Østensjøvannet

Østensjøvannet er en innsjø som ligger midt i bydelen Østensjø i Oslo kommune. Innsjøen har et areal på 0,33 km² og ligger 107 meter over havet. Innsjøen er omkranset av drabantbyene og boligstrøkene Lambertseter, Bogerud, Abildsø, Manglerud, Rognerud, Oppsal, Ulsrud og Bøler. Den regnes som en av Norges mest artsrike innsjøer for vann- og sumpvegetasjon, noe som videre danner grunnlag for et rikt fugle- og dyreliv der. Artsrikdommen og den sentrale beliggenheten gjør dessuten vannet til et av landets mest benyttede rekreasjonsområder.


== Innløp og utløp ==
Østensjøvannets største tilsig kommer fra Smedbergbekken (Langemosen–Østensjøvannet), Bølerbekken (Ulsrudvannet–Østensjøvannet) og Ulsrudbekken (Oppsal–Østensjøvannet). 
Østensjøvannets naturlige utløp danner Østensjøbekken, som renner ut fra vannets nordende. For å bedre avløpet, og dermed sikre en stabil vannstand under høst- og vårflommene, ble det på begynnelsen av 1960-tallet sprengt ut en tunnel. Tunnelåpningens inngang kan sees ved vannets nordvestside. Tunnelvannet møter Østensjøbekken før den renner ut i Alna ved Bryn stasjon.


== Østensjøområdet miljøpark ==

Østensjøvannet og omkringliggende våtmarksområder (532 dekar) utgjør Østensjøområdet miljøpark. Vannflaten og våtmarksområdet rundt ble etter engasjement fra foreningen Østensjøvannets Venner vernet som naturreservat den 2. oktober 1992. Innenfor verneområdet, som også gjelder store deler av turveinettet, er det båndtvang for hund, forbud mot ferdsel med båt, fiskeforbud i den isfrie perioden, samt forbud mot å gjøre opp ild.
Vannet har gjennom tidene vært nyttet til kunstløp og hurtigløp på skøyter. Den norske skøytepioneren Axel Paulsen bodde i området og utviklet seg som skøyteløper på Østensjøvannet.


== Plante- og dyreliv ==

Området har stort biologisk mangfold og regnes som en av Norges rikeste innsjøer på vann- og sumpvannplanter. Det er påvist mer enn 440 plantearter i reservatet. På Bogerudmyra sør for vannet finnes de rødlistede artene kjempestarr og vasstelg. 
Det er observert 223 fuglearter i reservatet, hvorav rundt 40–50 arter hekker årlig. 58 av dem er rødlistet. Toppdykkeren, som hekket her første gangen i 1972, er vannets karakterart. Under vår- og høsttrekkene observeres det årlig sjeldne fuglearter her.
Det er registrert 8 arter med flaggermus, 1 835 insektarter, 4 arter med amfibier, 12 sneglearter og 3 iglearter ved vannet. Mange av artene står på Norsk rødliste for arter.Vannet er også anerkjent som Nord-Europas største andereservat.


== Se også ==
Verneområder i Oslo
Liste over innsjøer i Oslo


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Østensjøvannet, Østensjøvannet naturreservat». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 637-638. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Tor Dagre, red. (1980). «Østensjøvannet». Natur og miljø i Oslo. Oslo: Universitetsforlaget. s. 72-77. ISBN 82-00-05320-2. 
Jørn Areklett Omre / Finn Arnt Gulbrandsen red. Østensjøvannet, Naturreservatet i Oslo (2000)  Orion Forlag ISBN 82-458-0428-2


== Eksterne lenker ==
(en) Østensjøvannet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Østensjøvannets venner
Enkel tur rundt Østensjøvannet på UT.no
Blad fra Østensjøvannets venner