Skråstrek

Skråstrek (/) er et skrifttegn som brukes som et skilletegn for å angi alternativer (i betydningen eller) og kombinasjoner (i betydningen og).
Tegnet brukes også i måleenheter, i enkelte forkortelser og i matematiske brøker.
Skråstrek kalles «slash» på engelsk, mens omvendt skråstrek eller «bakstrek» (\) kalles «backslash».


== Bruk i norsk ==
Skråstrek kan brukes for å spare plass og lette lesing.  I mange tilfeller vil det være bedre å skrive setningen fullt ut med ord, for eksempel ved hjelp av «og» eller «eller».
Det skal som generell regel ikke være mellomrom mellom skråstreken og tegnene før og etter. Dersom ett eller begge uttrykkene som skilles av skråstreken inneholder flere ord, så brukes det mellomrom.


=== Til alternativ ===
Skråstreken kan brukes til å uttrykke alternativer, istedenfor ordet «eller»:

Det er et enkelt ja/nei-spørsmål
Bruk av/på-knappen
Kleskode er mørk dress / smoking
Ta med ski og/eller kjelke


=== Til sammenbinding ===
Skråstreken kan brukes til å uttrykke sammenbinding, istedenfor ordet «og»:

Blandingen gass/luft er eksplosiv
Vinnere av dobbelsculler: Morten Adamsen / Nils-Torolv Simonsen


=== Til måleenheter ===
Flere standard måleeneheter skrives med skråstrek:

km/t (kilometer i timen)
kg/m
  
    
      
        
          
          
            3
          
        
      
    
    {\displaystyle ^{3}}
    (kilogram per kubikkmeter)


=== Til forkortelser ===
Skråstrek kan brukes til noen få utvalgte forkortelser:

c/o (på brev: care of)
t/r (tur retur)
Tale v/statsministeren
Borgermesteren m/frue
Pølse m/brød


=== Til påfølgende tidsrom ===
Skråstreken kan brukes for å indikere påfølgende tidsrom:

Reisen gikk i mai/juni
Skoleåret 2019/2020
Årsskiftet 2019/2020


=== I matematikk ===
I matematikk er en vanlig å skille teller og nevner i en brøk med en skråstrek, når brøken inngår i en tekst:

A er større enn 3/8  (tre dividert på åtte, eller tre åttendedeler)Skråstrek brukes også i mengdelære om en kvotient av en mengde:

S/REn omvendt skråstrek brukes i mengdelære for et komplement:

  
    
      
        A
        ∖
        B
        =
        {
        x
        ∈
        A
         
        
          |
        
         
        x
        ∉
        B
        }
      
    
    {\displaystyle A\backslash B=\{x\in A\ |\ x\notin B\}}
  


=== I data- og informasjonsteknologi ===
Skråstrek brukes til en del spesielle funksjoner i data- og informasjonsteknologi, tildels som alternativ for omvendt skråstrek:

https://no.wikipedia.org/wiki/Portal:Forside (web-adresse)
/home/bruker/Desktop  (skilletegn for mapper og filer i Linux)
/* En multi-linje kommentar */  (kommentar i en CSS-fil og i programmeringsspråket C)
// En enkelt-line kommentar  (kommentar i programmeringsspråket C++)
<b>Tekst i fet skrift</b>  (I avsluttende tag i HTML)Microsoft Windows bruker omvendt skråstrek for filbaner, som i C:\mappe\.


=== Diverse bruk ===
Skråstreken kan inngå sammen med kolon i et repetisjonstegn eller gjentagelsestegn i en sangtekst:

Så går vi rundt om en /: enebærbusk :/Tegnet kan også brukes i tekst for å skille verselinjer:

Ja, vi elsker dette landet / som det stiger frem / furet, værbitt over vannet / med de tusen hjem


=== Feilaktig bruk ===
På norsk skal det ikke brukes skråstrek
i dato-uttrykk (20. mars eller 20.3., ikke 20/3)
i skipsnavn (MS, ikke M/S; SS, ikke S/S)
i forkortelsen for aksjeselskap (AS, ikke A/S, unntatt i eldre firmanavn der skråstreken inngår i navnet).


== Representasjon i tegnsett ==
Skråstrek er representert med ulik kode i forskjellige tegnsett for datamaskiner. I ASCII er skråstrek kodet med 47 i titallsystemet, som tilsvarer 2F i hexadesimalkode. 
I HTML kan skråstreken skrives som &#47; eller &#x2F;. 
Unicode har flere varianter av skråstreken:


== Se også ==
Backslash - omvendt skråstrek
Rettskriving - ortografi


== Referanser ==


== Litteratur ==
Finn-Erik Vinje (2009). Skriveregler (9 utg.). Oslo: Aschehoug. ISBN 978-82-03-33770-3. 


== Eksterne lenker ==
Språkrådet om skråstrek, besøkt 29. desember 2019
Korrekturavdelingen om skråstrek,  besøkt 29. desember 2019