jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Tripoli

Tripoli (arabisk طرابلس Tarābulus eller طرابلس الغربية Tarābulus al-gharbiyya, libysk morsmål Ṭrābləs, avledet fra «Τρίπολη»; det greske ordet for «tre byer», på gresk Τρίπολις, Tripolis) er den største byen og hovedstaden i Libya. Byen ligger nordvest i landet i utkanten av ørkenen på et sted hvor en klippeavsats skyter ut i Middelhavet og danner en havn. Tripoli ble grunnlagt av fønikere på 600-tallet f.Kr. og da kalt for Oea.Per 1. januar 2005 hadde byen 1 150 990 innbyggere. Tripoli er landets politiske, økonomiske og kulturelle sentrum. Tripoli er den største byen og den viktigste havnen, og det største kommersielle senteret Libya. Her ligger også Al-Fateh, Universitetet i Libya. På grunn av byens lange historie er det mange steder av historisk og arkeologisk interesse. Klimaet er typisk for Middelhavet med våte og varme somrer, kalde vintre og med en del beskjedent regnfall.


== Tripoli i 2008 ==
Medina
		
		
		
		
Vannanlegg
		
		
		
Martyrplassen
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tripoli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Farmannshaugen

Farmannshaugen er en stor gravhaug fra jernalderen ved Jarlsberg hovedgård utenfor Tønsberg i Vestfold, det vil si der Sem kongsgård lå i vikingtiden.


== Beliggenhet og størrelse ==
Farmannshaugen ligger på en slette 400 meter sørøst for Jarlsberg mot Tønsbergfjorden. Haugen er omkring 45 meter i diameter. For å hindre at haugen ble ødelagt ved dyrking, ble det bygd en lav ringmur og plantet trær rundt haugen på 1800-tallet.


== Historie ==
Ifølge Snorres kongesagaer skal Harald Hårfagres sønn, kjøpmannen Bjørn Farmann, ha blitt hauglagt i Farmannshaugen etter at han ble drept av broren Eirik Blodøks rundt år 927. En arkeologisk utgraving i 1917 og 1918 viste imidlertid at haugen ikke inneholdt noen grav. C14-dateringer viste seinere at en spade fra haugen var fra 200–300-tallet. Haugen kan derfor opprinnelig ha vært en rituell gravhaug, en kenotaf, fra jernalderen.


== Eksterne lenker ==
Om gravhauger fra vikingtid i distriktet
Arkeolog Frans-Arne Stylegars artikkel om Farmannshaugen
Thor Gjermund Eriksen

Thor Gjermund Eriksen (født 2. oktober 1966 i Oslo) er en norsk journalist og redaktør som er administrerende direktør i Norsk Tipping. Han er tidligere konsernsjef i Amedia og var kringkastingssjef i NRK (etter Hans-Tore Bjerkaas) fra 11. mars 2013 til 29. april 2022. Vibeke Fürst Haugen ble utnevnt til ny kringkastingssjef 17. mars 2022, med tiltredelse 29. april 2022. Haugen er den første kvinnelige kringkastingssjefen i NRKs historie. I april 2022 ble det kjent at Eriksen blir administrerende direktør i Norsk Tipping etter Åsne Havnelid, med tiltredelse 12. september 2022.


== Biografi ==
Han er født og oppvokst på Høybråten i Oslo, hvor han fortsatt bor. Han gikk på Høybråten skole, Haugenstua skole og Stig ungdomsskole og deretter Bredtvet videregående skole fra 1982 til 1985.


=== Politiske verv ===
Han har sin politiske bakgrunn i Sosialistisk Venstreparti (SV) og var flere år medlem av sentralstyret i SVs ungdomsorganisasjon Sosialistisk Ungdom, og var frem til han ble utnevnt til kringkastingssjef medlem i Arbeiderpartiet. Han har vært pressesekretær på Stortinget for SV og blant annet personlig rådgiver for Erik Solheim og tidligere byrådssekretær for miljø- og samferdselsbyråd Raymond Johansen i Oslo.


=== Journalistisk bakgrunn ===
Som journalist ble Eriksen først fast ansatt i Dagbladet i 1995. I 2000 ble han leder for politisk avdeling i Aftenposten, men gikk tilbake til Dagbladet året etter som politisk redaktør. I 2003 fikk han jobben som ansvarlig redaktør i Dagbladet, en jobb han trakk seg fra 8. mars 2006. Etter dette gikk han over til en direktørstilling i Amedia. 1. desember 2010 ble han utnevnt til konstituert konsernsjef i Amedia etter Even Nordstrøms plutselige avgang, og han ble fast tilsatt i stillingen fra juni 2011. 11. desember 2012 ble han utnevnt til kringkastingssjef i NRK. Kort tid etter ansettelsen kom det frem at Eriksen har et kjæresteforhold til Ann Kristin Enkrog, TV 2s direktør for HR og administrasjon, men at han ikke informerte NRKs styre om dette før ansettelsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Thor Gjermund Eriksen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Thor Gjermund Eriksen på Internet Movie Database
Lord

Lord er den engelske betegnelsen for det norske ordet herre, og kan ha forskjellig betydning i forskjellige sammenhenger.
Ordet kommer av det gammelengelske ordet hlaf-weard (loaf-guardian) som reflekterer de germanske stammenes skikk med å ha en overordnet som sørget for mat til sine tilhengere.  
I Storbritannia er ikke Lord en adelstittel, men benyttes som formell om- og tiltaleform. Det gjelder særlig for baroner, som sjelden om- eller tiltales på annen måte, men også markier, jarler og vicomter.


== Se også ==
Lord of the Manor
Liste over gårder i Nordre Land

Dette er en liste over gårder i Nordre Land kommune, ordnet etter gårdsnummer.


== Gårder ==


=== Nordsinni ===
1. Tomle nordre
2. Ulimoen
3. Nordby
4. Lien
5. Munkelien
6. Bjørnslien
7. Vågvålsdals sæter
8. Ringssameie
9. Vaslien
10. Kjennset
11. Rustaden
12. Nøss øde
13. Bardalen
14. Sverslien
15. Kolterud
16. Ankaltrud
17. Baggerud
18. Ulvshus
19. Esbjug
20. Tomlevoldene
21. Nørstebøen
22. Kapperud
23. Øerne
24. Midtbøen
25. Stuve
26. Lier
27. Tomle
28. Gjuve
29. Endrerud
30. Dårud
31. Brone
32. Hogne
33. Sogn-Ødegården
34. Tøndrum øvre
35. Tøndrum mellem
36. Tøndrum nedre
37. Jensval
38. Dæli
39. Vinjar
40. Gjeile
41. Li
42. Bondeli
43. Loeng
44. Helgerud
45. Skolmen


=== Torpa ===
46. Ullensaker
47. Skogstad
48. Røste Engeslette
49. Felle
50. Rud
51. Ommelstad
52. Garder
53. Erstad
54. Harstad
55. Lunde
56. Stasvolden
57. Grøtåsen
58. Frøisli
59. Tollevsrud
60. Ommelstadsæteren
61. Smedsrud
62. Klette
63. Jøronlien
64. Skjørlien
65. Gjærdalen
66. Hugulien
67. Nørstelien
68. Sønstelien
69. Rognholt
70. Fossum
71. Fossumsæteren
72. Fossum lille
73. Åsen
74. Bjørke
75. Koll
76. Øistad
77. Strøm
78. Nordrum
79. Aspegården
80. Bratlien
81. Nylen
82. Goplum lille
83. Sæter
84. Torgumsbøen
85. Goplum store
86. Myre
87. Klevmoen
88. Aamot
89. Odde
90. Skartlien
91. Sollien
92. Frøisland
93. Vålhovd
94. Skinnerlien
95. Vinjar
96. Engeset
97. Rud
98. Berg-Røste
99. Haug
100. Opsal
101. Presterud
102. Kinn
103. Frøysaker
104. Kinnsjordet
105. Hogne
106. Væle
107. Finnen
108. Opsjøen
109. Skjervungen
110. Synfjorden
111. Saltstutlien
112. Doklien


=== Østsinni ===
113. Gjevle
114. Kolsrud
115. Aure-Ødegården
116. Vien
117. Skiaker øvre
118. Skiaker nedre
119. Røberg
120. Enger
121. Garder
122. Granngård
123. Rud
124. Tonvold
125. Skålerud
126. Steinseng
127. Bjørke
128. Kolbjørnshus
129. Østsinnens sameieskog på Veståsen
130. Haug
131. Skjellungen
132. Mælum
133. Berg
134. Aurlund lille
135. Pikstad
136. Aurlund store
137. Brurud
138. Elton
139. Komperud
140. Skinnerud
141. Hom


== Kilder ==
Matrikkelutkastet av 1950
Alltinget

Alltinget (islandsk: Alþingi) er Islands parlament. Møtene i Alltinget ledes av Alltingets president (islandsk: Forseti Alþingis).
Alltinget ble grunnlagt i 930 på Þingvellir, ca. 45 km øst for dagens Reykjavík. Det er uklart hva som foregikk da Alltinget ble opprettet, men like før var bonden på gården Blåskog øst for tinget på Kjalarnes dømt fredløs for drapet på en annen bondes trell eller løysing. Jorden hans ble konfiskert, og gjort til tingsted for hele Island. Tingdeltakerne ble enige om å basere loven sin på den norske gulatingsloven. Samtidig med Alltingets opprettelse endret man elvefaret til Øksarå, slik at bekken gikk gjennom tingstedet.Selv etter Islands union med Norge fortsatte forsamlingene, og stoppet først i 1799. De ble gjenopptatt i 1844, da de ble flyttet til Reykjavík, hvor Alltinget siden har ligget. Parlamentet er dermed verdens eldste fungerende parlament.
Den nåværende parlamentsbygningen, Alþingishús, ble bygd av islandsk stein i 1881.
Alltingsvalg avholdes hvert fjerde år, der det velges 63 representanter fra seks valgkretser som fordeles etter D'Hondts metode, med en sperregrense på fem prosent.


== Referanser ==
Liste over gårder i Søndre Land

Dette er en liste over gårder i Søndre Land kommune, ordnet etter gårdsnummer.


== Gårder ==


=== Fluberg ===
1. Tonvold
2. Berg
3. Røen
4. Viker
5. Nes
6. Skillingen
7. Vilberg
8. Setton
9. Nordraak
10. Ersrud
11. Rødnes
12. Steinsrud
13. Søndre Land prestegård
14. Sedal søndre
15. Sveen
16. Kjellberget
17. Østrydningen
18. Nøkle-Sedal
19. Sedal nordre
20. Odnes store
21. Odnes lille
22. Tingvold
24. Skøien
25. Landaasen
26. Raaum
27. Granum
28. Hanval
29. Nerby søndre
30. Bringen
31. Øverby
32. Hævop
33. Lien
34. Kløvstad
35. Fluberg sameie
36. Hasvald


=== Hov ===
37. Øistad
38. Løken
39. Narum
40. Bjørnerud
41. Nerlaus
42. Fredriksminde
43. Ske
44. Rud
45. Nordberg
46. Midtberg
47. Sørberg med Nersæteren
48. Amsrud
49. Fuglerud
50. Gudmundsrud
51. Kinnslien
52. Aannerud
53. Sollien
54. Røste
55. Volla
56. Eid
57. Kleven
58. Vaslien
59. Grette
60. Hov nordre
61. Hov søndre
62. By
63. Røberg
64. Hvalby
65. Fald
66. Ringstad
67. Granum
68. Halmrast nordre
69. Halmrast søndre
70. Øksne nordre
71. Øksne mellem
72. Øksne søndre
73. Sand nordre
74. Sand søndre
75. Enger
76. Grime
77. Hollingdalen
78. Brenna
79. Esprum
80. Horn
81. Vassenden
82. Myre
83. Strugsnes
84. Søfferud
85. Lomsdalen søndre med Haug
86. Lomsdalen nordre
87. Skute
88. Ringelien
89. Askvik
90. Brakar
91. Bjørlien
92. Hovslien nedre
93. Hovslien øvre
94. Skeslien
95. Engelien
96. Kompelien
97. Flatlien
98. Hovs sameie


== Kilder ==
Matrikkelutkastet av 1950
Nasjonal frigjøringshær (Makedonia)

Må ikke forveksles med UÇK fra Kosovo: Ushtria Çlirimtare e Kosovës – Kosovos frigjøringshær.
Nasjonal frigjøringshær (albansk: Ushtria Çlirimtare Kombëtare – UÇK; makedonsk: Ослободителна национална армија – ОНА) også kjent som makedonske UÇK, er en militær operasjon som foregikk i Nord-Makedonia (daværende Republikken Makedonia) i 2001. 
NFH ble opprettet høsten 1999 og var ledet av Ali Ahmeti, nevøen av Fazil Veliu, grunnlegger av KFH, men var utenfor medias søkelys før det begikk, som Makedonias regjering og media kalte, «store kriminelle handlinger» i 2000 og 2001. I mars 2001 da Tetovo (den andre største byen i Makedonia) ble angrepet av NFH klarte de ikke å erobre byen, men kontrollerte åsene og fjellene mellom Tetovo og Kosovo. NFH ble også støttet av  grupperinger fra Kosovo, men dette ble aldri offisielt tilstått.
Den makedonske NFH bestod av etniske albanere som søkte større politisk og økonomisk frihet i vestlige Makedonia. Noen påstod at NFH ønsket Stor-Albania hvor vest-Makedonia ville bli del av Albania som det var fra 1941 til 1945.
Ohird avtalen ble signert i juni, der lovet den makedonske regjeringen å forbedre rettighetene til den albanske befolkningen (ca. 25% av Makedonias befolkning). Dette innebar bl.a. at albanske ble godtatt som ett offisielt språk, en økning av etniske albanere i statlige institusjoner, politi og militæret. Mest viktig med Ohrid avtalen var at den makedonske regjeringen godtok en ny modell av desentralisering.
Den albanske siden godtok å gi opp enhver separatist krav og fullt ut anerkjente alle makedonske institusjoner. I tillegg måtte NFH avvæpnes og overgi alle sine våpner til NATO styrkene.
Operasjon «Essential Harvest» ble offisielt satt i gang 22. august og startet effektivt 27. august. Dette 30-dagers oppdraget involverte ca. 3 500 NATO soldater som skulle avvæpne NFH og ødelegge våpnene. Bare timer etter NATO offisielt avsluttet operasjonen, stod Ali Ahmeti fram på en pressekonferanse i Sipkovica, som ble sett på som hovedkvarteret for NFH. Der annonserte han at NFH var oppløst og at det var tid for etnisk forsoning.
Mange medlemmer av den makedonske NFH etablerte senere Demokratisk union for integrasjon, et politisk parti som vant majoriteten av de albanske stemmene ved valget i 2002 og er en del av regjeringen. Partiet ledes av Ali Ahmeti.


== Eksterne lenker ==
Dagbladet-artikkel om konflikten 1
Dagbladet-artikkel om konflikten 2
VGs samleside for Nord-Makedonia. Artikler om konflikten finnes helt nederst.
Liste over gårder i Vestre Toten

Liste over gårder i Vestre Toten etter gårdsnummer.


== Gårder i Vestre Toten ==


== Merknader til tabellen ==


== Kilder ==
Matrikkelen
Sentralt stedsnavnregister Arkivert 27. desember 2011 hos Wayback Machine.
Statens kartverk Arkivert 5. juli 2013 hos Wayback Machine.
Norske Gaardnavne
Matrikkelen fra 1886 Arkivert 23. november 2005 hos Wayback Machine.
Matrikkelutkastet av 1950
Liste over gårder i Etnedal

Dette er en liste over gårder i Etnedal kommune, ordnet etter gårdsnummer.


== Gårder ==


=== Nordre Etnedalen ===
27. Skår
28. Berge m/ Hagasetlien
29. Hagaseth m/ Hagasethlien øvre
30. Bergsbakkene
31. Steinset
32. Ton østre
33. Higdem
34. Solbrekken øvre
35. Solbrekken nedre


=== Bruflat ===
112. Hestekind nordre
113. Langedal
114. Graneim
115. Solbjør
116. Espeseth
117. Kringli
118. Li
119. Li søndre
120. Byffellien
121. Bakke
122. Purkestad
123. Kleivgård
124. Flågeim
125. Solbjør
126. Lunde
127. Finstuen
128. Madslangrud
129. Markestad
130. Prestøen
131. Hovde
132. Haug nedre
133. Haug øvre
134. Berg
135. Hestkinn søndre
136. Breien
137. Fjeld nordre
138. Fjeld mellem
139. Fjeld søndre
140. Bruflat
141. Espelien øvre
142. Espelien nedre
143. Jensvalsøen eller Oreøen
144. Midtbøen
145. Øvre Markestad eller Lierskog
146. Bergstølskogen
147. Østre Blesaskogen
148. Tokøen
149. Bergstølen
150. Gjærliseteren


== Kilder ==
Matrikkelutkastet av 1950
Liste over gårder i Sør-Aurdal

Liste over gårder i Sør-Aurdal er en oversikt over gårder med eget gårdsnummer i Sør-Aurdal kommune. Der en mindre gård eller et bruk er viktig er de anført med det viktigste bruksnummeret.


== Gårder i Sør-Aurdal ==


== Kilder ==
Matrikkelutkastet av 1950
Liste over gårder i Oppland

Lister over gårder i Oppland:

Liste over gårder i Dovre
Liste over gårder i Etnedal
Liste over gårder i Gausdal
Liste over garder i Gjøvik
Liste over gårder i Gran
Liste over gårder i Jevnaker
Liste over gårder i Lesja
Liste over gårder i Lillehammer
Liste over gårder i Lom
Liste over gårder i Lunner
Liste over gårder i Nord-Aurdal
Liste over gårder i Nord-Fron
Liste over gårder i Nordre Land
Liste over gårder i Ringebu
Liste over gårder i Sel
Liste over gårder i Skjåk
Liste over gårder i Søndre Land
Liste over gårder i Sør-Aurdal
Liste over gårder i Sør-Fron
Liste over gårder i Vang
Liste over gårder i Vestre Slidre
Liste over gårder i Vestre Toten
Liste over gårder i Vågå
Liste over gårder i Østre Toten
Liste over gårder i Øyer
Liste over gårder i Øystre Slidre
Liste over gårder i Nord-Aurdal

Dette er en liste over gårder i Nord-Aurdal kommune, ordnet etter gårdsnummer.


== Skrautvål ==
1. Meisedalen
2. Ljøseng
3. Holdal
4. Ton nordre
5. Bundeli søndre
6. Bundeli nordre
7. Bratvål
8. Kjørli
9. Skrautvål
10. Bergeim
11. Berge
12. Gladheim
13. Gistad
14. Døvre
15. Skår med Døvre
16. Sæbu
17. Sæbuødegården
18. Raneim nordre
19. Raneim mellem
20. Raneim øvre
21. Søhus
22. Garli nedre
23. Garli øvre
24. Garli søndre
25. Tveit
26. Håvelsrud
27. Fuldsendlægeret nordre
28. Brænd
29. Bakken
30. Granli
31. Skogen
32. Jyllandbrend
33. Mørken


== Ulnes ==
36. Røllang nordre
37. Røllang søndre
38. Belgi
39. Gudi
40. Nordsveen
41. Ulnes
42. Ringisåker
43. Bø
44. Opheim
45. Hilme
46. Graneim nordre
47. Graneim søndre
48. Simle
49. Hippe
50. Rugnos
51. Rugnos nordre
52. Sundheim øvre
53. Sundheim nedre
54. Storemarken
55. Steinde
56. Sæter
57. Kjørnes


== Svenes ==
58. Båsheim
59. Svenes
60. Haganes
61. Nord-Strand
62. Veslestrand
63. Åkervold
64. Midt-Strand østre
65. Sør-Strand
66. Nes
67. Fodnes nordre
68. Fodnes mellem
69. Bergene
70. Breiset
71. Fodnes søndre
72. Rye
73. Follinglo
74. Svanhelle
75. Midt-Strand vestre
76. Håverud
77. Lo
78. Gausåker
79. Hegge
80. Riste
81. Berg
82. Kleivgård
83. Får
84. Håde


== Aurdal ==
85. Måno
86. Skaveldene
87. Nordaker
88. Anmarkrud
89. Onstad
90. Åvok
91. Sørebø
92. Hjelle
93. Opheim
94. Rud
95. Nordre Aurdal Prestegård
96. Lund
97. Diserud nordre
98. Søreim øvre
99. Søreim nedre
100. Bjørgum nordre
101. Bjørgum søndre
102. Klosbøle
103. Ton
104. Bråten
105. Diserud søndre eller Landmark
106. Åbjør
107. Dal
108. Kulterstad
109. Hove
110. Kjørstad
111. Revling
112. Lien
113. Åbjør
114. Sinderlien
115. Stuelien
116. Stuehovde
117. Revulen
118. Valhall
119. Hagenstølen


== Kilder ==
Matrikkelutkastet av 1950
Liste over gårder i Øystre Slidre

Dette er en liste over gårder i Øystre Slidre kommune, ordnet etter gårdsnummer.


== Hegge ==
1. Løkken
2. Beito nordre
3. Beito søndre
4. Lien søndre
5. Okshovd vestre
6. Okshovd østre
7. Hedalen
8. Ekrebakke
9. Berg
10. Skammestein
11. Rudi
12. Mørstad
13. Sørbu
14. Røine
15. Melby
16. Bjelbøle
17. Dale nedre
18. Dale øvre
20. Nordtorp
21. Hegge nordre
22. Hegge søndre
23. Presthegge
24. Alfstad
25. Sæle
26. Våle
27. Moen
28. Langedal
29. Robøle nordre
30. Robøle søndre
31. Sandvandet og Bjørnehølen (fiskevann)


== Volbu ==
32. Istad
33. Vindingstad
34. Ø. Slidre Prestegård
35. Onstad
36. Jørstad søndre
37. Jørstad nordre
38. Skaterud


== Rogne ==
39. Skattebu mellem
40. Rolandsgården
41. Mørken
42. Skattebu nedre
43. Rogne nordre
44. Rogne søndre
45. Hove
46. Melby
47. Kollstad
48. Bolstad
49. Liekren
50. Lille – Rudi
51. Rudi
52. Fjelldokken (fiskevann)


== Eksterne lenker ==
Matrikkelutkastet av 1950
UCPMB

Frigjøringshæren for Preševo, Medveđa og Bujanovac (albansk: Ushtria Çlirimtare e Preshevës, Medvegjës dhe Bujanovcit – UCPMB) var en geriljagruppe som kjempet for uavhengighet fra Serbia for de tre kommunene  Preševo, Bujanovac, og Medveđa, hvor de fleste albanere fra sentral-Serbia bor i omkringliggende Kosovoprovinsen. UCPMBs uniformer, prosedyrer og taktikker minnet mye om KLA. UCPMB var aktiv fra 1999 til 2001. Målet for UCPMB var å bryte disse tre kommunene fra Serbia og innlemme dem i Kosovo. 
Etter Kosovo-krigens slutt i 1999 ble en Ground Safety Zone (GSZ) etablert mellom Kosovo og Serbia. Jugoslaviske soldater var ikke tillatt inn i denne sonen, kun lett bevæpende politienheter. Sonen inkluderte den albanskdominerte landsbyen Dobrosin, men ikke Preševo. 
Tidligere KLA-soldater etablerte fort baser i den demilitæriserte sonen, og serbisk politi ble tvunget til å stoppe patruljeringen i omårdet pga. angrep fra geriljaen. Albanske politikere som var imot KLA ble også angrepet. Zemail Mustafi, visepresident av Bujanovac avd. for Slobodan Miloševićs sosialistiske parti ble drept.
Da NATO så at situasjonen begynte å komme ut av kontroll, tillot de den jugoslaviske hæren inn i sonen 24. mai 2001. Samtidig gav KFOR-opprørerne sjansen til å overgi seg, med løfte om at de kun ville ta våpnene og navnene deres.
Mer enn 450 medlemmer benyttet seg av denne muligheten, bl.a Shefket Musliu, kommandøren for UCPMB.
Liste over gårder i Vestre Slidre

Dette er en liste over gårder i Vestre Slidre kommune, ordnet etter gårdsnummer.


== Lomen ==
1. Aastad
2. Robøle
3. Gryte øvre
4. Gryte nedre
5. Bakke
6. Høime øvre
7. Høime nedre
8. Riste øvre
9. Riste nedre
10. Kårstad
11. Før
12. Kvissel nordre
13. Kvissel søndre
14. Trøsvik
15. Vestli
16. Garvik
17. Øyråker
18. Hauge
19. Raniset
20. Skjel nordre
21. Skjel søndre
22. Storødegården
23. Ellestad
24. Egge nordre
25. Egge søndre
26. Høine
27. Rødvang
28. Stee
29. Grovi
30. Hove
31. Lomen lille
32. Lomen nedre
33. Lomen øvre
34. Lomen søndre
35. Hauge
36. Ringestad
37. Løken
38. Ormestad


== Slidre ==
39. Kvåle øvre
40. Hjemstølen Kvåle nedre
41. Hjelle
42. V. Slidre Prestegård
43. Fylken
44. V. Slidre Prestegårde
45. Einang
46. Nesja
47. Jarstad
48. Hande nedre
49. Hande øvre
50. Berge øvre
51. Reien
52. Jomen
53. Steine
54. Vik øvre
55. Vik nedre
56. Kolljordet
57. Fristad
58. Hamre
59. Viker
60. Neste
61. Mo


== Røn ==
62. Landsrud
63. Hollen
64. Semelinje nedre
65. Semelinge
66. Kirkevold
67. Ulven
68. Øde
69. Feren
70. Fosheim med Fugleim
71. Hammersnes
72. Kåta
73. Tildheim
74. Viste nedre
75. Viste øvre
76. Kvale søndre
77. Kvaale nordre
78. Solstein
79. Raundokken
80. Revne
81. Fauske
82. Fystro øvre
83. Fystro nedre
84. Tuv
85. Røn søndre
86. Røn nordre
87. Snortheim
88. Ulvestad
89. Magistad øvre
90. Magistad nedre
91. Grunke
92. Flyin


== Kilder ==
Matrikkelutkastet av 1950
Sem kirke

Sem kirke er en gammel kirke i romansk byggestil som ligger ved Jarlsberg hovedgård utenfor Tønsberg i Vestfold. Kirken ligger i Tønsberg kommune. Steinkirken har gjennomgått flere utvidelser og endringer og har i dag rundt 300 sitteplasser.


== Historie ==
Dagens kirke ble opprinnelig bygd omkring 1100 ved den gamle Sem kongsgård. Sannsynligvis var en kirke av tre da allerede oppført her, kanskje som en av landets aller første. Før reformasjonen var kirken viet til St. Olav.I Borgartingsloven fra midten av 1100-tallet nevnes Sem kirke som en av seks fylkeskirker i Viken, kystlandet på begge sider av Oslofjorden.Det skal ifølge sagaen Ågrip ha vært i denne kirken kong Harald Gille bar jernbyrd for å bevise sin farsætt rundt 1125.Historiker P. A. Munch mente også at det var i Sem kirke at baglerkongen Erling Steinvegg bar jernbyrd for sin kongsrett i 1204.


== Arkitektur og inventar ==
Kirken er omarbeidet og utbygd flere ganger, men har likevel bevart sitt middelalderpreg. Den opprinnelige kirken bestod av bare kor og skip. Våpenhuset, sakristiene, takrytteren og gravkapellet er senere tilbygg.  
På utsiden av korets sydvegg er det relieffer med motiver fra dyrekretsen og Æsops fabler.
Inne i kirken er det både et krusifiks og fire skulpturer fra senmiddelalderen. Prekestolen er fra 1592.
Inntil kirken mot øst er det bygd et lite gravkapell for den wedelske familie ved Jarlsberg hovedgård.


== Fotografier ==

		
		
		
		
		
		
		

		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rygh, Oluf (1907). Norske gaardnavne 6: Jarlsberg og Larviks amt. Kristiania: Fabritius. 
Solum, Sverre, Vestfolds kirker, Tønsberg 1960
Ældre borgaringslov, Vikens kristenret. Kristiania: P. Soelberg. 1916. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Sem kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Sem kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Tv-serien ARVEN om Sem kirke
Kortere om Sem kirke