jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Det norske kongehuset

Det norske kongehuset består av kong Harald V, dronning Sonja, kronprins Haakon, kronprinsesse Mette-Marit og prinsesse Ingrid Alexandra. Kongehuset tilhører fyrstehuset Glücksburg.
Kongen og dronningen omtales som Hans/Hennes Majestet og tiltales Deres Majestet(er). Kronprinsen, kronprinsessen og prinsesse Ingrid Alexandra omtales som Hans/Hennes Kongelige Høyhet og tiltales som Deres Kongelige Høyhet(er). Det salutteres fra Forsvarets saluttpliktige anlegg på fødselsdagene, som er offentlige flaggdager, til medlemmer av kongehuset som har nådd myndighetsalder.


== Tidligere monarker i det nåværende kongehus ==
1905–1957: Kong Haakon VII gift med dronning Maud
1957–1991: Kong Olav V gift med kronprinsesse Märtha


== Nåværende medlemmer av kongehuset og den øvrige kongelige familie ==

Den øvrige kongelige familie omfatter kongeparets datter prinsesse Märtha Louise, kronprinsessens sønn, prins Sverre Magnus og kongens søster, prinsesse Astrid fru Ferner og deres nærmeste familie.

1991–: kong Harald V gift med dronning Sonja


=== Barn ===
Prinsesse Märtha Louise
 Barn:
Maud Angelica, f. 29. april 2003
Leah Isadora, f. 8. april 2005
Emma Tallulah, f. 29. september 2008Kronprins Haakon, gift med kronprinsesse Mette-Marit
Barn:
Prinsesse Ingrid Alexandra  (født 21. januar 2004)
Prins Sverre Magnus (født 3. desember 2005)
Marius Borg Høiby (født 13. januar 1997), Mette-Marits sønn fra et tidligere samboerskap.


=== Kongens søsken ===
Prinsesse Ragnhild fru Lorentzen (1930–2012), gift med Erling Lorentzen
Barn:
Haakon Lorentzen (f. 1954)
Ingeborg Lorentzen (f. 1957)
Ragnhild Lorentzen (f. 1968)Prinsesse Astrid fru Ferner (født 1932), gift med Johan Martin Ferner (1927–2015)
Barn:
Cathrine Ferner (f. 1962)
Benedikte Ferner (f. 1963)
Alexander Ferner (f. 1965)
Elisabeth Ferner (f. 1969)
Carl-Christian Ferner (f. 1972)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Kongehuset.no 
Slektstreet til Det norske kongehuset og den øvrige familien
NRKs dokumentar om kongehusets historie
Kongevalget 1905. Nettutstilling fra Riksarkivet
Hallgeir Elstad

Hallgeir Elstad (født 19. desember 1964) er ordinert prest og professor ved Det teologiske fakultet (dr. theol.) ved Universitetet i Oslo.
Han er født og oppvokst i Vestvågøy i Lofoten, avla teologisk embetseksamen ved Universitetet i Oslo 1990. Han ble ordinert til prestetjeneste i 1990 og gjorde tjeneste som feltprest i 1991. Stipendiat i kirkehistorie (Norges forskningsråd) 1992–1997, med permisjon 1994–1995 for å være amanuensis (vikar) ved Det teologiske fakultet, Universitetet i Oslo. Elstad tok doktorgraden på en avhandling om vekkelsesprestene i Den norske kirke, de såkalte johnsonske prester (avhandlingen innlevert sommeren 1997) i 1998. Han var førstelektor ved Det teologiske fakultet fra 1999. 2004–2005 var han rektor ved Kirkelig utdanningssenter i nord, Tromsø. Fra 2007 førsteamanuensis i norsk kirkehistorie ved Universitetet i Oslo, professor samme sted siden 2009. Fra 2011-2014 var han også professor II ved Universitetet i Tromsø. Han var prodekan ved Det teologiske fakultet siden 2012-2018 (studiedekan 2012-2015 og forskningsdekan 2015-2018.
Elstad har skrevet en rekke artikler i fagtidsskrifter og aviser, samt flere bøker innenfor kirkehistorie. Medlem av Vestvågøy kommunestyre 1983-87, Skjåk kommunestyre 2003-2006 og vara til Sørum kommunestyre 2011-2014, fast medlem 2014-2015 og 2015-2018 (permisjon 2019).


== Bibliografi ==
Doktoravhandlingen …en Kraft og et Salt i Menigheden…» Ein studie av presteskapet i Norge i siste halvpart av 1800-talet, dei såkalla «johnsonske prestane (UniPub 2000)
Teologi og modernitet. Universitetsteologien i det 20. hundreåret. Redaktør sammen med Tarald Rasmussen (UniPub 2011) ISBN 978-82-7477-500-8, h.
I dialog. Norske Kyrkjeakademi 1956–2006 (KIFO Perspektiv Tapir Akademisk Forlag 2006)
Illustrert norsk kristendomshistorie sammen med Per Halse (Fagbokforlaget 2002) ISBN 978-82-7674-702-7
"…midt i den norske kirke…" Det praktisk-teologiske seminar gjennom 150 år, 1848–1998 (Det praktisk-teologiske seminars skriftserie nr. 3, Oslo 1998)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Hallgeir Elstad i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin

(no) Publikasjoner av Hallgeir Elstad i BIBSYS
Dunlop

Dunlop Tires er et selskap som produserer dekk til blant annet biler, lastebiler og motorsykler. Selskapet ble etablert i 1888 av skotten John Boyd Dunlop etter at han hadde funnet opp det luftfylte dekket. Selskapet har i dag hovedkontor ved Fort Dunlop-fabrikken i Birmingham i England.


== Eksterne lenker ==
Dunlop tires, hjemmesider
Åsta Holth

Åsta Holth Vestlien (født 13. februar 1904 på Svullrya i Grue i Solør, død 16. mars 1999 i Kongsvinger) var en norsk forfatter, kjent for flere romaner om folket sitt, skogfinner, som innvandret til Finnskogen.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Hun var oppvokst på finnetorpet Sør-Revholt (derav etternavnet), og ble gift med Per Vestlien, bror av forfatteren Martin Vestlien.  Av utdannelse tok hun hagebruksskole og kunst- og håndverk.


=== Forfatterinne ===
Hun var tidlig aktiv skribent for teater med I Luråsen (Noregs Ungdomslag, 1929), Gurigjenta (1931), Byjåla (Noregs Boklag, 1934) og Vegen fram (Arbeiderteatret, 1935).
Hennes debut var fortellingene fra hjemplassen, Gamle bygdevegen: Finnskogfortellinger (novellesamling, Rosén forlag, 1944), etterfulgt av diktsamlingen Porkkala-fela (Aschehoug, 1946).  Deretter utkom trilogien om farsslekta (Gyldendal), Paal Hendrikson Tyyskiäinen og hans kone Kerttei;
Kornet og freden (1953), Steinen blømer (1963) og Kapellet (1967), også utgitt igjen som Finnskogtrilogien (2002).
Hennes morsslekt (Plate) er beskrevet i en trilogi (Gyldendal): Guldsmeden (1958), om Berendt Plate, Presten (1971) om sogneprest Johan Plate i Enebakk og
Johannes (1975) om Johannes Gjedtjernet. I 1979 utga Åsta Holths sin selvbiografi Piga. 
Novellesamlingen Nådens år utkom i 1982, deretter kom Fattigmanns kokebok (1985) og sivilisasjonskritikken Volva (1987). Hennes siste bok var Den blå hesten (Solør-forlaget, 2000) om kvinnefrigjøring. Flere av bøkene er oversatt, blant annet til russisk.
Politisk var Holth Vestlien medlem i Norges Kommunistiske Parti og motstander av NATO og EU.  Hun var en tid president i Republikken Finnskogen.  Hennes liv er beskrevet i Sven R. Gjems' Åsta i våre hjerter (Finnetunet museum/Norsk Skogfinsk museum, 2003).
Randi Brenden har skrevet en artikkel i Norsk biografisk leksikon, basert på hennes egen doktoravhandling (2004).  I 1995 ble hun hedret med en byste av kunstner Skule Vaksvik.

Hun står bak dagens Finnskogsbunad.
En egen permanent utstilling kalt Åsta Holth-museet ble åpnet 10. juli 2004. Ved åpningen holdt Finlands ambassadør til Norge en tale  der han fremhevet Åsta Holths innsats for Finnskogen og skogfinsk kultur. Åsta Holth-museet drives av Norsk Skogfinsk Museum, og er åpent for publikum om sommeren.


== Utmerkelser ==
Kongens fortjenstmedalje i gull
Sunnmørsprisen 1955, for Kornet og Freden
Melsom-prisen 1956
Gyldendals legat 1963
Språklig samlings litteraturpris 1964,
Doblougprisen 1977
Norsk-finsk kulturpris 1992.
Hedmark fylkeskommunes kulturpris, 1995
Ridder av 1. klasse av Finlands løves orden, 1994


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Finlands ambassadør til Norge - tale 10. juli 2004
(no) Åsta Holth hos Gyldendal Norsk Forlag
Digitaliserte bøker av Holth i Nasjonalbiblioteket.
Finnetorp

Finnetorp er en eiendom der det har vært drevet svedjebruk, vanligvis av skogfinner.  Av bygningsmasse kunne man finne et kombinert bolig- og røykhus og et stabbur, og den nærmeste del av selve svedjebruket.  I dag finner man finnetorp på Finnskogen og ellers der man i Norge har hatt innslag av finnekulturen.  Disse er enten brukt til vanlig jordbruk, eller gjengrodd.  I den senere tid har finnetorp vært viktige i disse områders tilnærming til turistindustri.
Finnetorp er også navnet på et område ved Risinge, Växjö kommune i Sverige.
De kongelige husholdtropper

De kongelige husholdtropper er militære avdelinger i Samveldet av nasjoner som hører direkte under monarken.


== Bakgrunn ==
I middelalderens Vest-Europa ble de beste soldatene personlige livvakter for monarken og andre medlemmer av det kongelige eller keiserlige hushold. Medlemmer av de kongelige husholdtroppene kalles derfor også gardister. Dette var bakgrunnen for den nyere praksis med å betegne et lands mest fremstående avdelinger som husholdtropper.
Medlemmer av husholdtroppene fulgte monarken for å beskytte ham når han beveget seg offentlig. Som et resultat ble husholdtroppene etterhvert en del av offentlige statsseremonier.


== Nåværende husholdtropper ==
Australia
Australia's Federation Guard
Canada
Governor General's Horse Guards
Governor General's Foot Guards
Canadian Grenadier Guards
Ceremonial Guard
Storbritannia
Husholdkavaleriet
Gardedivisjonen


== Se også ==
Livgarde
Dronningens garde
Carl Axel Gottlund

Carl Axel Gottlund (født 24. februar 1796 ved byen Lovisa i Strömfors, Finland, død 20. april 1875 i Helsingfors) var en finsk filolog og forfatter.
Han var sønn av Matthias Gottlund, en finsk prest fra Savolax.  
Gottlund vokste opp i Juva, og etter et kortere studieopphold ved Akademiet i Åbo, studerte han fra 1816 i Uppsala der han i avhandlingen kan ha vært den første til å antyde opprinnelsen til det som ble det finske nasjonalepos Kalevala. Senere ga han ut Otava (1832), to vitenskapelige bind om finsk litteratur, skrevet på finsk, og ble lektor i finsk språk (1839).  Hans Runola kom ut i 1840, med finsk runesang. Rundt 1860 var han også opptatt av arkeologi.
Etter sin første reise til svenske finnetrakter (Dalarna, 1817), dro han i 1821 rundt i Värmland og på Finnskogen, opptatt av å formidle ideen om autonomitet og egenbevissthet for denne spesielle finnekulturen, samt behovet for nye driftsformer, istedenfor svedjebruket. I 1823 ledet han en delegasjon til den svenske kongen, med anmodning om å få etablere et eget sogn for dette området, på tvers av landegrensene, samt et finsk-talende embedsmennsverk. For dette hadde han en disputt med Eilert Sundt, som feilaktig antok at Gottlund talte for en egen finsk stat.Hans besøk avstedkom reisning av områdets første kirke, og tilfang av kristelig lesestoff og bøker på finsk. En dagbok fra disse reisene ble publisert (Dagbok över mina vandringar).  Han er kjent som «Finnskogens apostel». Ved kirkeporten til Åsnes Finnskog kirke står det en bautastein med teksten: «Carl Axel Gottlund, Finnskogens Apostel, utpekte dette stedet som kirketomt i året 1821.» Litt lengre nede på steinen står det: «Gitt av Oleane og K. Hanssen 1950.»  
Under Finnskogdagene arrangeres en minnemarsj i Gottlunds navn. Den svenske forfatteren Lars Lundin beskrev Gottlund i boken I Gottlunds fotspår (1995).


== Referanser ==
Solørforlaget

Solørforlaget var et norsk bokforlag, etablert i 1989, og lenge drevet av Solør Litterære Forum, under ledelse av Svein R. Gjems.
Forlaget ga ut over 40 bøker, og siden 1992 har de stått for den årlige utgivelsen av 
Solørboka, årbok for litteratur og historie (Oscar Brattlie, red.).
I 2004 ble forlagets virksomhet overtatt av Trysil-forlaget, med
hjemmel om mulighet for senere tilbakeføring til Forumet.
Proarc

Proarc er en norskutviklet skybasert programvare for Dokumenthåndtering. 
Proarc er utviklet av Proenco, og brukes av en rekke norske og utenlandske selskaper. 
Proarc er særlig benyttet til teknisk dokumentasjon, og brukes av mange aktører innenfor olje- og gassektoren  og byggebransjen til sin tekniske dokumentasjon.


== Eksterne lenker ==
https://www.digi.no/artikler/norske-proarc-solgt-til-utenlandsk-it-kjempe/429690
Juva

Juva (tidligere Jukainen, eldre svensk: Jockas) er en kommune i landskapet Södra Savolax, Finland, nært
S:t Michel.  Arealet er på 1346,13 km², derav 177,45 km² vann. I 2004 var det 7541 innbyggere,  hvilket gir en tetthet på drøyt 6,3 per km². Juva grenser til kommunene Puumala, S:t Michel, Pieksämäki, Jorois, Rantasalmi og Sulkava.
Man har funnet bosetting fra over 5000 år siden. Den første etablering av kommunen fant sted i 1442, men egen administrasjon i 1868. Den finske filologen Carl Axel Gottlund vokste opp i Juva, likeså den kjente ishockeyspilleren Eero Kilpeläinen (Dallas Stars).
Jordbruk og trevare er den viktigste næringsveien i kommunen, i tillegg til produksjon av møbler, bøker, klær. Juva har årlig treskjæringsfestival ved Vehmaa, skogfolkfestival, Puustock Rock (rockfestival), og musikkdagene til ære for Jorois i Juva kirke. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Juva – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
FN F2000

FN F2000 er et bullpup automatgevær produsert av belgiske Fabrique Nationale. Geværet ble introdusert i 2001.
Det kan brukes like bra av venstre- og høyrehendte siden de tomme hylsene kommer ut forover. Det kan ha granatrør og en digital siktecomputer til denne. I tillegg er det mulighet for en rekke optiske, laser- og rødpunktssikter. Man kan bytte ut granatkasteren med en «mindre dødelig» prosjektil-kanon.


== Brukerland ==
Belgia – spesialstyrkene. Vurderes som nytt standardgevær for hele forsvaret.
Chile – spesialstyrkene.
Slovenia – nytt standardvåpen for forsvaret. 6.500 geværer bestilt.I forbindelse med utskiftning av AG-3 testet det norske forsvaret F2000, men valgte HK416.


== Populærkultur ==
FN F2000 er standarvåpenet til Sam Fisher i Splinter Cell


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) FN F2000 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) FN F2000 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
FNH USA product description
FN Herstal, another product description
Modern Firearms – FN F2000
Martin Vestlien

Martin Vestlien (født 12. mai 1907 i Åsnes, død 8. desember 1986 samme sted) var en norsk skogsarbeider og lyriker, oppvokst og bosatt på gården Vestlien i Åsnes Finnskog.Han debuterte med Vers fra Finnskogen i 1941. I 1946 ga han ut diktsamlingen Skogens Barn, og i 1973 utkom Der Skogene Suser med nye dikt og tidligere dikt i utvalg. Vestlien var lokalt kjent som en uredd avisdebattant, og bidro i noen grad til å fremme kultur fra Finnskogen. 
Han holdt frem til 1980, over en årrekke, Vestlien-stevnet (også kjent som Tyskebergstevnet) på hjemstedet, dette tiltrakk seg mange hundre interesserte. Stevnet er tatt opp igjen etter hans død.Vestlien var ugift, hans bror var gift med forfatteren Åsta Holth.
En byste av Vestlien, utført av Svein-Tore Kleppan ble i 1997 avduket i Åsnes bibliotek. Noen av diktene er tonesatt og utgitt på plate. Forfatterskapet er fremdeles levende lokalt.


== Referanser ==
Sandane

Sandane er et tettsted og administrasjonssenteret i Gloppen kommune i Vestland. Tettstedet har 2 482 innbyggere per 1. januar 2022. Sandane ligger innerst i Gloppefjorden, en sørøstgående fjordarm av Nordfjord.
Sentrum er forholdsvis moderne, men noen historiske bygg står igjen. Heradshuset med et fireveis klokketårn er sentralt plassert, og Gloppen Hotell er regnet blant landets «historiske hoteller». Utover dette er stedet preget av flere nye bygg, der handelshuset «Sandane senter» er det største.
Firda videregående skole, stiftet i 1922 som Firda Gymnas, ligger i Sandane. En relativt stor andel av elevene bor på hybel. Dette miljøet blir skildret i NRK P3s nett- og TV-serie Lovleg.
Sandane har et fotballag i 4. divisjon og håndballag i 2. divisjon, også kjent som GHK (Gloppen Håndballklubb). Sandane har også en ni hulls golfbane som ligger like ved Eidsfossen.
Like ved, mot øst, ligger Nordfjord Folkemuseum i et lunt område kalt Jølet. Museet har en stor samling med gamle hus og gjenstander fra hele Nordfjord.
Sandane lufthamn, Anda, ligger like ved. Største idrettsklubb er STIL, Sandane Turn og Idrettslag.
Boligbebyggelsen i Sandane er sentrert om området Åsen, sør for sentrum, og Leirbrekka mot nordvest.


== Geografi ==
Sandane ligger tett på naturen. Beliggenheten ved fjorden preger bebyggelsen med en rekke kaianlegg mot sjøen. Mot nord ligger stiger terrenget bratt mot Fjellbygda. Mot sør ligger boligområdet Åsen, og sør for Gloppeelva ligger området Bukta, med Sandane Camping ved Fitjesanden. Mot øst på et platå ca. 30 meter over havet ligger Eide, samt gådene Holvik og Evebø. Platået har et rikt jordsmonn, og gårdene var i middelaldertider regnet som storgårder på vestlandet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
nordfjordhistorie.no om funn fra eldre jernalder i Gloppen
arkikon.no om Evebø-/(Eide-)gården
Tcl

Tcl (forkortelse av Tool Command Language) er et skriptbasert programmeringsspråk.


== Eksempel: Hello, world! ==
Dette viser hvordan man «printer» string.puts "Hello, world!"

eller

puts {Hello, world!}


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tcl programming language family – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Tcl-Tk i Open Directory Project
Tcler's Wiki
ActiveState's ActiveTcl distribution
MyTcl, Tcl/Tk IDE
Where Tcl and Tk Went Wrong
The Jim Interpreter, a small footprint Tcl implementation
Hobsyssel

Hobsyssel (eng. The Shire) er et oppfunnet sted i J.R.R. Tolkiens bøker Ringenes Herre og Hobbiten. Stedet, eller regionen, ligger i den nordvestre delen av Eriador eller Arnor i Midgard. Hobsyssel er for det meste bosatt av hobbiter.
Elven Brennvina eller Baranduin var Hobsyssel sin grense mot vest. Det levde også hobbiter i Bukkaborg, på østsiden av elva og på vestsiden av Gammelskogen. Men Bukkaborg var egentlig ikke i en del av Hobsyssel før Kong Elessar skjenket hele området til hobbitene. I nord og sør hadde Hobsyssel egentlig ingen grenser, mens i vest grenset Hobsyssel mot Tårnåsene.
Hobsyssel ble først bosatt i året 1601 i det tredje tideverv. Dette ble det første året i Hobsyssel-kalenderen. Hobbitene (som opprinnelig bodde langt nord i Rhovanion, i dalføret til Anduin) hadde over tiden migrert over Tåkefjellene. Deretter bosatte de seg i forskjellige steder i Dunnland, Cardolan og Rhudaur. Men i året 1601 (eller år 1 ifølge hobbitene) ga kong Argeleb II hobbitene tillatelse til å bosatte seg i landene vest for Baranduin. Hobbitene regnet seg selv etter dette som undersåtter av kongen av Arnor, og sendte derfor noen bueskyttere til noen av slagene mellom Arnor og Angmar. Etter at kongeriket Arnor gikk gradvis i oppløsning forble Hobsyssel et politisk uavhengig område.
Sjokoladekake

Sjokoladekake er en kake laget av sjokolade og en variasjon av andre ingredienser. Sjokoladekake serveres ofte ved fødselsdager, brylluper og andre sammenkomster.


== Eksterne lenker ==
(en) Chocolate cakes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Sensuell søramerikaner (fra NRK Nitimens kakekonkurranse)
Storband

Storband er et stort musikkensamble som hovedsakelig spiller jazzmusikk. Storband oppsto tidlig på 1910-tallet og dominerte jazz på begynnelsen av 1940-tallet da swing var mest populært. Begrepet «storband» brukes også for å beskrive en musikksjanger, selv om dette ikke var den eneste musikkstilen spilt av storband, men forbindes ofte med swingæraen som var populær på 30- og 40-tallet, men kan generelt brukes om de fleste store jazzensembler.Et storband er ofte delt opp i fire seksjoner med om lag fire personer i hver seksjon. Tradisjonelt er dette en kompseksjon bestående av trommer, bass, piano og ofte gitar, en trompetseksjon med fire trompeter, en tromboneseksjon med tre tromboner og en basstrombone og en saksofonseksjon med to altsaksofoner, to tenorsaksofoner og en barytonsaksofon. I tillegg er det vanlig med vokalist. Andre varianter kan også inneholder tverrfløyter, klarinetter, en tuba og valthorn.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Russo, William (1973): Composing for the Jazz Orchestra. University of Chicago Press. ISBN 0-226-73209-6. LCCN 61-8642.
Simon, George T. (1967): The Big Bands. New York: The Macmillan Company. LCCN 67-26643. OCLC 1169701


== Eksterne lenker ==
International Big Band Directory
State University of New York, Fredonia. Rockefeller Arts Center. Jazz Big Band Arrangements
Christopher Popa's Big Band Library
Tørrdokk

En tørrdokk er et basseng som kan bli tømt for vann, vanligvis ved hjelp av porter og pumper, slik at skipet kan ettersees eller repareres under vannlinjen.


== Se også ==
Flytedokk
Sluse
Kjølhaling (skipsfart)
Jan Jönsson

Jan «Janne» Jönsson (født 24. mai 1960) er en svensk fotballtrener og tidligere fotballspiller.Han har tidligere trent Ljungskile SK, Landskrona BoIS, Stabæk, Rosenborg, Aalesund, Halmstads BK, Sanfrecce Hiroshima og Shimizu S-Pulse.
Jan Jönsson hadde en fremgangsrik spillerkarriere i Halmstads BK før han ble trener.
I 2005 overtok han som trener for Stabæk Fotball. Han har i løpet av sin tid som Stabæk-trener kjøpt spillere som Joakim Persson, Jesper Jansson, Alan Carlos Gomes da Costa («Alanzinho»), Daniel Nannskog, Markus Karlsson, Somen Tchoyi, Johan Andersson og Pontus Farnerud.  
Jönsson ledet Stabæk Fotball fra 1. divisjon i 2005 til seriemesterskap i Tippeligaen i 2008. Han gikk senere til Rosenborg, hvor han vant to bronsemedaljer, før han satte kursen mot Aalesund for å ta over etter Kjetil Rekdal. Han ga seg i klubben etter 2014-sesongen.
Hans datter Zara Jönsson spiller fra 1. august 2019 for Stabæk Fotball Kvinner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jan Jönsson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jan Jönsson på Internet Movie Database 
(jp) Jan Jönsson – J.League Data 
(jp) Jan Jönsson – J.League Data (manager) 
(en) Jan Jönsson – Transfermarkt 
(en) Jan Jönsson – Transfermarkt (manager) 
(en) Jan Jönsson – WorldFootball.net 
(en) Jan Jönsson – FootballDatabase.eu 
(en) Jan Jönsson – Soccerway
Gnom (tegneserie)

Gnom er en tegneserie av Mads Eriksen. Den handler om en bitte liten gnom som plager menneskene i huset den bor i ved å stjele en av sokkene i skittentøyskurven, åpne dolokket og liknende. Serien gikk i Dagbladet og Smult, og fikk også ett eget album, men nye striper har ikke blitt produsert etter at tegneren valgte å satse på stripeserien M i stedet.
Alfred E. Neuman

Alfred E. Neuman er maskoten til bladet Mad. Han er en fyr med utstående ører, en manglende tann og svært hode. Han har opptrådt i bladet siden det kom med første nummer en gang i den nyere ungdomskulturs morgen. Status er per i dag (2006) at han har en syvende far i huset posisjon. Samtidig er han slave: Han kan selges, men ikke få sparken. Lever under mottoet: «What – me worry?»


== Referanser ==
Lasse Sætre

Lasse Sætre (født 10. mars 1974 i Oslo) er en norsk tidligere skøyteløper. Sætre vokste opp i Nord-Odal og gikk for Sand IF.
Lasse Sætre var en utpreget langdistanseløper med 10 000 meter som sin spesialdistanse. Under OL 2002 i Salt Lake City fikk han bronse på 10 000 meter, etter nederlenderne Jochem Uytdehaage og Gianni Romme. Året etter fikk han bronse på den samme distansen under VM enkeltdistanser, og i desember 2005 ble han første nordmann til å gå 10 000 meter under 13 minutter. Samtidig ble han den første i verden til å gå under 13 minutter på europeisk is.
Han ble norgesmester på skøyter, allround i 1998, og har sju NM-titler på enkeltdistanser – tre på 5 000 meter og fire på 10 000 meter.


== Personlige rekorder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lasse Saetre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lasse Sætre på Internet Movie Database 
(no) Lasse Sætre hos Filmfront 
(en) Lasse Sætre – Olympics.com 
(en) Lasse Sætre – Olympic.org 
(en) Lasse Sætre – Olympedia 
(en) Lasse Sætre – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Lasse Sætre – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Lasse Sætre – Speedskatingbase.eu 
(en) Lasse Sætre – SpeedSkatingNews.info 
(en) Lasse Sætre – SpeedSkatingStats.com 
(no) NorSkate – Sætres hjemmeside