for Utsiktens BK. Hans tre sønner Tobias (f. 1982), Alexander (f. 1987) og Anton (f. 1990) er også aktive fotballspillere.


== Eksterne lenker ==
(de) Glenn Hysén – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Glenn Hysén – FIFA 
(en) Glenn Hysén – UEFA 
(en) Glenn Hysén – Transfermarkt 
(en) Glenn Hysén – Transfermarkt (manager) 
(en) Glenn Hysén – national-football-teams.com 
(en) Glenn Hysén – FootballDatabase.eu 
(en) Glenn Hysén – EU-Football.info 
(en) Glenn Hysén – FBref 
(en) Profil på Sporting-Heroes.Net
(en) Profil på LFCHistory.net
ifkdb.se
Mellomfag

Mellomfag var innen høyere utdanning i Norge før 2003 et emnenivå ved universiteter og høyskoler som tilsvarte 30 vekttall, dvs. 1,5 års heltidsstudier eller 90 studiepoeng etter Kvalitetsreformen. Ved å avlegge mellomfagseksamen i et fag hadde man tatt eksamen på cand. mag-nivå i vedkommende fag. For å bli cand. mag. måtte man enten ha ett mellomfag og to grunnfag eller to mellomfag og ett semesteremne. Cand. mag. tilsvarer i dag bachelor-graden, men cand. mag-graden var noe mer omfattende. Mellomfaget bestod av et grunnfag som utgjorde ett års studium (20 vekttall eller 60 studiepoeng) og ytterligere et halvt års studier (10 vekttall eller 30 studiepoeng). I historisk-filosofiske og samfunnsvitenskapelige fag tok man et mellomfagstillegg, mens studier i matematisk-naturvitenskapelige fag var organisert i mindre enheter, slik at man tok mindre enheter på mellomfagsnivå tilsvarende 20 vekttall. Et mellomfag kunne i noen fag bygges ut til et storfag med ytterligere et semesters studium i samme fag. Både mellomfag og det mer omfattende storfaget kvalifiserte for å ta hovedfag i samme fag.


== Referanser ==
Grunnfag

Grunnfag var innen høyere utdanning i Norge før 2003 et emne ved universiteter og høyskoler som tilsvarte 20 vekttall, det vil si et års studier (60 studiepoeng etter Kvalitetsreformen). Grunnfaget kunne bygges ut til et mellomfag med et mellomfagstillegg på 10 vekttall (30 studiepoeng), det vil si ytterligere et semesters studier. I noen fag kunne mellomfaget bygges ut til et storfag.Grunnfag, mellomfag, eventuelt storfag med foreberedende prøver gav rett til cand.mag.-graden på mellom 3,5 og 4,5 års studier. Mellomfag eller storfag i ett og samme fag kvalifiserte for å ta hovedfag, som hadde normert studietid på 40 vektall, det vil si to års ytterligere studier (120 studiepoeng).Grunnfag ble avskaffet med Kvalitetsreformen i 2003, men har en parallell i dagens årsenhet. En viktig forskjell er at grunnfag i historisk-filosofiske, samfunnsvitenskapelige og matematisk-naturvitenskapelige fag før 2003 var den vanlige måten å starte et studium på, i motsetning til årsenhet som er ment som et mer frittstående studium.


== Referanser ==
Slipestein

En slipestein er et verktøy for å slipe skjære- og kutteredskaper som kniver, økser, ljåer og liknende utstyr som har skarp egg. Slipesteiner fantes på nesten hver eneste bondegård i Norge fram til 1980-tallet, og er fremdeles i bruk på mange gårder. Også industri med behov for skjærende verktøy brukte slipestein i tidligere tider, men i industrien har annet og mer moderne slipeverktøy overtatt plassen til slipesteinen.
Selve slipesteinen er ei rund skive av sandstein. Diameteren kan være 50 – 120 cm, tykkelsen 8 – 12 cm. Gjennom sentrum av skiva går det en aksel av jern som ligger an på to bjelker. Bjelkene er igjen en del av et krakklignende arrangement som holder stein og aksel oppe i passe arbeids- og sittehøyde for den som skal slipe. Bjelkene har et lagerarrangement som gjør at steinen kan rotere stående. I tidligere tider ble slipesteinen rotert vha muskelkraft, enten med en sveiv eller vha en pedal. På de enkleste slipesteinene sitter sveiva montert i senter av slipesteinen, på andre blir kraften overført vha en drivreim. Jobben med å dra slipesteinen rundt under sliping er tung, så utover på 1900-tallet ble det vanlig å utstyre slipesteinen med en liten elektromotor. Mange slipesteiner har montert et vanntrau under selve steinen. Slipingen utvikler varme, noe som ikke er bra for eggstålet. Derfor har man vann på slipesteinen. Hele arrangementet kalles for slipestein, selv om steinen ble solgt løs under samme navn.
Skjærsliper er en omreisende håndverker som sliper sakser og kniver på en liten, transportabel slipestein. I Norge var det omreisende skjærslipere til 1950-tallet. Yrket praktiseres fortsatt mange steder i verden. 

		
		


== Se også ==
Brynestein, håndholdt slipestein
Skjærsliper, omreisende sakse- og knivesliper
Møllestein


== Eksterne lenker ==
(en) Grinding stones – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Aero Boero 180

Aero Boero 180 er et sportsfly utviklet av Aero Boero S.A. i Argentina som fløy for første gang på slutten av 60-tallet. Versjoner inkluderer «Aero Boero 180 RV», med ekstra rekkevidde, treningsflyet «Aero Boero 180 PSA» og «Aero Boero 180 RVR», som er et trekkfly for glidefly.


== Varianter ==
AB-180RV – Langdistanseversjon
AB-180RVR – Trekkfly til glidere
AB-180 Condor – Versjon med stor marsjhøyde fra 1971, med valgfri turbomotor (4 bygget)
AB-180Ag – Landbruksfly med 270 liters tank for kjemikalier
AB-180PSA – Tosetersversjon


=== Spesifikasjoner Aero Boero 180 RVR ===
Vekt: 602 kg ( tom ), 890 kg ( maks. lastet )
Kapasitet: 3-4 seter
Dimensjoner:
Vingespenn: 10,78 m
Lengde: 7,08 m
Høyde: 2,05 m
Motor: 1 Textron Lycoming O-360-A1A på 115 hk
Ytelse
Topphastighet: 225 km/t
Marsjfart: 201 km/t
Rekkevidde: 1180 km
Relé

Et relé er en elektrisk komponent som fungerer som en strømbryter. Det kan brukes  til å kontrollere en elektrisk strøm, gjerne mye større enn den som blir tilført reléspolen, eller – sammen med flere andre reléer – til å lage en logisk styring.
Releer brukes der det er nødvendig å styre en krets med et uavhengig laveffektsignal, eller hvor flere kretser må styres av ett signal. Reléer ble først brukt i langdistanse telegrafkretser som signalrepeatere: de oppdaterer signalet som kommer inn fra en krets ved å overføre det til en annen krets. Reléer ble mye brukt i telefonsentraler og tidlige datamaskiner for å utføre logiske operasjoner.
Den tradisjonelle formen for et relé bruker en elektromagnet for å lukke eller åpne kontaktene, men andre driftsprinsipper har blitt oppfunnet, for eksempel i solid-fase reléer som bruker halvlederegenskaper for kontroll uten å stole på bevegelige deler. Releer med kalibrerte driftsegenskaper og noen ganger flere driftsspoler brukes for å beskytte elektriske kretser mot overbelastning eller feil; i moderne elektriske kraftsystemer utføres disse funksjonene av digitale instrumenter som fortsatt kalles beskyttelsesreléer.
Låsende reléer krever bare en enkelt puls med kontrollkraft for å betjene bryteren vedvarende. En annen puls påført et andre sett med kontrollterminaler, eller en puls med motsatt polaritet, tilbakestiller bryteren, mens gjentatte pulser av samme type ikke har noen effekt. Magnetiske låsereléer er nyttige i applikasjoner når strømavbrudd ikke skal påvirke kretsene som reléet styrer.


== Historie ==

I 1809 designet Samuel Thomas von Sömmerring et elektrolytisk relé som en del av sin elektrokjemiske telegraf.Kun elektriske reléer startet som en ytterligere forbedring av telegrafer, med den amerikanske vitenskapsmannen Joseph Henry som ofte sies å ha oppfunnet reléet i 1835 for å forbedre sin versjon av den elektriske telegrafen, utviklet tidligere i 1831.Et offisielt patent ble imidlertid ikke utstedt før i 1840 til Samuel Morse for telegrafen hans, som nå kalles et relé. Den beskrevne mekanismen fungerte som en digital forsterker som gjentok telegrafsignalet, og tillot dermed signaler å forplante seg så langt som ønsket.Ordet relé dukker opp i sammenheng med elektromagnetiske operasjoner fra 1860 og utover.


== Virkemåte ==
Et mekanisk relé består av en elektromagnet som, når den blir tilført elektrisk strøm, trekker til seg en jernbit (ankeret) som har mekanisk forbindelse med reléets kontaktsett. Når strømmen gjennom spolen blir avbrutt  sørger fjæringen i beinet til en eller flere av de midterste kontaktsettene til at kontaktsettet kommer tilbake til normal posisjon. Mange reléer har en fjær som hjelper til å trekke relèet tilbake til normal posisjon. 


== Bruksområder ==
Forsterke et digitalt signal.
Logiske funksjoner. For eksempel: OG, to eller flere normalt åpne kontakter som er koblet i serie. ELLER, to eller flere normalt åpne kontakter som er koblet i parallel. NOG og NELLER kan opnås ved å bruke normalt stengte kontakter.
Tidsrelé, for å forsinke en start eller stopp av noe.


== Se også ==
Kontaktor
Programmerbar logisk styring


== Bibliografi ==
Veiteberg kraftverk

Veiteberg kraftverk er et  vannkraftverk i Stardalen i Jølster kommune i Vestland.
Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter 156 meter av fallet i Veitebergselven. 
Det startet produksjonen i 2001.
Installert effekt er 2 MW med en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 8 GWh.
Kraftverket er eid av Veiteberg Kraftverk as.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Flosta kirke

Flosta kirke er en korskirke på Flosterøya i Arendal kommune, Agder fylke. Kirken er menighetskirke for Flosta sogn i Arendal prosti.

Flosta kirke er en votivkirke; den er bygget og vedlikehold av gaver fra sjøfolk i havsnød. Kirken er nevnt i 1467. En av kirkeklokkene har årstallet 1506 og innskrift som forteller at den er støpt i Holland.
Dagens kirkebygning er oppført på 1600-tallet som langkirke i tømmer. I 1747 ble kirken utvidet og ombygd til korskirke. Ole Nielsen Weierholt var byggmester, og han laget også prekestolen i rokokkostil. Kirkerommet er dekorert av Jørgen Schultz i 1750-årene. Deler av altertavlen er fra 1600-tallet.
I 1864 ble kirken ombygd til nygotisk stil. I 1971 ble kirken restaurert og ominnredet slik at det ble menighetssal med plass til 150 mennesker.
Flosta kirke har 300 plasser.
Vest for kirken er det minnesmerke over 42 falne fra Flosta under første og andre verdenskrig, og gravsteinen til eidsvollsmannen Even Thorsen.


== Inventar ==

		
		
		


== Litteratur ==
Ruud, Erling (1977). Kirkeliv og kirker. I bygd og by i Norge. Oslo. 
Aanensen, Hans Olaf (2003). Flosta kirke. Af Wrag Min Opkomst er Af Søe-Folk Meest Opholdet. ISBN 8230301522. 
Nenseter, Bjarne (1994). «Flosta kirke». På kirkevandring i Aust-Agder. Arendal: Kilden forlag. s. 16-17 + 81. ISBN 82-7627-003-4. 
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 474. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Flosta kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Agderkultur
Kunsthistorie.com
«Flosta kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Elisha Scott

Elisha Scott (født 24. august 1893 i Belfast i Nord-Irland, død 16. mai 1959), var en irsk fotballspiller som var målvakt for Liverpool FC fra 1912 til 1934. Han innehar i 2007 fremdeles rekorden for flest sesonger for de røde, (22 sesonger).
Han spilte for Linfield, Broadway United og Belfast Celtic før han signerte for Liverpool 3. desember 1912. Han gjorde sin debut for klubben 1. nyttårsdag 1913 mot Newcastle. Han imponerte så mye i kampen at Newcastle rett etterpå la inn et bud på ham, men Liverpool avslo tilbudet. Han spilte 467 kamper for Liverpool FC før han i 1934 ble spillende manager i Belfast Celtic, der han gjorde stor suksess. Han fortsatte som spiller i enda et par sesonger, og forble manager helt til Belfast Celtic trakk seg fra den nordirske ligaen i 1949.
Han spilte 4 kamper for landslaget til det samlede Irland, og 22 kamper for Nord-Irland etter splittelsen.
Scott døde i 1959.


== Se også ==
Statistikk om Liverpool FC


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Elisha Scott – Transfermarkt 
(en) Elisha Scott – national-football-teams.com 
Profil på Liverpools offisielle hjemmeside
Profil på LFChistory.net
Microsoft Office Excel

Microsoft Office Excel, også kalt Microsoft Excel, er et dataprogram produsert av Microsoft og er en del av Microsoft Office-pakken. Programmet er basert på regneark der man kan utføre beregninger, ofte i form av matematiske problemer, analysere informasjon, behandle lister og talldata i regneark eller nettsider. Programmet har avanserte matematiske funksjoner og har mange formler og funksjoner inkludert. Det kan også brukes til å produsere grafikk, diagrammer og statistikk.
Dessuten kan man regne med klokkeslett og datoer i den gregorianske kalenderen i tidsrommet år 1900 – 9999. Men man må være klar over at «Excel» mener at år 1900 var et skuddår som begynte på søndag. Men det året var ikke skuddår og det begynte på mandag! Fra og med torsdag 1. mars 1900 samsvarer ukedag og dato riktig. Dette betyr at hvis man teller antall døgn fra 1. januar 1900, blir det feil etter slutten av februar i 1900. Ettersom den gregorianske kalenderen gjentar seg med nøyaktig 400 års mellomrom, kan man likevel regne med tidligere år (tilbake til mandag 1. mars 1700 eller fredag 15. oktober 1582) ved å legge 400 år til årstallet. Men dette gjelder ikke for beregning av påsken som gjentar seg etter 5 700 000 år (eksakt).Programmet har mange hurtigtaster som er konfigurert. Dette bidrar til at man kan jobbe fortere. Brukerne kan søke hurtig­tastene på Hjelp og skrive ut disse. Menyene er intuitive, og meningen er at uerfarne brukere lett skal finne frem. 
En mindre kjent side ved «Microsoft Excel» er at man relativt lett kan forenkle rutineoppgaver ved hjelp av makroer. I sin enkleste form består dette i å «registrere makroer», dvs. å «gjøre opptak» av en rutineoppgave, og deretter vil «Excel» gjøre nøyaktig det samme neste gang du ber om det (f.eks. formatering, velg visning og mye annet). Med litt innsats blir man fort kjent med å redigere disse makroene slik at man kan få «Excel» til å fungere som et eget program. Alt dette foregår i programmerings­språket Visual Basics for Applications (VBA).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(mul) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Microsoft Excel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Befring kraftverk

Befring kraftverk er et  vannkraftverk i Stardalen i Jølster kommune i Vestland.
Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter 270 meter av fallet i Befringselva. Deler av nedbørsfeltet er isbre og ligger innenfor grensene til Jostedalsbreen nasjonalpark
Kraftverket startet produksjonen i 2003.
Nedbørfeltet er på 27 km² og tilsiget er  på 75,4 Mm3.
Installert effekt er 4,4 MW med to peltonturbiner. Midlere årsproduksjon er på 21 GWh.
Kraftverket er eid av Befring Kraft AS som er eid av lokale grunneiere.


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase


== Eksterne lenker ==
Cadre om Befring
Fadum Tekniske - Befring Kraftverk