jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fylkesvei 4628

Fylkesvei 4628 går mellom Nådå og Judaberg på Finnøy i Stavanger. Veien er 10,5 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 601.


== Kommuner og knutepunkter ==

 StavangerSkreddarstuva 

Hesbyvegen 

Lauvsnesvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4628
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Heptagon

I geometri så er en heptagon en polygon med syv sider og syv kanter. I en regulær heptagon, hvor alle sider og vinkler er like, der vil sidene møtes med en vinkel på 5π/7 radianer, omtrentlig 128,571 grader. Dens Schläfli-symbol er {7}.  Arealet til en regulær heptagon med sidelengde a er gitt av

  
    
      
        A
        =
        
          
            7
            4
          
        
        
          a
          
            2
          
        
        cot
        ⁡
        
          
            π
            7
          
        
        ≃
        3.63391
        
          a
          
            2
          
        
        .
      
    
    {\displaystyle A={\frac {7}{4}}a^{2}\cot {\frac {\pi }{7}}\simeq 3.63391a^{2}.}
  


== Eksterne lenker ==
(en) Definisjon og egenskaper til en heptagon med interaktive animasjoner (på engelsk)
(en) En tilnærmet konstruksjonsmetode (på engelsk)
Fylkesvei 4684

Fylkesvei 4684 er en ringvei rundt Fogn i Stavanger. Veien er 10,5 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 607.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Stavanger
 519Fylkesvei 519 Fogn fergekai
Fv607 Rossmorkjå
Runestad
Trevland
Fv607 Rossmorkjå


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4684
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Tor Holtan-Hartwig

Tor Holtan-Hartwig (født 10. november 1927 i Oslo, død 5. juli 2013 i Vestre Slidre) var en norsk redaksjonssekretær, politiker (Kristelig Folkeparti) og personlig sekretær til kirke- og undervisningsministeren i Per Bortens regjering fra 1. mars 1966 til 6. august 1969. Han mottok St. Hallvard-medaljen 21. mai 2007 for sin rolle som initiativtaker og leder av Oslo Elveforum, samt pådriver for gjenåpning av Oslos vassdrag, med visjon om å gjøre Oslo til en blågrønn by.
Han engasjerte seg allerede på 1990-tallet i lokalt miljøarbeid, særlig med Ljanselva og elvas nærmiljø. Ljanselvprosjektet har gjort elveløpet åpent for fisk fra fjorden til vannene i Østmarka. Holtan-Hartwig var i over 30 år engasjert i politikken i Oslo, der han var medlem av en rekke råd og utvalg, samt Oslo bystyre og Oslo formannskap.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.ordforeren.oslo.kommune.no: Tor Holtan-Hartwig mottar St. Hallvard-medaljen
Nordstrand Nyheter: Pris for mangeåring innsats
Fylkesvei 4686

Fylkesvei 4686 går mellom Halsnøy fergekai og Eike på Halsnøya i Stavanger.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 610.


== Kommuner og knutepunkter ==

 StavangerEikevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4686
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Lough Allen

Lough Allen (irsk: Loch Aillionn) er en innsjø (engelsk: lough) på elven Shannon  nord i den sentrale delen av Irland, ikke langt fra grensen til Nord-Irland og i nordøstlige delen av provinsen Connacht. Det meste av innsjøen er i grevskapet Leitrim, med en mindre del i grevskapet Roscommon.
Lough Allen er 11,2 km lang og 8 km bred på sitt bredeste. Innsjøen ligger et stykke sør for elven Shannons kilde i nærheten av fjellkjedene Iron Mountains, og er den øverste av de tre store innsjøene langs elven. De andre to, Lough Derg og Lough Ree ligger begge mye lenger sør. Innsjøen tiltrekker seg sportsfiskere fra hele verden for sin ørret og gjedde.Innsjøen er del av kanalsystemet for småbåter i Irland som gjør det mulig å komme til havet utenfor Limerick og gjennom Grand Canal (Irland) og Royal Canal som begge går til Dublin, og nordover til Belleek nordøst i Lough Erne.
Ved byggingen av vannkraftverket Ardnacrusha i 1925-1929 ble innsjøen et lagringsforråd for kraftstasjonen nær 160 km unna med sluser for å kontrollere tilstrømningen til elven. Det bidrar til å opprettholde tilstrømningen i løpet av tørre perioder og håndtere overfylling ved andre tider. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lough Allen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Patria

Patria Oyj er et finsk fly- og forsvarsmateriellkonsern. Konsernet har en betydelig markedsandel i Norden og i Polen.


== Selskapsfakta ==

Patria ble grunnlagt i 1997, men selskapets historie strekker seg over 80 år tilbake.
Patria-konsernet er den største forsvarsleverandøren i Finland med rundt 2800 ansatte og en omsetning på over 430 millioner Euro i 2015.
Selskapet eies av den finske stat (50,1%) og Kongsberg Gruppen (49,9%).Selskapet eier selv 50 % av Nammo, som har hovedkontor og produksjon i Norge, men også en egen avdeling i Finland i form av Nammo Lapua.


== Patrias struktur ==
Patria Vehicles – panserkjøretøy, for eksempel Patria AMV og Patria Pasi. Denne divisjonen var tidligere en del av Sisu Auto.
Patria Weapon Systems – granatkastere- (for eksempel AMOS-granatkastarsystemet) og artillerisystem
Patria Aviation – montering og komponentproduksjon av og for helikoptre og fly
Patria Advanced Solutions – elektronikk- og romfartsteknikk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Patria (company) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 551 (Rogaland)

Fylkesvei 551 i Rogaland gikk mellom Ystabø og Kvitsøy fergekai i Kvitsøy. Veiens lengde var 2,1 km.
2019 ble veien del av fylkesvei 4692.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Kvitsøy


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Fylkesvei 555 (Rogaland)

Fylkesvei 555 i Rogaland gikk mellom Meling og Leiasundet i Kvitsøy. Veiens lengde var 1,7 km.
2019 ble veien del av fylkesvei 4692.


== Kommuner og knutepunkter ==

 KvitsøyLeiasundveien 

Endepunkt Leiasundet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Arven (bok)

For andre betydninger av ordet «Arven», se Arven. For filmen basert på boken, se The Bourne Legacy (film).Arven (eng: The Bourne Legacy) er en spionthriller skrevet av Eric Van Lustbader. 
Boken er basert på Robert Ludlums figur Jason Bourne, brukt i bl.a. Gåten Jason Bourne og Jason Bournes ultimatum. 
Boken kom i 2004 på engelsk, og ble oversatt til norsk av Roar Sørensen i 2007. 


== Handlingsreferat ==
Med de klimaktiske hendelsene fra «The Bourne Ultimatum» bak seg, er Jason Bourne i stand til igjen bruke identiteten David Webb, som professor i lingvistikk ved Georgetown University. Men denne nye livsstilen varer imidlertid ikke lenge, og når et pistol-skudd går så vidt forbi hodet til Webb, og Bourne-personaen våkner i ham igjen. Bournes første mål er hans tidligere venn og kollega fra CIA, Alex Conklin.
Bourne oppdager Alex Conklin død sammen med Dr. Morris Panov, og innser at noen har satt ham i en felle så snart han hører politiet ankomme. Med bilen hans stående utenfor huset, og fingeravtrykkene hans inne i huset, forstår Bourne umiddelbart at han kommer til å få skylden for dødsfallene. Så Bourne må på egen hånd forsøke å finne ut hvem som har drept vennene hans, og som forsøker å drepe ham.
I mellomtiden har en gruppe tsjetsjenske terrorister nylig tapt en konflikt mot russere, når en mann ved navn Stepan Spalko dukker opp og ser ut til å kunne løse problemene deres. Spalko var også den som fikk Conklin og Panov drept, og han har nå kidnappet en doktor ved navn Felix Schiffer - som er ekspert på bakteriologisk partikkel-adferd. Spalko har til hensikt å slippe løs et bakteriologisk våpen under fredsforhandlinger mellom en rekke forskjellige verdensledere som snart skal avholdes i Reykjavík.
Så Bourne må reise fra USA, til Frankrike og deretter til Budapest, Ungarn og videre til Island for å hindre Spalkos planer. Samtidig som CIA planlegger å drepe Bourne, ettersom Bourne antas å være ansvarlig for dødsfallene til Conklin og Panov. Spalko leier også en leiemorder, Khan, som også forsøker å spore opp Bourne. Khan blir avslørt for å egentlig være Joshua Webb, sønnen til David Webb fra hans første ekteskap.
Bourne nekter imidlertid å tro at Khan kan være Joshua, overbevist om at Joshua ble drept for flere tiår siden. Selv om Khan i begynnelsen arbeider for Spalko, innser han etter hvert at han har blitt brukt i Spalkos personlige spill. Bourne nekter lenge å tro at Khan er Joshua, før han hacker seg inn i en database tilhørende CIA hvor han oppdager at Joshuas kropp aldri ble funnet igjen - og at Joshua bare var «antatt død»


== Eksterne lenker ==
ISBN 978-82-04-10451-9.
TTT Eindhoven

UCI Pro Tour Team Time Trial Eindhoven (forkortet TTT Eindhoven) var den eneste reine lagtempokonkurransen i sykkelsportens ProTour.
Rittet foregikk i Eindhoven, Nederland i juni, like etter Ster Elektro Toer. Det ble første gang arrangert i 2005. Løypa var ca. 50 kilometer, og hvert lag bestod av åtte ryttere (seks i 2005). Rittet ble siste gang arrangert i 2007.


== Vinnere ==


== Referanser ==
Fylkesvei 4854

Fylkesvei 4854 går mellom Nordvågen og Sørvågen i Utsira, med ferge til Risøya i Haugesund. Veien er 2,9 km lang utenom fergestrekningen.
Fergeforbindelsen er del av fylkesveien og betjenes tre (fredag fire, lørdag to) ganger daglig i hver retning. Avhengig av last eller værforhold betjenes Sørvågen fergekai alternativt til Nordvågen.
Frem til 2019 hadde veien og forbindelsen betegnelsen fylkesvei 911. Fylkesvei 912 og fylkesvei 913 ble armer av veien.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Haugesund
 Ferge fra Garpeskjærkaia, Risøya
 Utsira
 til Nordvågen fergekai (eller Sørvågen, avhengig av været)Utsiravegen 

 Sørvågen fergekai


== Se også ==
Ferjesambandet Haugesund–Utsira


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4854
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Kjøsterud skole

Kjøsterud skole er en ungdomsskole i bydelen Åssiden i Drammen i Buskerud. Skolen ble åpnet 16. august 1969 og ligger langs Betzy Kjelsbergsvei, nærmere bestemt på Liejordet. Kjøsterud skole tok imot elever fra Åssiden og Øren barneskoler de første årene. Siden 1990 tar skolen imot elever fra Åssiden og Aronsløkka, og ikke lenger fra Øren.
Sommeren 2008 ble skolen pusset helt opp. Alle klasserom fikk smartboard og de har bra dekning hva angår datamaskiner/elever.
De har også tilfluktsrom, som rommer 537 personer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kjøsterud skoles nettsted
Trygge Barnehager

Trygge Barnehager AS er et norsk barnehagekonsern som siden 1987 har bygget nærmere 400 barnehager over hele Norge. 
Selskapet driver 160 av disse barnehagene selv, og etablerer i tillegg barnehager på vegne av andre eiere. Blant selskapets ansatte er sivilarkitekter, rådgivende ingeniører innen bygningsfagene, daglige ledere i barnehagene, og egen barnehageekspertise. Trygge Barnehager benytter hovedsakelig lokale byggeledere og entreprenører.


== Eksterne lenker ==
Trygge Barnehager
Biltrial

Biltrial er en bilsport der en kjører i terrenget i oppmerkede seksjoner med porter som skal passeres. Gjør en feil, får en straffeprikker og den med færrest prikker vinner.
Klasseinndelingen går stort sett ut på hvor mye en har lov å bygge om, fra «Original» der en bare skal sette inn bur og kjøre, til «Proto» der en plukker ut de delene en har tro på og bygger en bil på egenkonstruert ramme.
Fylkesvei 4764

Fylkesvei 4764 går mellom Boknabergvatnet og Loten i Bokn.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 891.


== Kommuner og knutepunkter ==

 BoknLodavegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4764
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4768

Fylkesvei 4768 går mellom Boknaberg og Alvestadkroken i Bokn.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 893.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Bokn


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4768
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Brannstiftelse

Brannstiftelse er vanligvis et lovbrudd som består i å antenne ildebrann med ulovlig eller urettmessig formål. De fleste brannstiftelser er straffbare handlinger. Unntak utenom rene uhell, er når brannvesener setter fyr på rivningsobjekter for å øve røykdykking o.a. 
Motivet bak brannstiftelse varierer. Muligheten for økonomisk gevinst kan motivere brannstiftere til å søke falsk forsikringsutbetaling etter ildspåsettelse. Vandalisme er ofte et motiv bak unge brannstiftere. Pyromani kan også være en årsak til brannstiftelse. Hevn kan også være et motiv for brannstiftelse
Mordbrann er  en juridisk term for brannstiftelse, der brannstifteren setter liv i fare eller liv går tapt som følge av ildebrannen. Mordbrann kan være motivert eller utilsiktet, noe som kan ha betydning for straffeutmålingen.
Fylkesvei 4766

Fylkesvei 4766 går mellom Sæbøgården og Aukland i Bokn.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 892.


== Kommuner og knutepunkter ==

 BoknBoknatunvegen 

Kyrkjebakken 

Grønnestadvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4766
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Pyromani

Pyromani er en sykelig trang til å sette på og se ild.  En person som lider av pyromani kalles pyroman..
En brannstifter er en person som forsøker å utføre eller utfører ildspåsettelse enten på eiendom eller på andre gjenstander. En pyroman er en brannstifter som ikke har noe klart motiv i form av hevnønsker, økonomisk vinning eller politisk ekstremisme. En pyroman opplever en sykelig spenningsøkning forut for brannstiftelsen som i sin tur demper spenningen og gir indre ro. Pyroman atferd som ikke er en konsekvens av en annen psykisk lidelse, kalles pyromani og regnes som en impulsforstyrrelse.


== Referanser ==
Vikse

Vikse er en skolekrets i Sveio kommune i Vestland fylke. Den ligger helt sør i kommunen og grenser mot Haugesund kommune i Rogaland fylke. Vikse har fått en ny barneskole. Vikse skule som har ca. 100 elever fordelt på 1.- til 7. klassetrinn som ligger på Vikse. Flere skoler i området ble lagt ned og elevene ble flyttet til vikse skole.
Vikse har flere fritidsmuligheter, både når det gjelder fiske og turgåing. Man kan fiske både i sjøvann og i ferskvann, henholdsvis Viksefjorden , Rongavatnet, Straumsvollsvatnet, Mørkavatnet og Vavatnet. I Vavatnet er det gode muligheter for å få ørret på kroken.
Et eksempel på en turløype i Vikse er turen rundt Vavatnet, der begynnelsen av løypen er på grusveien ved Vikse skule.
Vikse er for det meste preget av gårdsbruk, men det har i den siste tiden dukket opp flere byggeprosjekter som Ropus nær by grensen til Haugesund, der småbarnsfamilier bygger hus fra grunnen av og flere boligfelt bygges og utvides. Befolkningstallet på Vikse er økende og en av de mest populære vekst områdene i Sveio kommune.


== Eksterne lenker ==
Vikse skole: hjemmeside
Storo

For den italienske kommunen se Storo (Italia)Storo er et bolig- og næringsstrøk helt nord i bydel Sagene i Oslo (det regnes som ytre, og ikke indre by). Deler av stedet ligger også i Bydel Nordre Aker.


== Historie ==

Den opprinnelige gården «Oo» (nevnt 1279) var etter navnet å dømme en av de eldste i Oslo. Den har sitt navn fra norrønt ó, en sideform av á (elv, her sannsynligvis Akerselva). Gården ble delt ca. 1550 i «Storo» og «Lillo». Gårdstunet på Storo lå like vest for Storokrysset, på det som i dag er Vitaminveien 2, i krysset mellom Vitaminveien og Grefsenveien 48.
Nyegaard & Co (Nyco) flyttet til nytt syv-etasjers nybygg i Nydalen (1940). Tilstedeværelsen i Nydalen /Storo-området førte til at Oslo kommune ga veien ved siden av Nycoveien i 1953.


== Avgrensning ==
Storo avgrenses av Birch-Reichenwalds gate og strøket Sandaker i sør, Ring 3 (med navn Rolf Wickstrøms vei og Storoveien på denne strekningen) og strøket Grefsen (på andre siden av ringveien) i øst, og Nydalen i vest og nord.


== Strøket i dag ==

Området er i dag kjent for kjøpesenteret Storo Storsenter (åpnet 1984, senest utvidet og oppgradert i 2010). Det er generelt mye næringsvirksomhet i området, etterhvert også en del boliger. Strøket omkranses av strøk prega av bolighus: i nord småhusbebyggelsen på Grefsen, i sør blokkbebyggelsen på Sandaker og Søndre Åsen.
Trafikk- og transportmessig er Storo et knutepunkt i denne delen av Oslo. Storo stasjon betjenes av T-banelinjene 5 og 4. Det er dessuten mange trikkelinjer og en del busslinjer som stopper på Storo bru. I forhold til privatbiltrafikk danner Ring 3 strøkets grense i nord. Storokrysset er en avkjørsel av denne ringveien. Gjøvikbanen har en stasjon like i nærheten - den såkalte Grefsen stasjon, som tross navnet ikke ligger på Grefsen. Grunnen som stasjonen står på har historisk vært knytta til gårdene Storo, Nordre Åsen og Sandaker. I dag er området imidlertid skilt fra Sandaker og Søndre Åsen med Gjøvikbanen, og fra Nordre Åsen med Ring 3. Stasjonen har derfor tettest forbindelse med Storo nå.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
nab.no - fra steinalderen til storo
Brannvesen

Brannvesen er et samfunnsorgan som skal beskytte liv og eiendom mot brann.


== Norge ==

I Norge drives brannvesenet av landets kommuner. Det består av 12 500 branntjenestemenn fordelt på over 300 brannvesen. Av disse er 3 500 heltidsansatte i kommunene, mens 9 000 er deltidsansatte.Brannvesenet styres etter forskrifter som blir gitt av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB). En rekke kommuner har felles interkommunale brannvesen. Nødnummert til brannvesenet i Norge er 110 (en - en - null)


== Se også ==
Alarmsentral
Brannvern
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB)
Den interkommunale beredskapen mot akutt forurensning (IUA)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fire departments – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av brannkonstabel
Brannmannen.no
Norsk brannvernforening
Norsk Brannbefals Landsforbund (NBLF)
Norges brannskole (nbsk)
Nettportalen for norske brannvesen
Brannmuseet i Oslo
Oslo brann- og redningsetats historie 1050–1945
Keipe

En keipe eller keip er et årefeste, noe å legge en ro-åre i for å bruke keipen som mothold når man ror. Det finnes flere slags keiper; felles for nesten alle er at de er laget av en sjølvokst krok, en del av et tre der det står ut en grein, slik at det blir en naturlig og sterk bøy.  Nøyere beskrivelse av keipe stå under årefeste.
Norsk økonomisk tidsskrift

Norsk økonomisk tidsskrift var et tidsskrift som ble utgitt av Samfunnsøkonomene. Tidsskriftet kom ut to ganger i året. 2010 var den 124. årgangen.  Fra 1887 til 1986 het det Statsøkonomisk Tidsskrift.  Fra 2004 til 2010 kom Norsk Økonomisk Tidsskrift kun ut som nettutgave. Fra og med årgangen 2011 ble tidsskriftet slått sammen med tidsskriftet Samfunnsøkonomen.


== Litteratur ==
Brunstad, Rolf Jens (1987), «Norsk Økonomisk Tidsskrift - Et gammelt tidsskrift med navn», Norsk Økonomisk Tidsskrift (1) 
Sandmo, Agnar (1986), «Statsøkonomisk Tidsskrift gjennom 100 år - en nekrolog», Statsøkonomisk Tidsskrift (2)
Varsellys

Varsellys (på folkemunne ofte kalt blålys) er blinkende lamper som brukes på utrykningskjøretøyer. Før i tiden, var roterende blå varsellys på taket det mest vanlige for ambulanser, brannbiler og politibiler. I dag består hovedsakelig varselslys på utrykningskjøretøy av blå LED-dioder. Disse er mer synlig, både i dagslys og på natt. Levetiden er også betraktelig lenger. Blå varsellys kan også være plassert i bilens grill, speil, på innsiden av bilvindu og flere steder på bilens karroseri. Iht forskrift om utrykningskjøretøy skal varselslys være synlig 360 grader rundt bilen, på horisontalplanet.

«Kojak-lampe» har vært brukt som betegnelse på blå roterende, eller blinkende lampe med magnetfot til å sette på taket til sivile biler for eksempel privatbiler til politi, brannbefal eller leger. Siden utrykningskjøretøy skal ha spesiell godkjenning og fører skal inneha kompetansebevis for utrykningskjøring, er det svært få «private» biler igjen som er godkjent som utrykningskjøretøy. Pr. dags dato er det hovedsakelig privatbiler til frivillige brannvesen og sivile politibiler som brukes som umerket utrykningskjøretøy.


== Identifikasjonslys ==

Varsellys kan også fungere som konstante identifikasjonslys, også kalt «cruise lights», for å vise at kjøretøyet er ute og tilstede blant folk.


== Farge ==
Blå farge er ikke «det beste valget» med hensyn til lysintensitet og rekkevidde. Den høyeste intensitet oppnås med hvitt lys. For kromatisk lys (farget lys) er det gul farge som gir den høyeste intensitet av alle farger. Siden et rent hvitt lys ikke er akseptabelt som varselfarge, og kan være vanskelig å skille fra gule lysblink, står valget mellom rød og blå farge (grønn er uakseptabel som varslingsfarge fordi den ikke forbindes med fare). Både rød og blå farge har fordelaktige egenskaper. Rødt assosieres umiddelbart med fare, rødfarget lys går lettere gjennom luft med forholdsvis høy partikkeltetthet (for eksempel tåkedis), og rødt oppfattes fortsatt som rødt når man står på grensen av hva som er synbart, der alle andre fargede lyskilder oppfattes som hvite. For blå farge gjelder at det i mørke er få blå lyskilder som et blått varsellys må konkurrere med. Under gode synsforhold er en mettet blåfarge det som raskt kan skilles ut av omtrent alle, unntatt de som er helt fargeblinde eller som har vansker med å skjelne gult og blått.


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==
Trond Sæverud

Trond Sæverud (født 9. april 1962 i Bergen) er en norsk fiolinist og dirigent, bosatt i USA. 
Han studerte i Oslo med Isaac Shuldman og i Bergen med Spytihněv Šorm. Han har virket som konsertmester og solist i Norge, Danmark og USA, og med Royal Philharmonic Orchestra, London. Han har en doktorgrad i dirigering fra University of Kansas, 2002. 
Han er grunnlegger og kunstnerisk leder av Passamaquoddy Bay Symphony Orchestra, konsertmeste for Bangor Symphony Orchestra, leder for NorEaster String Quartet, dirigent for University of Maine og grunnlegger av Harald Saeverud String Quartet Program.Han vant Spellemannprisen 1997 i klassen samtidsmusikk for sin plate Ghosts. 
Han er sønn av Ketil Hvoslef og sønnesønn av Harald Sæverud.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Trond Sæveruds hjemmeside
Lerinsklosteret

Lerinsklosteret eller Abbaye de Lérins er et kloster for cistercienserne, og ligger på øya Saint-Honorat, en av Lerinsøyene på den franske riviera, ca. fem km utenfor byen Cannes. 
Klosteret ble opprettet på 400-tallet. De nåværende klosterbygninger ble påbegynt rundt 1073 som et benediktinerkloster. I dag driver munkene med vindyrking og fremstiller viner og likører.


== Historie ==

Øya, som romerne kalte Lerina, var ubebodd til den hellige Honoratus grunnla et kloster der rundt år 410. Tradisjonen vil at han kom dit for å leve et eneboerliv, men at han fikk disipler som slo seg ned rundt ham, og dette ble begynnelsen på klosterlivet der. De var blitt så mange at det i 427 ble talt om «et enormt kloster» i skriftene til den samtidige Johannes Cassian. Det er også en tradisjon som vil at Irlands apostel sankt Patrick, studerte der på 400-tallet. 
En rekke senere biskoper kom fra munkekommuniteten under det første årtusen.
Munkelivet ble senere stadig forstyrret av overfall fra sarasenerne. Rundt 732 ble abbeden og de fleste av munkene massakrert under et slikt overfall. Et bedre befestet kloster ble senere bygget. 
I middelalderen var klosteret et viktig valfartsmål.  
Klosteret fotrtsatte å lide under overfall, både fra spanjoler og genovesere. Da klosteret ble opphevet under den franske revolusjon i 1787 var antallet munker sunket til kun fire. Senere solgte den franske stat klosteret til en velstående skuespillerinne, Mademoiselle de Sainval, som bodde der i 20 år.


== Annen grunnleggelse ==
I 1859 ble øya kjøpt av biskopen av Fréjus, som etter ti år klarte å få cisterciensermunker til å slå seg ned der. De er forblitt enn til våre dager. 


== Eksterne lenker ==
Abbaye de Lérins webside