jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Heterosexisme

Heterosexisme er en inklinasjon i retning av heterofile cispersoner, som enkelte ser på som en tilbøyelighet til å underkjenne  blant annet homofile, trans eller interseksuelle mennesker. Et beslektet begrep er seksuell fordom, en negativ holdning til noen på grunn av hans eller hennes seksuelle orientering. Denne forutinntattheten er ikke det samme som homofobi, men er heller diskrimineringen av eller mot ikke-heteroseksuell atferd grunnet en kulturell eller sosiobiologisk forutinntatthet. Heterosexisme antyder at grunnlaget for slik foutinntatthet ikke er å finne hos individet som sådan, men har et videre kulturelt og biologisk grunnlag som medfører tendens i holdninger i retning av heteroseksualitet framfor andre seksuelle orienteringer. Heterosexisme er en type strukturell vold.
En tidligere definisjon av begrepet er:
Heterosexisme er en tro eller argument om at mann–kvinne-seksualitet er den eneste naturlige, normale og moralske form av seksuell atferd og brukes også til å peke på virkningene av det instinktet. Ordet «heterosexualisme» har også blitt foreslått med i essens den samme mening. Dette ordet har blitt foreslått som et alternativ til homofobi, delvis fordi det benytter seg av en parallell struktur overfor sexisme og rasisme. Intensjonen i heterosexisme er undersøkelsen av den kulturelle forutinntattheten overfor ikke-heteroseksuelle istedenfor individuell forutinntatthet, som er fokuset til homofobi.
Heterosexisme skal ikke forveksles med heterosentrisme, som er en (ofte ubevisst) antakelse om at alle er heteroseksuelle, og de holdninger som er knyttet til denne antakelsen. Heterosentrisme viser seg ofte i ikke villede episoder i dagliglivet. Hvis for eksempel en jente sier at hun skal på en date, vil mange folk spørre, «Hva heter han?» eller «Er han søt?» med antakelsen om at det er en heteroseksuell date. Like fullt behøver disse menneskene ikke å ha negative oppfatninger om sammekjønns-dating.


== Se også ==
Homofobi
Heteronormativitet


== Referanser ==


== Kilder ==
Fish, Julie (2006). Heterosexism in Health & Social Care. Basingstoke: Palgrave. ISBN 1-4039-4123-8.
Ødem

Ødem (fra gresk οίδημα, «hevelse») eller stuvning er en opphopning av væske utenfor blodkar i et kroppsvev. Det kan opptre hvor som helst i kroppen, men er mest vanlig rundt anklene. 
Ved ubalanse mellom filtrasjon og reabsorpsjon av væske mellom blodkar og vev, og ved redusert lymfedrenasje slik at væsken ikke unnslipper interstitiet, oppstår ødem. 
Ødem er oftest en følgetilstand til andre sykdommer som hjertesvikt eller nyresvikt. Dette er tilstander som fører til forstyrrelser i sirkulasjonen som gir opphopning eller stuvning i kartreet, og væske presses ut fra blodkarene på grunn av det høye trykket som oppstår.
Enkelte medikamenter som glukokortikoider, antidepressiva eller kalsiumantagonister kan gi ødemdannelse. 
Ødemer behandles ved å helbrede grunntilstanden eller fjerne andre bakenforliggende årsaker. Vanndrivende medikamenter spiller en sentral rolle i den symptomatiske behandlingen, og kan være livreddende ved akutte ødemer i lungene. 


== Spesielle ødemtilstander ==
Angioødem
Ascites
Stuvningsødem
Hjerneødem
Hydrops fetalis
Lungeødem
Lymfødem
Svangerskapsødem
Øyelokksødem
Bellevuehøyden

Bellevuehøyden er en høyde i Oslo sentrum der Det kongelige slott og deler av Slottsparken i dag befinner seg. Høyden lå på tiden da slottet ble reist et stykke utenfor byen og Bellevue (fransk: belle – vakker, vue – syn) betyr «vakker utsikt», altså høyden med den vakre utsikt.
Weimar (Lahn)

Weimar (Lahn) er en kommune i landkretsen Marburg-Biedenkopf i den tyske delstaten Hessen. Den ligger ved elven Lahn.


== Bilder ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Weimar (Lahn) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Klaes Karppinen

Klaes Karppinen  (født 9. oktober 1907 i Idensalmi, død 24. januar 1992 samme sted) var en finsk langrennsløper som konkurrerte i 1930-årene. Han var med på det finske laget som vant 4 × 10 km stafett under OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen.
Karppinen hadde stor suksess i verdensmesterskapene, der han totalt fikk 10 medaljer, fem av edleste valør:

VM 1934: gull på 4 x 10 km stafett
VM 1935: gull på 18 km og 4 x 10 km stafett, sølv på 50 km
VM 1937: sølv på 50 km og 4 x 10 km stafett
VM 1938: gull på 4 x 10 km stafett
VM 1939: gull på 4 x 10 km stafett, sølv på 18 km og 50 km


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Klaes Karppinen – Olympics.com 
(en) Klaes Karppinen – Olympic.org 
(en) Klaes Karppinen – Olympedia 
(en) Klaes Karppinen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Klaes Karppinen – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Klaes Karppinen – FIS (langrenn)
Rasjonering

Rasjonering er en måte å fordele knapphetsgoder på, ofte sammen med prisregulering, slik at innkjøp utover tildelt mengde er et lovbrudd («svartebørssalg»). Rasjonering kan være 

kvantumsbegrensning ved hjelp av rasjoneringskort, eller
individuell fordeling etter søknad.


== Norge ==
Da første verdenskrig etter hvert medførte mangel på en rekke varer i Norge, innførte norske myndigheter rasjonering. Drivstoff var en av de første varegruppene som ble rammet. Fra januar 1918 til sommeren 1919 var også matvarer rasjonert.Under andre verdenskrig ble rasjonering innført av okkupasjonsmyndighetene. På kommuneplan hadde man forsyningsnemnder som utstedte rasjoneringskort for det meste av livsnødvendigheter som fortsatt fantes. Mye var utilgjengelig på grunn av stopp i importen, og lite utviklet industri på enkelte felter. Dette førte med seg en stor grad av ny selvberging. Importert te ble erstattet med tørkede blader av geitrams og andre vekster, mens kaffeerstatning tok over da et kaffeforbruk på over 15 tonn i 1940 sank til null tonn etter 1942.Strategisk viktige varer kunne bli inndradd, slik som gummistøvler. Det kunne så søkes om «trebunnfottøy med gummiskafter»  når f.eks forsyningsnemndens torvutstikkere på Flesland stod «i gjørme til opp på leggene». Bergen kommune ble i rundskriv av 28. oktober 1942 pålagt å innsamle befolkningens sjøstøvler mot godtgjørelse. Til gjengjeld ble det trykt rekvireringskort til bruk for den som trengte slikt fottøy.Man fikk også «orging» (et nyord for «organisering» i form av smugling eller tyveri fra Wehrmacht). 
Den rasjonerte såpen, kalt B-såpe, inneholdt 70 % fyllmasse som kritt og talkum, og skummet ikke.«Kyssekort» var en ren spøk, som det ikke skaffet innehaveren annet enn - kanskje - kyss.Gustav Vigeland skal ha søkt om bronse til noen større arbeider, men ble oversett til fordel for tysk våpenindustri. (Han slapp dermed å måtte se noen av sine andre arbeider smeltet ned.)


=== Avvikling av krigsrasjoneringen ===
Rasjoneringen fortsatte under de første gjenoppbyggingsårene etter krigen og ble gradvis avviklet frem til 1953.
Vaskepulver ble frigitt i 1946
Melk og melkeprodukter, egg og sko i 1949
Trikotasje - bortsett fra damestrømper - i 1951
Kjøtt, kaffe og sukker i 1952
Biler i 1960


== Se også ==
B-såpe
Kaffeerstatning


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om rasjonering på NORDIKI, Norske digitale kilder 1940-45
Ansjos

Ansjos (Engraulis encrasicolus) er en sildefisk.
Den kan skilles fra andre sildefisker på den lange, slanke kroppen og det tydelige overbittet. Arten kan bli opptil 20 cm lang, men individer lengre enn 16 cm er uvanlige. Ansjos er en pelagisk stimfisk som eter plankton. Den forekommer både i kystfarvann og langt til havs. Den tåler en saltholdighet ned til 5 ‰, og om sommeren kan den vandre opp i laguner og elveoser. I Middelhavet tilbringer den vinteren på 100–150 m dyp, og utenfor kysten av Vest-Afrika er den tatt ned til 400 m.
Utbredelsen omfatter det østlige Atlanterhavet fra Norge til Angola. Den er sjelden i Nordsjøen og finnes ikke i Østersjøen. Ansjos er vanlig i Middelhavet og Svartehavet og har spredt seg til Suezbukta gjennom Suezkanalen. Den er også funnet ved St. Helena. Det er ikke noe klart skille mellom denne arten og sørafrikansk ansjos (Engraulis capensis), som overtar sør for Angola.
Det drives omfattende fiske etter ansjos med ringnot og andre redskaper. I Middelhavet er Tyrkia den nasjonen som fisker mest ansjos. Årlig verdensfangst varierer mellom 400 000–700 000 tonn.Fisken som selges som «ansjos» i Norge tilhører ikke denne arten, men er brisling lagt ned i en krydderlake.


== Referanser ==


== Litteratur ==
P. Pethon (2005). Aschehougs store fiskebok (5 utg.). Oslo. ISBN 82-03-23247-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) ansjos – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) ansjos i Global Biodiversity Information Facility 
(no) ansjos hos Artsdatabanken 
(sv) ansjos hos Dyntaxa 
(en) ansjos hos FishBase 
(en) ansjos hos Fossilworks 
(en) ansjos hos ITIS 
(en) ansjos hos NCBI 
(en) Kategori:Engraulis encrasicolus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Engraulis encrasicolus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Engraulis encrasicolus – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Engraulis encrasicolus (Linnaeus, 1758) European anchovy - FishBase
Karma Tashi Ling

Karma Tashi Ling buddhistsamfunn (KTLBS) er et landsomfattende buddhistisk trossamfunn som er tilknyttet Karma Kagyu-tradisjonen av tibetansk buddhisme. Samfunnet ble stiftet 13. juni 1975 og har sin hovedbase på Bjørndal sør i Oslo. Her ligger hovedsete for KTLBS i et nytt, flott tempel med bokbutikk som ble innviet i juni 2015. I 2004 ble det reist en fredsstupa, som forøvrig var den første stupaen bygd i Norge, til minne om at H.H Dalai Lama fikk fredsprisen.  
H.H. 17 Gyalwa Karmapa, Ogyen Trinley Dorje, er KTBLS sin åndelige leder og H.E Jetsün Khandro Rinpoche er sanghaens rådgiver. KTBLS har som viktigste formål å undervise i den tibetansk-buddhistiske tradisjon og legge forholdene til rette for sanghaens og enkeltindividets buddhistiske meditasjonspraksis og utvikling. 
Hovedlama gjennom over 25 år er Lama Changchub Tsering.
KTLBS driftes på frivillig, ulønnet basis av medlemmer og ildsjeler.
Karma Tashi Ling buddhistsamfunn er tilknyttet Buddhistforbundet, som er et landsomfattende buddhistisk trossamfunn.
Senteret har ulike tilbud til et fellesskap av mennesker som praktiserer buddhistisk meditasjon, og tilbyr kurs i meditasjon og buddhistisk filosofi, og har et variert tilbud til alle som vil lære meditasjon og bli med i et rikt åndelig fellesskap. På hjemmesiden kan du få informasjon om aktiviteter og arrangementer. Alle som er interessert i buddhismen er velkomne.
Kurs- og retreatsenteret Karma Shedrup Ling, som ligger i Sørmarka, ca 10 minutter fra Ski, hører også inn under Karma Tashi Ling.  


== Eksterne lenker ==
Karma Tashi Ling
Parc Güell

Parc Güell er en park med arkitektoniske elementer i Barcelona i Catalonia, Spania. Den ligger i den nordlige delen av byen, på en høyde i El Carmel i distriktet Gràcia. Parken ble tegna av den katalanske modernistiske arkitekten Antoni Gaudí, og ble bygd mellom 1900 og 1914. Den står på UNESCOs verdensarvliste som en del av «Antoni Gaudís verker».
Güell-familien var en velstående familie som levde på begynnelsen av 1900-tallet og visjonen deres var å bygge en liten eksklusiv landsby i Park Güell. Gaudí var involvert i arbeidet fra 1900 til 1904, men det ble aldri det boligområdet som visjonen var. På grunn av økonomiske problemer ble prosjektet stoppet og bare et par hus ble bygget. Ett av dem er Gaudís eget, og han bodde der i flere år. I dag er parken åpen for fri bruk av byens innbyggere, og er en av Barcelonas fremste turistattraksjoner.
Ved hovedinngangen er parkens kanskje største attraksjon, fontena Font del Drac, med den kjente porselensøgla. Bak trappene ved fontena ligger Sala de les Cent Columnes, et stort rom støtta opp av søyler, som opprinnelig skulle bli en markedsplass.


== Bildegalleri ==
Fylkesvei 5010

Fylkesvei 5010 går mellom Stongarvågen og Aga i Bømlo kommune. Veiens lengde er 3,1 km.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 22 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Bømlo
Fv5006Fylkesvei 5006 Stongarvågen
 Klubbstraumen tunnel (81 m)
Krabbavika
Endepunkt Aga


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5010
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Girona

Girona eller Gerona (katalansk: Girona, spansk: Gerona) er en by i det nordlige Catalonia. Byen er hovedstad i den katalanske provinsen med samme navn og i det katalanske comarca Gironès. Innbyggertallet i 2005 var på 86 672.
Girona har en internasjonal flyplass, Girona-Costa Brava lufthavn, som befinner seg 10 km sør for byen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Girona – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Girona – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Nekrofili

Nekrofili, også kjent som thanatofili og nekrolagnia, er betegnelsen på en parafili som involverer seksuell tiltrekning til lik. Ordet er sammensatt av gresk νεκρός («død» eller «lik») og φιλία («kjærlighet»), og ser ut til å først ha blitt brukt i Krafft-Ebings Psychopathia sexualis fra 1886. 
Nekrofile finner i mange tilfeller utløp for sine lyster gjennom fantasier, der en seksualpartner spiller livløs, eller der man spiller ut drapsscener. Det produseres også pornografi med nekrofile elementer. 
Lovgivningen omkring seksuell omgang med et lik varierer fra land til land. De fleste steder vil det bli regnet som likskjending og er således forbudt, mens i noen land finnes det egen lovgivning; et eksempel er Storbritannia som med Sexual Offences Act 2003 fikk et eksplisitt forbud mot seksuell omgang med lik. 
En avart av nekrofili er nekrofagi, det vil si en seksualisert kannibalisme.
Fylkesvei 5024

Fylkesveg 5024 går mellom Dimmelsvik og Åkra i Kvinnherad kommune. Veiens lengde er 37,5 km uten fergestrekningene.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 40 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 KvinnheradLandavegen 

Myklebustvegen 

Matersvegen 

Baugstrandsvegen 

Åkravegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5024
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Huntingtin

Huntingtin er et protein som ved dysfunksjon kan forårsake Huntingtons sykdom.


== Patologi ==
Ved Huntingtons sykdom er det ved mutasjon oppstått en patologisk lang repetisjon av trinukleotidet «CAG» (som koder for aminosyren glutamin) på genet som koder for huntingtin. Denne formen for mutasjon er spesiell i det at den aggraveres fra generasjon til generasjon fordi det hoper seg opp flere og flere CAG-repetisjoner. Dette gjør at sykdommen blir verre og verre for hver generasjon (tidligere debut).
I det «friske» proteinet skal det være mellom 11 og 24 glutaminer etter hverandre, mens ved Huntingtons sykdom ser man fra 37 og oppover.
Fylkesvei 5032

Fylkesveg 5032 går mellom Sjoneset og Øyre i Kvinnherad kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 51 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 KvinnheradGjetingsdalen 

Kommunal vei fra Sjoneset via Eikenes til Gjetingsdalen (2,4 km)Nordrepollen 

Flatabø
 Nordrepollen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5032
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Polar østavind

Polar østavind er en vedvarende vind som blåser fra  polarhøytrykkene ved Nordpolen og Sydpolen mot lavtrykksområdene på midlere bredder rundt polarfronten. Kald luft synker ved polene og skaper høytrykket i disse områdene, og dette tvinger en sørlig vind (på den nordlige halvkule) bort fra høytrykket mot ekvator. Strømmen bøyes så vestover av corioliskraften. I motsetning til vestavinden på midlere bredder, eller de østlige passatvindene rundt ekvator, er den polare østavinden ofte svak og ujevn.


== Referanser ==
Fylkesvei 5086

Fylkesveg 5086 går mellom Gjøvåg og Søreide i Tysnes kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 83 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 TysnesGjøvågsvegen 

Rekstravegen 

Bårdsundvegen 

Amlandsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5086
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerBåtrute Reksteren-Våge-Os
Rossbybølge

Rossbybølger (eller planetære bølger) er storskala bevegelser i havet eller atmosfæren som blir skapt av endringer av corioliskraften med breddegraden. Bølgene ble først oppdaget i atmosfæren i 1939 av Carl-Gustaf Rossby som senere forklarte bevegelsene deres. 


== Planetære bølger ==
Rossbybølger har en fasefart (farten til bølgetoppene) som alltid går vestover. Gruppefarten (assosiert med energifluksen) til bølgen kan derimot ha en annen retning. I hovedsak har kortere bølger en gruppefart i østlig retning, mens lange bølger har en gruppefart mot vest. 
Man snakker om barotrope og barokline rossbybølger for å skille mellom den vertikale strukturen deres. Barotrope rossbybølger varierer ikke vertikalt og har den høyeste forplantingsfarten. De barokline bølgene er senere med en fart på bare et par centimeter i sekundet eller mindre.


== Atmosfæriske bølger ==
Rossbybølger i atmosfæren kan vi lett observere som storskala svingninger i jetstrømmen. Når disse svingningene blir ekstra store kan de skille fra hverandre kalde og varme luftmasser og danne lavtrykk og høytrykk. 
Fasefarten er gitt ved:

  
    
      
        c
        =
        u
        −
        
          
            β
            
              k
              
                2
              
            
          
        
      
    
    {\displaystyle c=u-{\frac {\beta }{k^{2}}}}
  Der c er bølgefarten, u er den gjennomsnittlige vestlige vinden, 
  
    
      
        β
      
    
    {\displaystyle \beta }
   er rossbyparameteren, og k er det totale bølgetallet.


== Havbølger ==
Både barotrope og barokline rossbybølger i havet skaper variasjoner i høyden på havoverflaten, men bølgelengden til bølgene har vært svært vanskelig å måle før man fikk satellitter som kunne måle denne høyden. Barokline bølger fører til store endringer i termoklinen i havet, ofte flere titalls meter. Satellittobservasjoner har vist at rossbybølger, særlig på lavere og midlere breddegrader, kan bruke måneder og til og med år på å krysse store hav som Stillehavet.


== Se også ==
Atmosfærisk bølge


== Litteratur ==
Rossby, C-G (1939), Relation between variations in the intensity of the zonal circulation of the atmosphere and the displacements of the semi-permanent centers of action, J. Marine Research pp38-55
Platzman, G (1968) The Rossby wave, Quart. J. Roy. Meteorol. Soc. pp94-248
Dickinson, R E (1978) Rossby waves – long-period oscillations of oceans and atmospheres, Ann. Rev. Fluid Mech. pp10-195


== Eksterne lenker ==
En introduksjon til rossbybølger i havet
Saltasaurus

Saltasaurus var en planteetende sauropod som levde i sen krittid. Dette var den første dinosauren som ble funnet med små beinplater i skinnet. Slike beinplater har senere blitt funnet også på andre titanosauriaer. Saltasaurus må ikke forveksles med Saltoposuchus.


== Faktaer ==
Saltasaurus var en planteeter og var, med sin lange hals, avhengig av å kunne nå mat som hang høyt oppe. For å kunne nå så høyt som mulig kunne den stå på bakbeina.
Dyret var relativt lite til å være en sauropod, ca. 12 meter høy og veide ca. 7 tonn. Hodet lå oppe på en lang hals og lignet veldig på diplodocus. 
Det er per i dag kun funnet en art av Saltasaurus, S. loricatus. Navnet loricatus henviser til (lat.) lorica - brystplate, siden Saltosaurus hadde et solid hudpanser.
Rossbyparameter

Rossbyparameteren er et tall som blir brukt i oseanografi og meteorologi. Tallet oppstår i forbindelse med at corioliskraften varierer med breddegraden, og er viktig i dannelsen av rossbybølger.
Rossbyparameteren 
  
    
      
        β
      
    
    {\displaystyle \beta }
   er gitt ved ligningen: 

  
    
      
        β
        =
        
          
            1
            a
          
        
        
          
            d
            
              d
              ϕ
            
          
        
        (
        2
        ω
        s
        i
        n
        ϕ
        )
        =
        
          
            
              2
              ω
              c
              o
              s
              ϕ
            
            a
          
        
      
    
    {\displaystyle \beta ={\frac {1}{a}}{\frac {d}{d\phi }}(2\omega sin\phi )={\frac {2\omega cos\phi }{a}}}
  Der 
  
    
      
        ϕ
      
    
    {\displaystyle \phi }
   er breddegraden, 
  
    
      
        ω
      
    
    {\displaystyle \omega }
   er vinkelfarten til jordrotasjonen og a er den gjennomsnittlige jordradiusen.
Selv om begge involverer corioliseffekter, beskriver rossbyparameteren endringen av effekten med breddegraden, og må ikke blandes med rossbytallet.
Sildefisker

Sildefisker (Clupeiformes) er en gruppe strålefinnede fisker med omkring 300 arter fordelt på 6 undergrupper. De fleste artene er planktonetere.


== Litteratur ==
Pethon, Per (2005). Aschehougs store fiskebok (5 utg.). Oslo. ISBN 82-03-23247-7. 
Nelson, Joseph S. (2006). Fishes of the World (4 utg.). Edmonton. ISBN 0-471-25031-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Sildefisker – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Sildefisker i Encyclopedia of Life 
(en) Sildefisker i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sildefisker hos Artsdatabanken 
(sv) Sildefisker hos Dyntaxa 
(en) Sildefisker hos Fauna Europaea 
(en) Sildefisker hos Fossilworks 
(en) Sildefisker hos ITIS 
(en) Sildefisker hos NCBI 
(en) Kategori:Clupeiformes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Clupeiformes – detaljert informasjon på Wikispecies
Rossbytallet

Rossbytallet er et dimensjonsløst tall som blir brukt for å beskrive strøm i ei væske. Tallet er kalt opp etter Carl-Gustaf Rossby. Vanligvis blir tallet brukt om strømmer i havet eller luftstrømmer i atmosfæren og beskriver forholdet mellom netto akselerasjon i en væske og coriolisakselerasjonen som kommer av at jorden roterer. Tallet er også kjent som kibeltallet. 
Det er definert som:

  
    
      
        
          R
          
            o
          
        
        =
        
          
            U
            
              L
              f
            
          
        
      
    
    {\displaystyle R_{o}={\frac {U}{Lf}}}
  der U er hastighetsskala og L er lengdeskala på fenomenet. f = 2 Ω sin φ er corioliskraften, der Ω er vinkelfarten til jordrotasjonen og φ er breddegrad.
Når rossbytallet er stort (enten fordi f er liten, som i tropene, fordi L er liten eller farten er stor) kan effekten av jordrotasjonen neglisjeres. Når rossbytallet er lite er effekten av jordrotasjonen stor og nettoaksellerasjonen såpass liten at en kan bruke geostrofisk tilnærming.
Pteranodon

Pteranodon var en slekt av store flygeøgler som levde i Nord-Amerika for 86–80 millioner år siden, i sen krittid. Med et vingespenn på opptil 9 meter var den et av de største flyveøglene. De var reptiler, men ikke dinosaurer, noe som er en utbredt misforståelse. Man vet at menyen dens bestod av fisk, siden det er funnet fossilerte fiskebein i magen til et dyr.
Det er funnet fossiler av unger i mange størrelsesklasser, hvilket trolig betyr at de vokste langsomt slik som de fleste krypdyr, og at de ikke hadde noen utstrakt yngelpleie der ungene ble matet av foreldrene.


== Arter ==

Det er funnet flere arter av Pteranodon, hovedsakelig fra USA. De beskrevne artene er:

Pteranodon comptus
Pteranodon harpyia
Pteranodon longiceps
Pteranodon occidentalis
Pteranodon sternbergi
Pteranodon umbrosus
Pteranodon velox


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pteranodon hos Fossilworks 
(en) Pteranodon hos Fossilworks 
(en) Pteranodon hos Fossilworks 
(en) Pteranodon hos Fossilworks 
(en) Pteranodon hos ITIS 
(en) Kategori:Pteranodon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pteranodon – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pteranodon – detaljert informasjon på Wikispecies