jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kjetil André Aamodt

Kjetil André Aamodt (født 2. september 1971 i Oslo) er en norsk tidligere alpinist som representerte Nordstrand IF. Han er den mestvinnende alpinist med tyve mesterskapsmedaljer (VM- og OL-medaljer), hvorav fire OL-gull og fem VM-gull, og er en av kun fem mannlige alpinister med verdenscupseire i alle fem disipliner.


== Karriere ==
I junior-VM i alpint 1990 tok han gull i utfor, super-G og kombinasjonen.
I sesongen 1993/1994 vant Aamodt verdenscupen i alpint sammenlagt.
Aamodt vant kongepokalen i 1993 og 2005, og Fearnleys olympiske ærespris i 2006. Han kunngjorde at han hadde bestemt seg for å legge opp karrièren den 6. januar 2007 da han var blitt kåret til «Årets mannlige idrettsutøver» under Idrettsgallaen 2007 i Hamar OL-amfi. Han vant også tre andre priser samme kveld.21. mai 2007 ble han tildelt St. Hallvard-medaljen «for å ha representert Norge og Oslo på en fremragende måte». I forbindelse med TV-aksjonen på NRK 21. oktober 2007 ble Aamodt utnevnt til UNICEF-ambassadør.
Etter at Aamodt la opp som utøver har han vært nyttet som ekspertkommentator og programleder, hovedsakelig for NRK. I 2010 etablerte TVNorge underholdningsprogrammet Hvem kan slå Aamodt og Kjus?, hvor kjente idrettsutøvere møtte Aamodt og Lasse Kjus til en rekke konkurranser.


== Privat ==
Kjetil André Aamodt er sønn av Finn Aamodt, og har vært gift med ballettdanseren Stine Østvold siden 2004. Sammen har de to døtre og en sønn.


== Verdenscupresultater ==


== NM-titler ==
Han vant 22 NM-titler i løpet av karrièren.


== Se også ==
Liste over mestvinnende vinterolympiere
Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
St. Hallvardmedaljen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Kjetil André Aamodt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Kjetil André Aamodt – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Kjetil André Aamodt – Olympics.com 
(en) Kjetil André Aamodt – Olympic.org 
(en) Kjetil André Aamodt – Olympedia 
(en) Kjetil André Aamodt – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(cn) Kjetil André Aamodt – Kinas olympiske komité 
(en) Kjetil André Aamodt – FIS (alpint) 
(en) Kjetil André Aamodt – ski-db.com 
(no) Portrett Kjetil Andre Aamodt på NRK nett-TV
(en) «Nagano 1998 - Athlete profile: Kjetil André Aamodt». CNN/SI. A Time Warner Company. 3. februar 1998. Arkivert fra originalen 14. juli 2012. Besøkt 15. oktober 2014. 
(en) Kjetil André Aamodt på Internet Movie Database 
(no) Kjetil André Aamodt hos Filmfront 
(en) Kjetil André Aamodt hos The Movie Database
Fairtrade Labelling Organizations International

Fairtrade Labelling Organizations International (FLO) er en internasjonal organisasjon som arbeider for rettferdig handel. Organisasjonen er en sammenslutning av 3 produsentnettverk og 20 nasjonale sertifiseringsinitiativ. Dens primærområde er sertifisering av organisasjoner som arbeider med rettferdig handel, da spesielt innen varmemerking.  Varemerket «Fair Trade» utstedes av FLO. Organisasjonen er aktiv i 15 europeiske land, Canada, USA, Japan, Australia og New Zealand.


== Nasjonale medlemsorganisasjoner ==
Over 21 nasjonale initiativer er FLO International members:


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Skorve

Skorve er et fjell i Seljord kommune, der toppen (Gøysen) er 1 370 meter over havet, med en primærfaktor på 760 meter. Østsiden av fjellet er avgrenset av Flatdal og på vestsiden av Kivledalen.
Det er merkede turløyper over fjellet, de mest populære turstiene går fra Kivledalen.


== Spådomsnuten / Spådomsklaven ==
På østsiden av Skorve ned mot Flatsjå er det en del av fjellet som kalles Spådomsnuten, eller Spådomsklaven. Og det sies at den dagen tre søstre fra Flatdal gifter seg på samme dagen vil denne delen av fjellet rase ut i Flatsjå. Andre sier at det skal skje når det har blitt by mellom Vallaråi og Bygdaråi. Da vil det bli skapt en flodbølge som skylder innover hele Flatdal og helt opp til Nutheim, ifølge sagnet.


== Flyvrak ==
Under andre verdenskrig den 9. september 1944 styrtet et alliert fly av typen B24 Liberator like under Gøysen. Flyet skulle levere forsyninger til hjemmestyrkene.
16. oktober 1944 styrtet et tysk passasjerfly av typen Ju 52-3/m på Hestnutan. 15 personer omkom.


== Se også ==
Flystyrten ved Skorve i 1944 (Liberator)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Informasjonsside om flyene som styrtet under andre verdenskrig
Flystyrten på Hestnutan, 1944 (Junkers)
Rutebeskrivelse for en tur på Skorve
Are og Odin

Are og Odin er et norsk humorbasert radioprogram på NRK radio ledet av Are Sende Osen og Klaus Joacim Sonstad (som den fiktive personen Odin Jensenius). Programmet gikk opprinnelig fra 2002 til 2005 og igjen fra 2015 til 2022. I de første årene ble det sendt på ungdomskanalen P3, men da det gjenoppstod i 2015 ble det sendt på P1. Det gikk på hverdager i perioden 2002 til 2005 og på lørdager fra 2015 til 2022.
Radioparet ble kåret til årets radionavn i 2005 og mottok samtidig publikumsprisen.


== Bakgrunn og historikk ==
Are Sende Osen slo gjennom med radioshowet Bare Are i 1998 etter først å ha deltatt med innslag i programmet XL. Odin var først med som bidragsyter, men ble etter hvert med som fast programleder da første sendinga av Are og Odin startet 8. januar 2002. 
De ble kåret til «årets radionavn» i 2005, og mottok samtidig publikumsprisen. Are og Odin ble tildelt Norsk Målungdoms Dialektprisen for å ha brukt dialekt på en positiv måte, og de har lekt mye med språk og dialekter gjennom hele programmets historie.Den 19. desember 2005 ble det åpnet et eget Are og Odin-museum på Tyholt i Trondheim, hvor gjenstander sendt inn fra radiolytterne står utstilt.
Siste sending på P3 var 23. desember 2005, noe som i forkant førte til store medieoppslag. Samme dag lanserte de en mimrenettside, og på NRK1 kunne man se dokumentaren om programmet og selve figurene Are og Odin. Nettsiden vant gull for skjermbasert design under «Sterk reklame 2005».Etter ti år gjenoppstod programmet på P1. Det ble fra da av sendt hver lørdag ettermiddag og hadde en times varighet. Første sending gikk 22. august 2015. Programserien ble avsluttet i 2022 med en to timer lang spesialsending som gikk 17. desember.


== Medlemmer ==
Klaus Sonstad – programleder (Odin)
Are Sende Osen – programleder (Are)
Åsmund Flaten - pianist


== Diskografi ==
Bæ To Da Bone (2004)
Haiglaigts: Farvel og på gjensyn (2005)


== Backingbandet ==
Åsmund Flaten – keyboard, trekkspill, kor
Kenneth Kapstad – trommeslager
Jostein Ansnes – gitarer, kor
Eirik Øien – bassist, kor


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside (arkivert) (2005)
Sven-Agne Larsson

Sven-Agne Larsson (født 6. oktober 1925, død 5. januar 2006) var en svensk fotballtrener og fotballspiller. I Norge trente han Ham-Kam i 1984 og 1985. Han har også vært trener på Island, og i Sverige trente han blant annet Åtvidabergs FF til gull i 1972. Han har også trent Halmstads BK og Örgryte IS (1979–82).
Han var en av de som startet BK Häcken, og han spilte 360 kamper for laget mellom 1940 og 1955.


== Eksterne lenker ==
 Wikiquote: Sven-Agne Larsson – sitater
Ulf Jörnvik: Sven-Agne Larsson har avlidit, Göteborgs-Posten, 5/1/2006
Madonna (maleri)

«Madonna» er et maleri av Edvard Munch. Det finnes fem versjoner av maleriet, alle malt i perioden 1894–1895 og alle med olje på lerret. Ett av disse fem maleriene finnes på Munchmuseet i Oslo, ett på Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design i Oslo og ett på Hamburger Kunsthalle. De to resterende er i privat eie. Edvard Munch laget også en rekke grafiske blad med Madonna som motiv.

		
		
		


== Tyveriet av «Madonna» ==

Versjonen av «Madonna» som er utstilt på Munch-museet ble stjålet av bevæpnede menn 22. august 2004. Også en versjon av «Skrik» ble stjålet. De kom begge til rette igjen to år senere, 31. august 2006.

		


== Se også ==
Jomfru Maria
Madonna-gåten


== Eksterne lenker ==
Madonna på DigitaltMuseum
Amfiteater

Amfiteater (fra gresk: amphitheatron; amfi og theatron, «teater på begge sider»; latin: amphitheatrum) er en åpen, ellipseformet bygning med en arena i midten og tilskuerplasser (tribuner) i trappetrinn oppover på begge sider av, eller helt rundt, en sentral scene. Scenen var alltid plassert på det laveste punktet og ble benyttet for underholdning, framføringer og sport. Amfiteatrene var særskilte for gresk og romersk arkitektur.Begrepet er avledet fra antikkens greske ἀμφιθέατρον, amphitheatron, sammensatt av ἀμφί, amphi, i betydningen «på begge sider» eller «rundt» og θέατρον, théātron, i betydningen «sted for visning». Sistnevnte har gitt det norske ordet teater.Antikkens romerske amfiteatre var ovale eller sirkulære i planet og med sitteplasser som gikk rundt i trappetrinn den sentrale framføringsarenaen, omtrent som en moderne stadium. Det står i kontrast til både antikkens greske og romerske teatre som ble bygget i en halvsirkel med sitteplasser på den ene siden av scenen. Romerske amfiteatre i antikken var betydelige offentlige hendelser som ble brukt for å vise fram gladiatorkamper, kappløp med hestetrukne stridsvogner, jakt på ville dyr, og henrettelser. Rundt 230 romerske amfiteatre ble bygget rundt om i Romerriket. Deres vanlige form, funksjoner og navn adskiller dem fra romerske teatre, som var mer eller mindre formet som en halvsirkel, som eksempelvis det romerske teateret i Bosra i sørlige Syria.Teatrene var helst åpne (uten tak) friluftsbygg, gjerne kringsatt av dekorerte vegger av stein. Det mest kjente amfiteatret er trolig Colosseum i Roma, som rommet omkring 50 000 tilskuere. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ahlstrand, Jan Torsten (1976): Arkitekturtermer. Lund: Studentlitteratur, ISBN 91-44-02852-0


== Eksterne lenker ==
(en) Amphitheatres – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Amphitheatre – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Symra (norsk-amerikansk tidsskrift)

For kinoen i Oslo se Symra kinoSymra var et tidsskrift for nordmenn som ble gitt ut i Decorah, Iowa mellom 1905 og 1914. Tidsskriftets formål var å fremme norsk litteratur, historie og åndsliv. Det ble utgitt av Kristian Prestgard og Johs. B. Wist.
Jodometri

Jodometri er en kjemisk undersøkelse som går ut på å la et stoff oksidere negative jodioner til molekylært jod og så finne mengden molekylært jod ved hjelp av titrering. Mengden molekylært jod gjenspeiler mengden av det første stoffet.
Stadion

Stadion (av gresk στάδιον) er opprinnelig et gammelt gresk lengdemål, lik 600 gamle greske fot (podes) eller ca. 192 meter. I antikken brukte man begrepet stadion om kappløpbaner som hadde form av et langstrakt rektangel og var omgitt av sitteplasser (tribuner).
Det gamle stadionet i Olympia (Hellas) kan i så måte stå som modell. Det var dessuten «et stadion langt» (192,3 m). Det er ikke kjent at et stadion har hatt påvirkning på skandinaviske lengdemål i tidligere tider.
Det er uvisst i hvilken grad lengdemålet for et stadion har variert, men det fantes også ulike typer stadion. Disse var Attic i Lilleasia og Sør-Italia (177,4 m), Olympic i Hellas og på Sicilia (192 m), Pergamene i Pergamon (nå) Tyrkia (198 m) og Aeginetan på den greske øya Aegina (199,8 m). I tillegg kjenner man målene fra de greske stadion i Delfi (177,5), Athen (185 m) og Milet (191,4 m). Dette gir samlet sett grunnlag for å anta at målet har variert.
I romersk tradisjon var et stadion lik 625 pes (romerske fot á 29,57 cm) eller 184,8 meter.
Legg for øvrig merke til at ordet stadion på norsk er intetkjønn og ikke hankjønn, slik mange feilaktig tror.


== Moderne stadionanlegg ==
I moderne betydning brukes ordet stadion om idrettsarenaer som er kringsatt med tribuner, der folk kan sitte eller stå. Dagens moderne stadion er gjerne multibruksarenaer der flere former for idrett kan utøves. Mange har en løpebane med en omkrets på 400 meter dersom den skal benyttes til kappløp innen friidrett og skøytesport. Blant fotballpublikum er imidlertid løpebaner for friidrett rundt fotballbaner upopulært, siden det gjør at tribunene må stå lenger unna fotballbanen, og sikten for publikum dermed blir dårligere.
Også hoppbakker og andre idrettsarenaer kringsatt med tribuner kan kalles stadion.
Se også: 

Liste over fotballstadioner etter tilskuerkapasitet
Liste over fotballstadioner i Norge
Liste over fotballstadioner i Mexico
Liste over europeiske stadioner


== Se også ==
Gamle romerske lengdemål


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stadiums – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Stadium – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Opplysningskontoret

Opplysningskontoret har flere betydninger:

Opplysningskontoret for egg og kjøtt; fusjon mellom tidligere Opplysningskontoret for kjøtt og Opplysningskontoret for egg og hvitt kjøtt
Opplysningskontoret for frukt og grønt
Opplysningskontoret for Meieriprodukter
Opplysningskontoret for brød og korn
Opplysningskontoret for automatiske slokkeanlegg
Opplysningskontoret (kulturgruppe)
Opplysningskontoret for Meieriprodukter

Opplysningskontoret for Meieriprodukter (melk.no) as er et bransjeeid selskap som driver markedsovervåkning og -påvirkning på vegne av meieribransjen i Norge. Selskapet ble etablert i 2003 og kontoret offisielt åpnet i april 2004. Selskapet driver PR- og reklameaktiviteter på vegne av aktørene i meieribransjen. TINE og Q-Meieriene har vært med siden starten, og i 2008 kom også Synnøve Finden med på eiersiden.

Kontoret betegner seg som et kompetansesenter for norsk melk og meieriprodukter og som innehar kunnskap innen ernæring, tilberedning av mat og undervisning. I tillegg til påvirkningstiltak gjennom barnehager, skoler og helsepersonell, arbeider kontoret aktiv i forhold til media og journalister. I tillegg til påvirkning gjennom ikke-betalte kommunikasjonskanaler, bruke kontoret også reklamemedia, bl.a på TV og internett. Kontoret har som formål å øke kunnskapen om melk og meieriprodukter basert på saklig og vitenskapet grunnlag. Det har fokus på ernæring, og ønsker også å skape matglede og inspirasjon ved å vise bruk av melk og meieriprodukter i kostholdet.  
Opplysningskontoret besitter kompetanse som det mener forbrukere generelt, og foreldre, lærere, presse og helsepersonell spesielt, kan dra nytte av og tilbyr blant annet gratis oppskriftshefter, brosjyrer og faktaark, holder foredrag og undervisning, arrangerer seminarer og leverer innhold til ulike typer presse.
Mye av stoffet kontoret har utarbeidet er samlet på kontorets internettsider. Disse har hundrevis av ernærings- og matfaglige artikler og nær tusen oppskrifter. Mange av oppskriftene finnes også på web-TV. I et  «meierileksikon» kan brukere få svar på mange spørsmål i forhold til melk og meieriprodukter.


== Organisering og finansiering ==
Virksomheten og aktivitetene til Opplysningskontoret for Meieriprodukter er finansiert via en omsetningsavgift fra melkeprodusentene i Norge, på lik linje med andre opplysningskontor i landbruket. Omsetningsavgiften forvaltes av Omsetningsrådet og administreres av Landbruksdirektoratet. Kontoret har 11 ansatte og en årlig omsetning på vel 24 millioner kroner og er eid av TINE 50 %, Synnøve Finden 25 %, Q-Meieriene 25 % (per 2011). 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
– Infoside på nettsttedet
Brønnøysundregistrene - Nøkkelopplysninger fra Enhetsregisteret. søk på org nr 985591326
David Crane (produsent)

David Crane (født 13. august 1957 i Philadelphia) er en amerikansk manusforfatter og produsent. Han er mest kjent som skaperen av TV-serien Venner for livet sammen med Marta Kauffman. Han er også skaper av TV-serien Episodes. Den hadde premiere på amerikansk TV i 2011, og Matt LeBlanc, som spilte Joey i Venner for Livet, har en stor rolle i denne også. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) David Crane på Internet Movie Database 
(en) David Crane hos The Movie Database 
(en) David Crane hos Internet Broadway Database
Marta Kauffman

Marta Kauffman (født 21. september 1956) er en amerikansk TV-produsent, mest kjent for å ha skapt TV-serien Venner for livet sammen med David Crane. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marta Kauffman på Internet Movie Database 
(fr) Marta Kauffman på Allociné 
(en) Marta Kauffman på AllMovie 
(en) Marta Kauffman hos The Movie Database
John Hansen Sørbrøden

John Hansen Sørbrøden (født 1775, død 1857) var medlem av riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814 som vedtok Norges Grunnlov.
Sørbrøden stammet fra en gammel lensmanns-slekt, som hadde flyttet til Østfold fra Båhuslen da dette området ble innlemmet i Sverige i 1658. Familien hadde etter hvert mistet lensmannsembetet, men Sørbrøden var fortsatt en viktig aktør i det politiske landskapet i 1814.
Sørbrøden var også en velkjent omreisende predikant, og sto sentralt i Hauge-bevegelsen. Slektsgården Sørbrøden ble et haugiansk sentrum i området. I krigsårene 1808 og 1809 hadde han gjort seg bemerket ved å være spion og informant mot svenskene og ble hedret med Dannebrogsmennenes hedederstegn.
I riksforsamlingen representerte han «Smaalehnenes Amt» (Østfold) for selvstendighetspartiet. Politisk sett fulgte han trofast prosten Peter Hount.
Senere var han vararepresentant til stortingene i 1815–1816 og 1818 og siden stortingsrepresentant i 1833.


== Referanser ==


== Kilder ==
Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet, Kristiania, 1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K. Oppført under Hansen: digital utgave side 339
Trond Svandal: John Hansen Sørbrøden og gården Sørbrøden i Berg ved Halden i (Jørn Holme red.) De kom fra alle kanter - Eidsvollsmennene og deres hus, Cappelen Damm 2014.
Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med eidsvollsmannens biografi, slekt, underskrift, bilde og beskrivelse av hans segl på Grunnloven 17. mai 1814


== Eksterne lenker ==
(en) John Hansen Sørbrøden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) John Hansen Sørbrøden hos Norsk senter for forskningsdata
Marigot

Marigot er den største byen på den franske siden av Saint-Martin, som ligger i Karibia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Marigot
Bilder fra Marigot
Philipsburg

Philipsburg er hovedstaden i  Sint Maarten, et av de fire landene som utgjør Kongeriket Nederland. Den ligger sør på øya Sankt Martin i Karibia. Ved folketellingen i 2011 hadde byen 1 327 innbyggere.Etter at Nederland tok kontroll over øya i 1631, ble Fort Amsterdam anlagt på ei halvøy mellom Great Bay og Little Bay, vest for det som ble til byen Philipsburg. Byen ble grunnlagt i 1791 av skotten John Philips, som var i nederlandsk tjeneste. Byen er oppkalt etter ham. Byen ble anlagt på en smal landtunge mellom Great Salt Pond og Great Bay. Historiske fantes det to hovedgater, Front Street ut mot bukta og Back Street bakenfor. I 1793 fikk Philips bygget et hus på Front Street som senere ble rettslokaler og et symbol for hele Sint Maarten. Tinghuset er avbildet i Sint Maartens våpenskjold, som også er å finne i landets flagg.I tillegg til bysentrum omfatter byområdet Pond Island i Great Salt Pond og Over the Pond og Suckergarden nord for saltsjøen. En del regjeringskontorer og University of St. Maarten ligger på Pond Island.
Havn med kaianlegg for turistskip og frakteskip ligger i Pointe Blanche sørøst for byen. Philipsburg betjenes av Prinsesse Juliana internasjonale lufthavn vest for byen.


== Referanser ==
Theodorich Hagn

Theodorich Hagn (født 23. mars 1816 i Griesbach i Bayern, død 29. august 1872 i Lambach i Østerrike var abbed ved benediktinernes abbedi i Lambach.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Hagn fikk humanistisk utdannelse i Linz i Østerrike, og trådte inn i benediktinerordenen. Han mottok ordensdrakten den 21. september 1836 i Stift Kremsmünster i Oberösterreich, og ble presteviet den 24. juli 1841.


=== Geistlig løpegave ===
Fra 1850 til 1858 var han novisemester, og i årene 1857 til 1859 var han i sammenheng med reformbestrebelsene sekretær til kardinal Friedrich Schwarzenberg. I denne egenskap kom han også til Prag og Einsiedeln.
Den 8. september 1858 ble han utnevnt til abbed av Lambach i Oberösterreich, og ble presentert for konventet av biskop Rudigier av Linz den 17. mars 1859.
Han fikk fornyet og reformert ordenslivet trass i en del vanskeligheter, og det religiøse liv blomstret opp. Klosteret ble restaurert, og han fikk hentet Borromeussøstre fra Praha til Stadl.  Hans innsats for vitenskapene ble belønnet med den østerrikske «Goldene Medaille für Kunst und Wissenschaft.»
Hans heraldiske våpenskjold er vel hovedgrunnen til at han i ettertid er blitt husket. Da han ble valgt til abbed, fikk han den tanke at han skulle inkorporere et element som kunne knyttes til hans slektsnavn «Hagn». Ekspertene løste det ønsket ved å utlegge «Hagn» som en variasjon av ordet «Haken». De tegnet et likeformet kors (som et plusstegn), og la til skråplasserte «haker» fra spissene. Slik fremstod et stilisert hakekors. Det var nokså ulikt det senere nazistiske hakekorset, men det var like fullt et hakekors.
Mange år etter Hagns død gikk Adolf Hitler i to skoleår (folkeskolens 2.- og 3.-klasse) på benediktinernes skole i Lambach, og var Sängerknabe i klosterkirken. Han kan ikke ha unngått å se det innmeislede våpenskjoldet til den avdøde abbeden. Det er stadig blitt hevdet at det var dette hakekorset som gav Hitler inspirasjonen til hakekorset som sitt partis bumerke.

Noen indikasjoner i egentlig forstand på en slik impuls har ikke latt seg påvise av historikerne. Umulig er det naturligvis ikke. Dersom det har etterlatt seg spor i den unge Adolfs sinn som kan være av relevans for hans senere utvikling, er det derimot andre elementer som peker seg ut som mer sannsynlige: Den majestetiske og brusende kirkemusikken, som Hitler senere har tilkjennegitt gjorde inntrykk på ham, kunne få sin forlengelse i Hitlers fascinasjon av Richard Wagners musikk, som han dyrket med en nærmest religiøs inderlighet. Dessuten kan den opphøyede respekt som ble vist til benediktinerabbeden ha passet godt med hans senere fremelskelse av persondyrkelsen om hans egen person.


== Referanser ==


== Litteratur ==
A. Eilenstein: Die Benediktinerabtei Lambach (Profeßbuch), Linz 1936, 8 und 94 f.
A. Kellner: Profeßbuch des Stiftes Kremsmünster, 1968, 418-419.
Kasino

Et kasino er et sted for hasardspill. 
Navnet kasino (casino) kommer opprinnelig fra en liten villa eller paviljong bygget for fornøyelser på eiendommen til en større italiensk villa. I løpet av 1900-tallet ble kasinonavnet brukt på andre offentlige bygninger som ble brukt til hasardspill. 
Landbaserte kasinoer ligger som regel nær et hotell eller i et hotell. Det finnes som regel restauranter, barer og andre fornøyelser i forbindelse med disse. 
Online-kasinoer, også kjent som «virtuelle» eller «internett-kasinoer», er nettbaserte versjoner av tradisjonelle kasinoer.


== Kasinospill ==
Kundene kan gamble ved å spille forskjellige pengespill, slik som spilleautomater eller andre som blackjack (tjueett), craps (terningspill), poker (kortspill) eller rulett. Disse spillene består hovedsakelig av tilfeldigheter, men i noen teller også ferdigheter.
Systemet er tilrettelagt slik at oddsen er i kasinoets favør. En viss prosentandel blir utbetalt til spillerne. I landbaserte kasinoer er denne prosenten ofte rundt 70–90%. I såkalte nettkasinoer er denne prosentandelen ofte mellom 95-98%.  
I noen spill tas det en skatt/kommisjon av potten kundene foretar med hverandre. Dette gjøres i spill som poker og baccarat.  


== Kasinoer i Skandinavia ==
I Norge er det ikke åpnet for landbasert kasinodrift, men 14. januar 2014 ble Instaspill lansert. Dette er en nettbasert spillportefølje som består av kasino- og underholdningsspill. Pengespill er bare lovlig fra Norsk Tipping og Norsk Rikstoto. Landbaserte og nettkasinoer er derimot lovlig i Danmark og også i Sverige siden 1. januar 2019 under tilsyn av Spelinspektionen. Svenske nettspillere kan stenge seg ute fra alle nettkasinoer gjennom et nasjonalt avstengingssystem fra Spelinspektionen.


== Referanser ==