jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hannes Kolehmainen

Johan Petteri «Hannes» Kolehmainen (født 9. desember 1889 i Kuopio, død 11. januar 1966 i Helsingfors) var en finsk friidrettsutøver. Han var den første i en generasjon med flere finske toppløpere.
Kolehmainen kom fra en idrettsfamilie, der også brødrene Willy og Tatu var sterke langdistanseløpere.
I 1912 var Kolehmainen med tre gull og en sølv blant de mestvinnende utøverne under de olympiske lekene i Stockholm. Den ypperste prestasjonen leverte han i 5 000-meterløpet, der publikum fikk oppleve Kolehmainens spennende tvekamp med franskmannen Jean Bouin. Etter at de to løperne hadde ligget fremst i feltet under hele løpet, avgjorde Kolehmainen løpet på de siste metrene, og satte ny verdensrekord med tiden 14.36,6. I tillegg vant Kolehmainen 10 000 m og terrengløpet over 12 000 meter. Han var også med på det finske laget som fikk sølv i lagdelen av terrengløpet.
Kolehmainens sportslige karriere ble avbrutt av første verdenskrig, men greide likevel å holde posisjonen som en av verdens fremste langdistanseløpere. Under sommerlekene i Antwerpen i 1920 vant Kolehmainen sin fjerde olympiske gullmedalje, denne gang i maraton.
Han deltok også i maraton under OL 1924 i Paris, men fullførte ikke løpet. På denne tid hadde landsmannen Paavo Nurmi vist seg å være en verdig arvtager etter Kolehmainen.
Da OL ble arrangert i Helsingfors i 1952, inviterte man Kolehmainen og Nurmi til å tenne den olympiske ild i fellesskap.


== OL-medaljer ==
 1912  Stockholm - Gull i friidrett, 5 000 meter  Finland
 1912  Stockholm - Gull i friidrett, 10 000 meter  Finland
 1912  Stockholm - Gull i friidrett, terrengløp  Finland
 1920  Antwerpen - Gull i friidrett, maraton  Finland
 1912  Stockholm - Sølv i friidrett, terrengløp lag,  Finland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Hannes Kolehmainen – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Hannes Kolehmainen – Olympics.com 
(en) Hannes Kolehmainen – Olympic.org 
(en) Hannes Kolehmainen – Olympedia 
(en) Hannes Kolehmainen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Hannes Kolehmainen – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Hannes Kolehmainen – World Athletics 
(en) Hannes Kolehmainen – Track and Field Statistics
Lajia

Landsbyen Lajia (kinesisk: 喇家, pinyin: Lǎjiā) i storkommunen Guanting er et arkeologisk funnsted nordvest i Qinghai-provinsen i Kina. 
Laija var en del av Qijiakulturen (2400 f.Kr. – 1900 f.Kr.), altså tidlig bronsealder. Landsbyen ble oppdaget i år 2000, og dekker et område på ca. 200.000 m². Arkeologer mener at landsbyen ble forlatt da den ble rammet av et jordskjelv og en påfølgende oversvømmelse. 
I 2002 ble verdens eldste intakte nudler funnet her, fra rundt 2000 f.Kr. Disse var laget av hirse.Her ble det også oppdaget en klangstein (91 x 61 x 4 cm) (Huang He qing wang, 黄河磬王), og den gjelder som landets største.Lajia-funnstedet står oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.


== Referanser ==
Kuling

Kuling er i meteorologien definert som vind med styrke mellom frisk bris og liten storm, dvs. med fart fra 10,8 m/s (22 knop) til 20,7 m/s (40 knop). Dette gjelder gjennomsnittsvinden i en periode på 10 minutter, målt 10 m over bakken (tilsvarer 3.-4. etasje i et vanlig hus). Kulingbyger er mer kortvarige perioder med vind av kulings styrke.
Det er tre grader av kuling:
Liten kuling er vind med fart fra 10,8 m/s til 13,8 m/s (22–27 knop), og nivå 6 på Beauforts skala.
Stiv kuling er vind med fart fra 13,9 m/s til 17,1 m/s (28–33 knop), og nivå 7 på Beauforts skala.
Sterk kuling er vind med fart fra 17,2 m/s til 20,7 m/s (34–40 knop), og nivå 8 på Beauforts skala.Når det blåser kuling, rører trær på seg. Ved stiv kuling er det tungt å gå mot vinden. Til fjells reduserer snøfokk sikten til 1 km ved liten kuling og til under 100 m ved sterk kuling. Til sjøs forekommer bølger på opptil 5,6 m ved liten kuling, og opptil 9,5 m ved sterk kuling. Bølgene bryter, det dannes sjøsprøyt, og ved stiv eller sterk kuling driver skummet med vinden.


=== Ikke ekstremvær ===
Normalt utsendes ikke ekstremvarsler når meteorologene forventer kuling, det vil si at kuling normalt ikke antas å medføre betydelig risiko for liv og eiendom. Under visse forhold er likevel kuling noe som bør unngås, og enkelte ganger har kuling utløst eller bidratt til alvorlige ulykker. Eksempler:

I åpen sjø kan kuling, særlig sterk kuling, være farlig for småbåter – og selv erfarne seilere bør unngå kuling.
Hvis vinden er mer byget enn normalt, dvs. at de sterkeste vindkastene er sterkere enn normalt ved en gitt vindstyrke, kan også skadene bli tilsvarende mer alvorlige. Det gjelder særlig i områder hvor sterk vind ikke er vanlig, f.eks. mange indre lavlandsstrøk på Østlandet. Således gjorde ekstremværet Dagmar betydelige skader, særlig i form av nedblåste trær, også på steder hvor det «bare» blåste kuling.
Skiturer på høyfjellet i kuling er en alvorlig utfordring selv for veltrente personer.
Ved langvarig tørke øker brannfaren svært mye når vinden øker til kuling. Svensk statistikk kan tyde på at de fleste bybranner har forekommet når det har blåst kuling (storm øker selvfølgelig brannfaren enda mer, men er sjelden inne i landet de fleste steder). Det samme gjaldt etter all sannsynlighet f.eks. brannen i Chicago 1871 og flere av historiens mest dødbringende branner i fredstid, som Peshtigo-brannen og Cloquet-brannen 1918.


== Etymologi ==
Ordet kommer fra nederlandsk i form av «koeling». Dette stammer i sin tur fra nederlandsk koelen (eldre coelen), kjøle. Urbetydningen er altså kjølig vind. På norsk har ordet sammenheng med verbet «å kule», som betydde «å blåse friskt».


== Referanser ==
Løss

Løss (fra tysk los(e), «løs») er en type finkornet, porøs jordart som driver med vinden. Den består ofte av kvarts, feltspat, kalk og andre mineraler og inneholder normalt også organisk materiale. Løsskornene er kantet og holder seg derfor lenge i store skråninger uten å rase ned. Små partikler av løss kan karakteriseres som støv. 
Løssjorder, likesom andre sedimenter med høyt kvartsinnhold, har sin opprinnelse i erosjon av den blottede underliggende berggrunnen, ofte etterhjulpet av eoliske prosesser. Dette kan for eksempel skje mekanisk med hjelp av en stor ismasse (isbre) der silten transporteres og avsettes med hjelp av vinden, eller ved at vinden eroderer ned fjellgrunnen; slik har for eksempel løssjordene i Kina blitt til.
Løssområdene kan bli flere hundre meter tykke, og i visse deler av verden har det blitt bygd bosteder i dem. Løss kan omvandles til svært fruktbar matjord, og mange viktige jordbruksområder ligger på slike avsetninger.
Løss finnes på mange steder i verden, først og fremst i USA, Argentina, Kina, Sentral-Europa, det sentrale Asia, men også i bl.a. Nord-Afrika og Australia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Loess – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Al dente

Al dente er et begrep som betegner konsistensen på pasta som er kokt til den er fast, men ikke hard. Uttrykket brukes også for grønnsaker. 
Pasta al dente skal være kokt så lenge at den er myk nok til å spises, men fast nok til å gi litt motstand når den tygges. Dette anses å være den «korrekte» måten å koke pasta på. 
Uttrykket «al dente» er italiensk og betyr «til tannen» eller «for tannen».
Katalogisering

Katalogisering er registrering og beskrivelse av dokumenter for gjenfinning i blant annet bibliotek. Beskrivelsen av dokumentene blir registrert i kataloger (enten trykte eller elektroniske) for å gjøre det enklere å skaffe seg oversikt over samlingen, hva de enkelte dokumentene inneholder og hvor disse dokumentene befinner seg. Hvert dokument får sin egen katalogpost. Til forskjell fra klassifikasjon så beskriver man primært ytre kjennetegn ved dokumentet, det vil si bidragsytere, utgiver, utgivelsesår, osv, med andre ord informasjon som ikke omhandler emnet i dokumentet.


== Katalogiseringsregler ==
Det er utarbeidet katalogiseringsregler som legger føringer på hvordan man beskriver et dokument. I Norge benytter man katalogiseringsreglene etter AACR2 (Anglo-American Cataloguing Rules, 2. utg). Innenfor disse reglene er det ulike nivåer av detaljgrad. Hvor detaljert man beskriver dokumentet kan avhenge av behovet til brukerne. Et vitenskapelig bibliotek vil ha større behov for nøyaktighet enn for eksempel et skolebibliotek.


== Katalogformat ==
Katalogpostene har en spesiell utforming. Tidligere var denne utformingen tilrettelagt for kortkatalogen. Dette formatet heter ISBD. Idag er katalogpostene utformet slik at de kan identifiseres og leses av datamaskiner i MARC-formatet, men de bygger fortsatt på ISBD-formatet.


== Referanser ==


== Se også ==
Klassifikasjon (bibliotekvitenskap)
Klassifikasjon

Klassifikasjon eller klassifisering er det å dele inn ting eller begreper i klasser; eller resultatet av en slik inndeling.
Ordet har flere spesialiserte betydninger som er avledet av denne grunnbetydningen:

Biologisk klassifikasjon
Brannklassifisering
Fasettert klassifikasjon, klassifikasjon innen arkivvitenskap
Hotellklassifisering
JEL-klassifisering, et system for systematisk klassifisering av artikler i samfunnsøkonomi etter emne
Klassifikasjon (bibliotekvitenskap)
Klassifikasjon (filosofi)
Klassifikasjon (helsevitenskap)
Klassifisering (paralympisk svømming)
Klassifisering av musikkinstrumenter
Klassifisering av sykkelritt
Risikoklassifisering
Tekstklassifisering, klassifikasjon innen informasjonsvitenskap
Klassifikasjon innen skipsfart, se klassifikasjonsselskap


== Se også ==
Stjerne (klassifisering)
Taksonomi, navnsetting av systematiske enheter, opprinnelig systematikk i biologien (systematisk inndeling av planter og dyr)
Typologi, typelære
Spagetti

Spagetti (bokmål) eller spaghetti (riksmål) er en type pasta som er formet som lange, tynne, runde strimler eller tråder av middels tykkelse (1,8–2,4 mm). Spagetti blir laget av vann, eventuelt egg, og durumhvete, men også andre typer mel blir brukt.


== Etymologi ==
Ordet spaghetti er italiensk, og har blitt tatt i bruk i et stort antall andre språk etterhvert som denne matretten har blitt utbredt internasjonalt. Ordet er på italiensk en flertallsform av ordet spaghetto, som igjen er en diminutivsform av spago, som betyr «streng» eller «tråd». Spaghetti betyr dermed «små strenger»/«små tråder». På norsk er ordet tatt i bruk i den opprinnelige formen spaghetti og senere også med den fornorskede skrivemåten spagetti.


== Tilberedning ==
Mesteparten av spagetti som selges er halvfabrikert og tørket. Spagetti kokes ved at man først koker opp vann med salt og deretter tilsetter pastaen. Den kan kokes til den er «al dente», som er myk men litt hard i midten, eller til den er helt myk. 
Spagetti er basen for tilberedning av sauser som bolognese og carbonara. Bolognese er en kjøttsaus med tomater, mens carbonara har en saus av egg og baconbiter.


== Servering ==
Spagetti serveres oftest med en tomatsaus som kan inneholde et utvalg av urter og krydder, olivenolje, kjøtt eller grønnsaker. Spagetti serveres ofte i middelhavslandene med revet ost, for eksempel: Pecorino Romano, Parmesan eller Asiago. Utenfor Italia serveres ofte spagetti med kjøttboller, noe som ikke inngår i den typiske italienske oppskrift.


== Typer ==
Spagetti – den vanligste typen
Spagettini – (tynn spagetti) tar kortere tid å tilberede enn vanlig spagetti.
Spagettoni – (tykk spagetti) tar lengre tid å tilberede enn vanlig spagetti.


== Retter ==
Et utvalg spaghettiretter:

Spaghetti bolognese
Spaghetti all' arrabbiata
Spaghetti alla carbonara
Spaghetti alla puttanesca
Spaghetti alle vongole


== Spising ==
I USA er det vanlig å spise spagetti med gaffel og skje, mens i Europa er det vanligst å spise med kun gaffel. Noen foretrekker å rulle en munnfull på gaffelen før de fører spagettien inn i munnen, mens andre bare fører spagettien opp til munnen, slik at spagettien henger ned fra munnen og trekker mer spagetti inn i munnen ettersom de tygger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Spaghetti – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Spaghetti – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Makaroni

For å lese om en overdreven 1700-tallsmote, se Macaroni (mote)
For det norske varemerket, se Maccaroni
Makaroni (fra italiensk maccheroni, flertall for maccherone) er en type pasta.
Makaroni er pasta laget uten egg. Den er ofte formet som små tuber eller spiraler, men kan også fåes nuddelformet. Den mest kjente makaroni-formen er kort, hul og bøyd («albueformet»). Den selges normalt som tørket, ikke fersk, pasta.


== Referanser ==
Penne

Penne eller pennine er en type pasta. I Norge kalles den også pastarør. Den er formet som en hul sylinder. Endene skal være kuttet diagonalt. 
Dersom penne er riflete, og ikke glatte, kalles den penne rigate (rigate betyr riflet). Den glatte varianten kalles penne lisce.
Samme eller bare litt forskjellig utforming av pastaen har betegnelsene mostaccioli og ziti (men de har rettkuttede ender og er alltid glatte, ikke riflete). Samtidig er mostaccioli og ziti navn på noen matretter som kan lages ved hjelp av penne. 
Penne er flertallsform av det italienske ord penna, som kommer fra det latinske  penna (for «fjær», «[fjær]penn».
Vermicelli

Vermicelli (italiensk, «små ormer») er en type pasta.
Den er lang, tynn og rund som spaghetti, men noe tynnere og kortere.
Espen Gangvik

Espen Gangvik (født 1958 i Tromsø) er en norsk bildekunstner og kurator.


== Utdannelse ==
Gangvik er utdannet ved Kunstakademiet i Trondheim fra 1980 til 1984.


== Kunstnerisk virke ==
Kunstprofessor Øivind Storm Bjerke har karakterisert ham som en kunstner som fra et konstruktivistisk ståsted arbeider i grenselandet «…mellom realitet og virtualitet. Hans skulpturer – som oftest utført i metall eller i andre materialer som gir en følelse av å besitte masse og en fast form – er basert på manipulasjon av rom ved hjelp av geometri og matematikk som de grunnleggende verktøy.»Gangvik presenterte skulpturserien Compustructions under utstillingen Electra'96 ved Henie Onstad Kunstsenter i 1996. Skulpturene var konstruerte med hjelp av data-assisterte utregninger og 3D verktøy, hvor den digitale informasjonen ble overført til et automatisert tre-akset freseverktøy. Dette var det første heldigitaliserte norske skulpturprosjektet fra konstruksjon til fysisk objekt.Espen Gangvik var engasjert som konstituert direktør ved Trondheim kunstmuseum i 1996 og 1997, og  i samarbeide med professor Jeremy Welsh var han samme år ansvarlig for Trondheim bys 1000-årsjubileums kunstutstilling screens. Etter Electra'96 var denne utstillingen Norges andre kollektive mønstring for teknologirelaterte kunstprosjekter. I 2002 opprettet Gangvik stiftelsen TEKS – Trondheim Elektroniske Kunstsenter, som har som formål å tilrettelegge for produksjon og formidling av kunst som nyttiggjør seg nye teknologier og nye vitenskapelige gjennombrudd. Fra 2002 til 2009 arrangerte TEKS en årlig kunst- og teknologifestival – Trondheim Matchmaking – og fra og med 2010 opprettet TEKS Trondheim internasjonale biennale for kunst og teknologi – Meta.Morf. Gangvik er per 2022 TEKS' daglige leder og direktør for Meta.Morf.  
Espen Gangvik har siden 1984 deltatt i en rekke kollektivutstillinger i inn- og utland. Han har gjennomført flere større utsmykninger og er innkjøpt av blant andre Norsk kulturråd, Riksgalleriet og Nasjonalmuseet.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
gangvik.no
TEKS – Trondheim Elektroniske Kunstsenter
Meta.Morf – Trondheim internasjonale biennale for kunst og teknologi
Svennsgrunnen

Svennsgrunnen er et fiskefelt i Andfjorden, havområdet mellom Senja og Andøya.  
Fiskefeltet er i stor utstrekning benyttet til linefiske av kystlinebåter fra Torsken, med overvekt av fartøy på om lag 15 meters lengde.
Radiatori

Radiatori eller marziani er en type pasta.
Den er formet som en radiator, altså som en kort, hul sylinder med «kjølefinner».
Gnocchi

Gnocchi (italiensk, «klumper») er en type pasta. 
Den er formet som store skjell, med bølgete kant. Hovedingrediensen er normalt potet, men den kan også lages av durumhvete. 
I Toscana kalles gnocchi som for smakens skyld er tilsatt spinat- eller ricotta (ost) for strozzapreti («prestekvelere»), fordi en prest en gang skal ha blitt kvalt og dødd etter å ha spist gnocchi for raskt.I  Uruguay, Argentina og Brasil kalles gnocchi ñoquis. Her spises dette tradisjonelt den 29. i hver måned, dagen før lønningsdag, og dermed den dagen de hadde minst penger. 
Det finnes også en variant som er lik gnocchi, men litt mindre, som heter gnocchetti.
Strozzapreti

Strozzapreti (italiensk for «prestekveler») er en type pasta. Den er en forlenget variant cavatelli, eller pasta rullet for hånd. I regionene Emilia-Romagna, Toscana og Umbria i Italia brukes navnet om bakte «melboller» med ost og grønnsaker, som også kalles gnocchi.
Mæcenas

Gaius Cilnius Mæcenas (født 70 f.Kr., død 8 f.Kr.) var en romersk statsmann fra Arretium, sønn av en rikmann og rådgiver til og venn av Gaius Octavius som siden ble den første keiser av Roma under navnet Augustus. Han og representerte ofte Augustus politisk, selv om samarbeidet kjølnet noe mot slutten av hans liv. Han var en av hovedmennene i Augustus' kulturpolitikk og støttet håpefulle kunstnere som skrev pent om Augustus. Hans navn ble således et fast uttrykk i ordet mesén som finnes i dag i mange språk i betydningen en rik, sjenerøs og opplyst beskytter av kunstartene.
Første gang Mæcenas omtales er i 40 f.Kr. da han hjalp til ved fredsforhandlingene mellom Augustus og Marcus Antonius. Siden er han mindre synlig i det politiske liv. Fra omkring 30-tallet f.Kr. begynte han å støtte kunstnere som Vergil, Varius Rufus, Propertius og Horatius. Flere store verker, deriblant Vergils Georgica og Horatius' Oder er tilegnet Mæcenas, og han tilskrives også Propertius' forandring fra en grov dikter til en mer urban. Rebellen i Augustus' tid, dikteren Ovidius, fikk derimot ikke støtte av Mæcenas, og Ovidius skrev heller ikke særlig pent om Augustus. Mæcenas' praktvilla i Roma er utgravd.


== Omdømme ==
Meningene er delte allerede i oldtiden til Mæcenas' personlige karakter, men hans administrative og diplomatiske evner ble høyt verdsatt. Han ble tillagt stor innflytelse over Augustus' humane politikk etter hans første allianse mellom Antonius og Lepidus. Den beste karakteristikken av hans vesen som menneske og statsmann er gitt av Marcus Velleius Paterculus, som beskrev ham som «en søvnløs vaktsomhet i kritiske nødssituasjoner, framsynt og handlekraftig, men avslappet i forretninger og mer luksuriøs og feminin enn en kvinne.» Uttrykk i Horatius' Oder synes å antyde at Mæcenas var utilstrekkelig i den hardførhet som romerne likte å se for seg som karakteristisk for deres by.


== Verker ==

Mæcenas skrev også litteratur selv, både i prosa og poesi. De rundt tyve fragmenter som har overlevd viser at han var mindre suksessfull som forfatter enn som dommer og beskytter av kunstartene.
Hans prosa dreide seg om ulike emner, Prometheus, dialoger som Symposium (en bankett hvor Virgil, Horatius og Messalla var samlet), De cultu suo (om hans væremåte i livet) og et dikt In Octaviam («Mot Octavia») hvor innholdet er uklart, og det ble latterliggjort av Augustus, Seneca den yngre og Quintilianus for dets merkelige stil, bruken av sjeldne ord og merkverdige ordstillinger.
I henhold til Dio Cassius var Mæcenas også oppfinneren av en form for stenografisystem.


== Referanser ==
Transportøkonomi

Transportøkonomi er studiet av økonomiske forhold innen offentlig og privat transport. Faget omfatter alle former for transport, til lands, i sjøfart og i luftfart; og, det som befraktes er gods, pakker, mennesker og alt av fysisk art.
De problemstillinger i transportøkonomien som behandles er eksempelvis:

Nytte-/kostnadsanalyser av investeringer i offentlig infrastruktur
Infrastruktur og næringsøkonomisk utvikling
Utvikling av transportmodeller
Analyse av kollektivtransport
Intermodale transportløsninger, altså med mikset befraktning
Reguleringsordninger og innkjøp av offentlige transporttjenesterI Norge har man spesielle utdanninger innen transportøkonomi ved Handelshøgskolen i Bodø, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og Høgskolen i Molde. Forskning og utvikling skjer på Transportøkonomisk institutt, de nevnte skoler og enkelte regionale forskningssentra som Møreforsking.


== Litteratur ==
Finn Jørgensen og Gisle Solvoll Transportøkonomi Universitetsforlaget 2021 ISBN 9788215034249
FedEx-cupen

FedEx Cup er en poengbasert serie på PGA-touren som introduseres fra 2007. Spillerne vil samle poeng basert på deres resultater i turneringene på PGA-touren.
FedEx Cup arrangeres for de 125 spillerne med flest poeng gjennom PGA-touren, og er en mesterskapsserie på tre turneringer. De 30 beste etter de to første turneringene spiller finalen, The Tour Championship. Spilleren med flest poeng etter The Tour Championship vinner FedEx Cup og vil motta «den største utbetalingen innen konkurranseidrett».
Serien ble annonsert 2. november 2005 under den årlige State of the Tour-talen til PGA-tourens sportsdirektør Tim Finchem. Hensikten er å ta opp konkurransen med andre idretter som preger høstsesongen på TV. Golfsporten har tradisjonelt hatt lavere seertall etter PGA-mesterskapet i august, sesongens siste major-turnering.
Etter The Tour Championship og FedEx Cup følger høstserien, der spillerne fortsetter å konkurrere i håp om å ende blant de 125 beste på pengelisten som får spillerett til neste sesong. I tillegg vil mange av spillerne også delta i lagkonkurransene Ryder-cupen og The Presidents Cup.


== Playoff-turneringer ==
Northern Trust (topp 125)
BMW Championship (topp 70)
Tour Championship (topp 30)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Artikkel på PGATOUR.com
Artikkel i The New York Times
Liste over turneringer i FedEx Cup
Fauna

Fauna (av latin) betegner dyrelivet som forekommer i et avgrenset område (og/eller i en avgrenset geologisk periode). Begrepet tilsvarer den botaniske betegnelsen flora. Studiet av faunaen i et område kalles faunistikk.
Faunaen kan videre deles inn i ulike underdivisjoner med basis i mange ulike kriterier. Begrepet megafauna refererer i så måte til spesielt store dyr, som enten eksisterer eller har eksistert, på kloden vår. Mammuter, elefanter og finnhvaler er eksempler på dette. Likeens refererer begrepet avifauna til klodens fugler, men ofte innenfor et gitt område. Norges eksisterende avifauna er således alltid synonym med de fugler som til enhver tid befinner seg innenfor landets gitte grenser.
Fauna (også kalt Bona Dea, som betyr gode gudinne) var ei romersk gudinne som hersket over skogen, markene og buskapen i romersk mytologi. Hun var søster og hustru til Faun (av latin Faunus) og mor til faunene.


== Se også ==
Rewilding


== Eksterne lenker ==
(en) Animals – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Need for Speed

For filmen, se Need for Speed (film)Need for Speed er en serie bilspill for Android, iOS, PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, Nintendo DS, Nintendo 3DS, PlayStation Vita, Game Boy Advance, Wii, Wii U, PC og Apple Macintosh. EA Games utvikler de fleste og utgir alle spillene.
I 2014 kom en spillefilm.


== Need for Speed-utgivelser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Pizzoccheri

Pizzoccheri er en type pasta. 
Den er populær i det nordlige Italia, er lagd av bokhvete og serveres gjerne med smør og ost fra Valtellina. 
Pizzoccheri er formet som lange, flate plater, ikke ulikt lasagne, og er en del mørkere i fargen enn vanlig pasta. 
Pizzoccheri skal stamme fra Teglio, en liten by i provinsen Sondrio i Italia. Her arrangeres det marked to ganger i året; «La Sagra dei Pizzoccheri» i juli og «festivalen for den gyldne pizzocchero» i september.
Rigatoni

Rigatoni er en type pasta. Den er stor, rørformet og lett bøyd. En mindre variant finnes også, denne kalles rigatoncini.
Rigatoni er vanligvis riflet, derav kommer også navnet; rigati betyr riflet. Rørendene er ikke kuttet diagonalt, i motsetning til hvordan  penne vanligvis er skåret. Rigatoni er også noe større i diameter enn penne er.
Rigatoni kombineres tradisjonelt med en lang rekke sauser, fra de glattere kremete til de mer klumpete. Det gjør denne pastatypen særlig populær hos spisesteder som ikke ønsker å ha et stort antall rørformede pastavarianter i spiskammeret, men benytter den typen som tradisjonelt passer med det meste. 
Røret kan også fylles med ost eller annet mykt fyll.