jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Andotten naturreservat

Andotten naturreservat er et naturreservat i Hasvik kommune. Reservatet dekker et område på 0,303 km² nordvest på øya Sørøya. Ca. 0,1 km² av dette er landareal. Formålet med fredningen er å bevare et viktig fuglefjell med tilhørende plantesamfunn, fugleliv og annet dyreliv som naturlig er knyttet til området.
På fuglefjellett hekker krykkje, toppskarv, storskarv og teist. De fleste fuglene hekker på nordsiden av neset. 


== Bestemmelser for reservatet ==
.
All vegetasjon i vann og på land er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Alt vilt (inklusive sjøpattedyr), herunder deres hi, reir og egg, er fredet mot enhver form for skade, ødeleggelse og unødig forstyrrelse. Jakt, fangst, bruk av skytevåpen, samt slipp av hund, er forbudt i tidsrommet fra og med 1. mars til og med 30. september. Utsetting av vilt er ikke tillatt. For øvrig gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter.
Det må ikke foretas inngrep som kan skade de naturlige forhold, herunder oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, steinbrudd, uttak eller oppfylling av masse, henleggelse av avfall, utslipp av forurensende stoffer, eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
Motorisert ferdsel til lands er forbudt.
Camping, teltslagning og oppsetting av kamuflasjeinnretninger er forbudt.
Miljøverndepartementet kan fastsette nærmere regler for:
Ferdselen på land og på sjøen i reservatet.
Begrenset eggsanking fra arter som kan tåle en slik beskatning.
Bruk av slike fiskeredskaper som kan virke skadelig på fuglelivet.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, sikrings-, politi-, brannvern-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed
Tradisjonell beiting
Sanking av bær og matsopp utenom eventuelle perioder med ferdselsforbud
Vedlikehold av eksisterende godkjente bygninger og anlegg
Felling av sel som gjør skade på laksenøter, når slik felling skjer i samsvar med gjeldende lovverk.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Kontrollert reduksjon av vilt når dette anses nødvendig for å hindre bestandsmessige misforhold mellom forskjellige arter eller i forholdet art-miljø på grunn av menneskeskapte faktorer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Andotten
Frenologi

Frenologi (av gresk phren, «sinn» eller «forstand», og logia, «lære») er en foreldet og uvitenskapelig lære om hvordan «sjelsegenskaper» (evner og karaktertrekk) er plassert forskjellige steder i menneskehjernen og påvirker hjernens fysiske struktur, og hvordan dette kan avleses i den ytre formen på hodeskallen. Læren ble først presentert av den tyske legen Franz Joseph Gall (1758–1828) i 1796, men siden videreutviklet blant annet av  Johann Spurzheim (1776–1832). 
Frenologi kan også kalles kranioskopi eller kraniologi, et videre begrep som også kan omfatte den mer nøytrale læren om kraniets bygning. Frenologi ble betraktet som en uferdig protovitenskap, men karakteriseres i dag som feilaktig pseudovitenskap.


== Historikk ==
Ifølge frenologien hadde hver peronlighetsegenskap eller mentale funksjon en egen lapp, kalt et «organ», på overflaten av hjernen. Frenologene trodde at disse lappene kunne være mer eller mindre velutviklet ettersom hvor sterk egenskapen var eller hvor mye den ble stimulert. Bulene på hjernen kunne ofte, men ikke alltid, vises i den ytre formen på hodeskallen. Ujevnheter i skallen kunne studeres gjennom spesielle undersøkelser og dermed si noe om personens sinnsliv, intelligens og karakteregenskaper. Franz Joseph Gall opererte opprinnelig med 27 evner, og tilsvarende «organer», i hjernen. Andre la flere til og delte hjernen inn i 43 felt. 
Begreper som kortskaller og langskaller, og praksisen med skallemålinger, tilhører ikke frenologien, men den fysiske antropologien, som tidligere blant annet var viktig for bedømmelsen av menneskeraser.
Frenologi i Norge er kjent bare mellom cirka 1910 og 1927. Teorien hadde da en viss oppblomstring, tross allmenn vitenskapelig skepsis. Den eneste norske frenologen het Hans Andreas Tandberg. I Moderne frenologi ugitt i Kristiania 1914, tilbyr han «bedømmelse av karakter og begavelse» mot et honorar på tre og to kroner. Enkelte frenologer fra Sverige og Danmark besøkte også Norge på denne tiden.

		
		


== Litteratur ==
Jon Røyne Kyllingstad: Kortskaller og langskaller : fysisk antropologi i Norge og striden om det nordiske herremennesket 2004 ISBN 82-304-0002-4


== Se også ==
Skallemåling
Antropometri
Fysiognomikk, læren om forholdet mellom menneskers ytre særpreg og psysiske egenskaper
Pseudovitenskap,


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Phrenology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Phrenology – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Oppslagsordet «Frenologi» i Salmonsens konversationsleksikon fra 1915-1930 (på dansk)
Oppslagsordet «Frenologi» i Nordisk familjebok fra 1908 (på svensk)
Om historiske syn på hjernen, deriblant frenologi
Enkel frenologitest (på svensk)
Endre Willassen: Dyr eller menneske – beinharde bevis
Nordsandfjorden naturreservat

Nordsandfjorden naturreservat er et naturreservat i Hasvik kommune. Reservatet dekker et område på 0,802 km² nordvest på øya Sørøya. Ca. 0,7 km² av dette er landareal. Formålet med vernet er å bevare en stor sandfjord med tilhørende sanddynesystem og vegetasjon.
Nordsandfjorden har en arktisk flora. Det er registrerte i alt 174 arter og underarter av karplanter her. Store mengder kalkrik sand gir livsgrunnlag for mange kalkkrevende arter. Her vokser blant annet en rekke orkideer: grønnkurle, korallrot, skogmarihånd, flekkmarihånd, rødflangre, brudespore, fjellhvitkurle og småtveblad. I området er det tufter som vitner om tidligere bosetting og jordbruk. Rein beiter i området, og området er attraktivt til friluftsliv.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
Vegetasjonen er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Bålbrenning i sanddynene er forbudt.
Bruk av motorkjøretøy på barmark er forbudt.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
Sanking av bær og matsopp.
Tradisjonell beiting.
Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Motorisert ferdsel på land i næringsøyemed.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Nordsandfjorden
Kolv (fiskeredskap)

Kolv er en åpning i en teine, der krabbe, kreps eller hummer kan gå inn, men vanligvis ikke ut. Fra gammelt var den laget av flate trespiler som var festet til en flettet ring, også av tre. Monteringen var slik at spilene sto i en ring som var videre enn en stor krabbe, og vendt innover mot sentrum i ringen slik at åpningen mellom spilene ble smalere (konisk utforming) jo lengre inn en trengte seg. Spilene var elastiske og slapp dyret inn. 
Trekolver finnes fortsatt, men er ofte blitt erstattet med andre materialer, som plast og metall.
Storgalten naturreservat

Storgalten naturreservat er et naturreservat i Hasvik kommune. Reservatet dekker øyene Lyngøya og Flatøya, et område på 1 066 km² i Galtefjorden på øya Sørøya. Ca. 0,35 km² av dette er landareal. Formålet med fredningen er å bevare et viktig fuglefjell med tilhørende plantesamfunn, fugleliv og annet dyreliv som naturlig er knyttet til området.
Krykkjekolonien ligger i ei bratt fjellside på Storgalten. Andre fugler som hekker her er storskarv, gråmåke, svartbak, teist og ærfugl.


== Bestemmelser for reservatet ==
All vegetasjon i vann og på land er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Alt vilt (inklusive sjøpattedyr), herunder deres hi, reir og egg, er fredet mot enhver form for skade, ødeleggelse og unødig forstyrrelse. Jakt, fangst, bruk av skytevåpen, samt slipp av hund, er forbudt i tidsrommet fra og med 1. mars til og med 30. september. Utsetting av vilt er ikke tillatt. For øvrig gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter.
Det må ikke foretas inngrep som kan skade de naturlige forhold, herunder oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, steinbrudd, uttak eller oppfylling av masse, henleggelse av avfall, utslipp av forurensende stoffer, eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
Motorisert ferdsel til lands er forbudt.
Camping, teltslagning og oppsetting av kamuflasjeinnretninger er forbudt.
Miljøverndepartementet kan fastsette nærmere regler for:
Ferdselen på land og på sjøen i reservatet.
Begrenset eggsanking fra arter som kan tåle en slik beskatning.
Bruk av slike fiskeredskaper som kan virke skadelig på fuglelivet.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, sikrings-, politi-, brannvern-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed
Tradisjonell beiting
Sanking av bær og matsopp utenom eventuelle perioder med ferdselsforbud
Vedlikehold av eksisterende godkjente bygninger og anlegg
Felling av sel som gjør skade på laksenøter, når slik felling skjer i samsvar med gjeldende lovverk.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Kontrollert reduksjon av vilt når dette anses nødvendig for å hindre bestandsmessige misforhold mellom forskjellige arter eller i forholdet art-miljø på grunn av menneskeskapte faktorer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Storgalten
Menocchio

Menocchio (født i 1532 i Montereale Valcellina, henrettet 1599 i Pordenone), også kjent som Deomenico Scandella, var en møller fra nord i Italia. Hans filosofiske og teologiske lærer førte til et kjetterstempel fra Inkvisisjonen og han ble til slutt brent på bålet i 1599 etter ordre fra pave Klemens VIII.


== Referanser ==


== Kilder ==
Religion and the People, 800-1700 av James Obelkevich, 1979.
Ginzburg, Carlo. The Cheese and the Worms: The Cosmos of a Sixteenth Century Miller, Baltimore, 1980, ISBN 0-8018-4387-1. First published in Italian as Il formaggio e I vermi, 1976.


== Eksterne lenker ==
Putting the Inquisition on Trial, Los Angeles Times, April 17, 1998
Arnt Aamodt

Arnt Aamodt (født 11. juli 1923, død 21. juni 2007) var en norsk forretningsmann, bankmann og hobbygeolog.
Aamodt kom fra Sætre i Hurum, og var utdannet agronom og i økonomi. Gjennom hans funn av mineraler og edelstener ble Hurumhalvøya kjent for sitt mineralrike. Flere av hans funn er blant annet utstilt på Geologisk Museum på Tøyen, Kongsberg Bergverksmuseum, Fossheim steinsenter i Lom og i mange private samlinger i innland og utland. Noen av hans mest kjente funn var akvamarin, citrin, topas, ametyst, agat, beryll, røkkvarts, pyritt, flusspat, kalkspat, obsidian, fenakitt, hematitt av høy kvalitet. 
Han har hatt mange skoleklasser på besøk hjemme og har undervist de i geologi. Han har også holdt flere foredrag og kåserier for skoler og foreninger opp gjennom årene. Han har jobbet i Norges Idrettsforbund, og var også selv i mange år en habil idrettsmann. Som veteran deltok han i flere NM i diskos med gode resultater øverst på premielisten.


== Referanser ==
Sørsandfjorden naturreservat

Sørsandfjorden naturreservat er et naturreservat i Hasvik kommune. Reservatet dekker et område på 1,795 km² nordvest på øya Sørøya. Ca. 1,5 km² av dette er landareal. Formålet med vernet er å bevare en stor sandfjord med tilhørende sanddynesystem og vegetasjon. Sandstranda, sanddynefronten og dynegrasheia utgjør et velutviklet og instruktivt system. Dynegrasheia har tydelige hevete strandvoller som viser landhevingen. Vegetasjonen er variert og har et høyt antall plantearter, herunder også enkelte varmekjære arter. I området finnes en nordlig forekomst av rik bjørkeskog, bregner og høgstauder i undervegetasjonen. 
Sandstranda er ca. 1 km lang og dyneheia strekker seg ca. 1.2 km innover. Ytterst finnes ishavsreddik-forstrand. Dynefronten er markert med adskilte lyse og grå dyner. Et strandvollsystem dannet ved landhevingen gjør at dynegrasheia har tørre rygger og mer fuktige søkk. Innenfor ligger ei brei reinrosesone som går over i kreklinghei. Skjellsanden gir en utpreget kalkflora med høyt artsantall. I området er det tufter som vitner om tidligere bosetting og jordbruk. Området er et interessant kulturlandskap, og rein beiter her.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
Vegetasjonen er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Bålbrenning i sanddynene er forbudt.
Bruk av motorkjøretøy på barmark er forbudt.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
Sanking av bær og matsopp.
Telting og bålbrenning utenom sanddynene. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette nærmere regler for telting og bålbrenning i reservatet, når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette regler for beitingen i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
Bruk og nødvendig vedlikehold av eksisterende hytte og tilhørende hyttetomt.
Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Motorisert ferdsel på land i næringsøyemed eller i andre særlige tilfeller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Sørsandfjorden
Loppa naturreservat

Loppa naturreservat er et naturreservat i Loppa kommune. Reservatet dekker et område på 6,33 km² nordvest på Loppa øy. Ca. 2,4 km² av dette er landareal. Formålet med fredningen er å bevare et viktig fuglefjell med tilhørende plantesamfunn, fugleliv og annet dyreliv som naturlig er knyttet til området.
Fuglefjellet har en bra forekomst av alkefugler. Mot vest stuper en ca. 200 meter høy fjellvegg i sjøen. Det indre av øya består av et fjellplatå.


== Bestemmelser for reservatet ==
All vegetasjon i vann og på land er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Alt vilt (inklusive sjøpattedyr), herunder deres hi, reir og egg, er fredet mot enhver form for skade, ødeleggelse og unødig forstyrrelse. Jakt, fangst, bruk av skytevåpen, samt slipp av hund, er forbudt i tidsrommet fra og med 1. mars til og med 30. september. Utsetting av vilt er ikke tillatt. For øvrig gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter.
Det må ikke foretas inngrep som kan skade de naturlige forhold, herunder oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, steinbrudd, uttak eller oppfylling av masse, henleggelse av avfall, utslipp av forurensende stoffer, eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
Motorisert ferdsel til lands er forbudt.
Camping, teltslagning og oppsetting av kamuflasjeinnretninger er forbudt.
Miljøverndepartementet kan fastsette nærmere regler for:
Ferdselen på land og på sjøen i reservatet.
Begrenset eggsanking fra arter som kan tåle en slik beskatning.
Bruk av slike fiskeredskaper som kan virke skadelig på fuglelivet.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, sikrings-, politi-, brannvern-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed
Tradisjonell beiting
Sanking av bær og matsopp utenom eventuelle perioder med ferdselsforbud
Vedlikehold av eksisterende godkjente bygninger og anlegg
Felling av sel som gjør skade på laksenøter, når slik felling skjer i samsvar med gjeldende lovverk.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Kontrollert reduksjon av vilt når dette anses nødvendig for å hindre bestandsmessige misforhold mellom forskjellige arter eller i forholdet art-miljø på grunn av menneskeskapte faktorer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Loppa
Amapá (kommune)

Se også delstaten AmapáAmapá er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil. Den ble opprettet mens området var en del av delstaten Pará.


== Referanser ==
Cutias

Cutias er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==
Ferreira Gomes

Ferreira Gomes er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==
Itaubal

Itaubal er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==
Laranjal do Jari

Laranjal do Jari er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil. Kommunen grenser mot Surinam i nordvest.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Laranjal do Jari – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://wikimapia.org/#y=-785498&x=-52413025&z=11&l=9&m=a
Mazagão

Mazagão er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Mazagão (Amapá) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://wikimapia.org/#y=-26779&x=-51145477&z=11&l=9&m=a
Oiapoque

Oiapoque er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Oiapoque – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Oiapoque – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
http://wikimapia.org/#y=3825889&x=-51764832&z=10&l=9&m=a
Pedra Branca do Amaparí

Pedra Branca do Amaparí er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==
Porto Grande

Porto Grande er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Porto Grande – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://wikimapia.org/#y=709973&x=-51366577&z=10&l=9&m=a
Pracuúba

Pracuúba er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==
Santana (Amapá)

Santana er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(pt-BR) Offisielt nettsted 
(en) Santana (Amapá) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://wikimapia.org/#y=-26779&x=-51145477&z=11&l=9&m=a
Serra do Navio

Serra do Navio er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==
Tartarugalzinho

Tartarugalzinho er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
https://web.archive.org/web/20060324045232/http://pte.futuro.usp.br/exibir_escola.do?id=210
Vitória do Jari

Vitória do Jari er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.


== Referanser ==
HSD Buss

HSD Buss AS, tidligere HSD Busstrafikk, var Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskaps (HSD) bussdivisjon, som fra 1999 ble skilt ut som eget datterselskap. I 2006 ble selskapet fusjonert med Gaia Buss til Tide Buss.


== Historie ==
HSD Busstrafikk ble opprettet som egen divisjon på 1980-tallet da H.S.D. Bilane ble delt i en bussdivisjon og en godsdivisjon (HSD Godstrafikk). I 1999 overtok HSD alle aksjene i Bergen-Hardanger-Voss Billag (BHV) og endret navnet til HSD Buss AS. Etter hvert ble virksomheten fra bussdivisjonen innlemmet i HSD Buss. Da HSD overtok Vest Trafikk 1. februar 2000 og Bergen-Nordhordland Rutelag (BNR) i 2002 ble busstrafikken i disse selskapene innlemmet i HSD Buss. I 2003 ble bussvirksomheten i Haugaland Billag også overtatt av HSD Buss.
HSD fusjonerte 3. november 2006 med Gaia Trafikk og endret da navn til Tide. I den forbindelse ble Gaia Buss den 1. november 2006 fusjonert inn i HSD Buss, som senere samme måned byttet navn til Tide Buss.


== Referanser ==
Aguiar

Aguiar er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil  og har grenser til kommunene São José de Piranhas, Carrapateira, São José da Lagoa Tapada, Coremas, Igaracy, Itaporanga,Serra Grande og Nazarezinho. Kommunen ligger i mikroregionen Piancó.


== Historie ==
Aguiar utviklet seg fra gården São Francisco, eid av Manoel Alves Cassiano. Historien forteller at en koleraepidemi i 1880 truet de som bodde på gården, hvorpå de ga et løfte til Sankt Sebastian som lød som følger; Dersom sykdommen ikke tok familiene deres, ville de bygge et kapell til hans ære. Da de kom seg helskinnet ut av epidemien bygget de kapellet og gårdseieren ga en del av gården sin til religiøse formål og kapellet.
På grunn av elven med likelydende navn som renner igjennom kommunen utviklet Aguiar etterhvert store bomullsplantasjer til stor misunnelsen i regionen. Kommunen fikk administrativ uavhengighet den 22. desember 1961. Den offisielle grunnleggelsesdatoen var den 28. oktober 1962.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Aguiar (Paraíba) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunale data og et høyoppløselig kart i PDF
Alagoa Grande

Alagoa Grande er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil  med grenser til kommunene Juarez Távora, Areia, Alagoinha, Mulungu, Serra Redonda, Massaranduba, Gurinhém, Matinhas og Alagoa Nova. Kommunen ligger i mikroregionen Brejo Paraibano.


== Historie ==
Kommunenavnet er skrevet i en gammel form av portugisisk med en a foran ordet lagoa, som betyr tjern eller liten innsjø.
Som en by i Brejo-regionen i Paraíba var området en del av kommunen Areia inntil det ble uavhengig på midten av 1800-tallet. Til tross for at tettstedet ble gjort til et distrikt i 1847, er det først i 1864 at man regner som datoen for grunnleggelsen av kommunen. Den 21. oktober 1864 ble området politisk uavhengig og fikk ladssted-statusen den 26. juli 1865. Den 27. mars 1908 ble Alagoa Grande oppgradert til bykategori. Dette regnes av mange som den faktiske grunnleggelsesdatoen av bykommunen.
Regionen vokste mye på 1800-tallet på grunn av sukkerrørindustrien som benyttet slavearbeidere. Denne industrien sørget også for å ødelegge atlanterhavsregnskogen i området og dermed også det naturlige grøntarealet som beskyttet landet. Det eksisterer enda store hus, som alle ble bygget av slaver, i midten av kommunen som bevis på denne økonomiske storhetstiden. Noen av disse husene, som befinner seg foran den sentrale torgplassen, er dekket av fliser importert fra Portugal på 1800-tallet.
I kommunen befinner det seg også en quilombo fra Caiana dos Crioulos, som en arv fra slavene som ble utnyttet for den økonomiske og kulturelle veksten til byen.


== Kjente personer ==
José Gomes Filho, også kjent som Jackson do Pandeiro
Oswaldo Trigueiro de Albuquerque Mello, tidligere ambassadør for Brasil i Indonesia og tidligere minister i STF


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Alagoa Grande – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunale data og et høyoppløselig kart i PDF
Alagoa Nova

Alagoa Nova er en kommune i delstaten Paraíba i nordøstregionen av Brasil  med grenser til kommunene Areia, Alagoa Grande, Matinhas, São Sebastião de Lagoa de Roça og Esperança. Kommunen ligger i mikroregionen Brejo Paraibano.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rådhusets nettside
Kommunale data og et høyoppløselig kart i PDF