jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Etymologi

Etymologi (fra gresk ἔτυμος, étymos, «virkelig, sann» og -λογία, -logía, «lære») er ordhistorie, altså studiet av hvordan ord har kommet inn i språket eller utviklet seg fra tidligere språkstadier. Etymologien til et ord vil derfor i praksis ofte enten si oss hvilken form og betydning vi tror den opprinnelige ordstammen hadde, eller hvilket fremmedspråk ordet er lånt ifra. For mange språk – også norsk  – finnes etymologiske ordbøker som kan gi oss slike opplysninger. Også vanlige ordbøker og leksika kan inneholde etymologiske opplysninger. Jf. folkeetymologi.


== Etymologiske ordbøker og databaser ==


=== Norsk ===
Harald Bjorvand og Fredrik Otto Lindeman: Våre arveord – etymologisk ordbok, Institutt for sammenlignende kulturforskning. Serie B, 2000, ISBN 82-7099-319-0.
Yann de Caprona: Norsk etymologisk ordbok, Oslo: Kagge forlag, 2013, ISBN 978-82-489-1054-1.
Hjamar Falk og Alf Torp: Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog, Bjørn Ringstrøms Antikvariat, Faksimileutgave, 1992, ISBN 82-90520-16-6. Utkom første gang 1900-06.
A.Torps etymologiske ordbok


=== Samisk ===
Álgu


== Litteratur ==
Oddvar Nes: Etymologiske ordbøker over germanske språk. I: Maal og Minne 1999 s. 19-56. ISSN 0024-855X / ISBN 82-521-5464-6.


== Eksterne lenker ==


=== Søkbare norske etymologiske ordbøker ===
Hjalmar Falk og Alf Torp: Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog (utgitt av Bjørn Ringstrøms 1991)
Johan Hammond Rosbach: Levende ord : etymologi for alle (utgitt av Aventura 1984)
Sverre Klouman: Moro med ord : litt om ordenes vandringer, historie, slektskap og hemmeligheter (utgitt av Aschehoug 1999)
Norsk stadnamnleksikon (utgitt av Samlaget 1997)


=== Danske og svenske ordbøker ===
Ordbog over det danske sprog (med etymologi og forklaringer av danske ord)
Dansk etymologisk Ordbog (1893)
Svenska Akademiens ordbok (med etymologi og forklaringer av svenske ord)
Svensk etymologisk ordbok (1922)


=== Andre språk ===
Online Etymology Dictionary (engelske ord)
Engelske etymologiske ordbøker
Fonologi

Fonologi er en del av den generelle lingvistikken.  Mens fonetikk er lydlære, konsentrerer fonologien seg om hvordan lyder fungerer i språk. Fonologien har utviklet seg fra Ferdinand de Saussures strukturalisme tidlig på 1900-tallet til dagens generativisme og autosegmentale fonologi, utviklet av bl.a. Noam Chomsky.
Fonologien beskriver lydene i språk og deres forhold til hverandre. Man deler inn det talte språket i fonemer, foner, stavelser og flere større eller mindre enheter. Det hersker en viss uenighet blant lingvister om hvilke av disse enhetene som er relevante. 
Forholdet mellom den underliggende formen av et ord, altså den formen som ligger til grunn for det uttalte, og den faktisk uttalte formen er et viktig forskningsområde innen fonologien.
Siden midten av 1990-årene har optimalitetsteori, eller OT, hatt mye å si for fonologiens utvikling. 
I de siste årene har nyere og brukbaserte teoretiske retninger innen fonologi kommet fram. Særlig Artikulatorisk fonologi (Browman & Goldstein, 1986, 1992) har påvirket måten forskere ser på fonologien og dens forhold til fonetikken.


== Se også ==
Fonem
Vokal
Konsonant


== Referanser ==
FA-cupen

FA-cupen (offisielt navn The Football Association Challenge Cup) er det viktigste cupmesterskapet i engelsk fotball, og verdens eldste fotballturnering. Den første finalen ble spilt i 1872. Finalen spilles vanligvis på Wembley i London.
Fulham har rekorden for antall kamper spilt for å vinne tittelen i 1975; laget spilte tolv kamper i løpet av seks runder.


== Tidligere vinnere av FA-cupen ==
Arsenal har vunnet flest titler – 14 ganger. To klubber har vunnet cupen tre år på rad – Wanderers (1876–78) og Blackburn Rovers (1884–86). De ti klubbene med flest seire (og når de sist gang vant og tapte en finale):

Åtte klubber har vunnet FA-cupen det samme året som de har vunnet ligaen («The Double»). Det er Preston North End (1889), Aston Villa (1897), Tottenham Hotspur (1961), Arsenal (1971, 1998 og 2002), Liverpool (1986), Manchester United (1994, 1996 og 1999), Chelsea (2010) og Manchester City (2019). Da Preston vant «The Double», gikk de ubeseiret gjennom serien, og slapp ikke inn et eneste mål i cupen. Arsenal og Manchester United deler rekorden med tre dobbeltseire hver. Arsenal er den eneste klubben som har vunnet «The Double» i forskjellige tiår, og har faktisk vunnet i tre forskjellige tiår.  Vinnerne av «The Double» står med fet skrift i tabellen nedenfor.
I 1999 vant Manchester United Mesterligaen i tillegg til «The Double», en bragd som omtales som The Treble.
I 2001 vant ikke Liverpool ligaen, men de vant den engelske ligacupen og UEFA-cupen, og fullførte dermed en annen trippel. Denne mindre prestisjetunge kombinasjonen er av motstandernes tilhengere blitt kalt Tin Pot Treble (tinnpokaltrippelen). De vant også FA Charity Shield-trofeet.
Finalen i 2020 ble spilt uten tilskuere på grunn av covid-19 viruset.


=== Resultater fra samtlige finaler ===

Fet skrift på lagene betyr de vant The Double (serien og FA-cupen) den sesongen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) FA Cup – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Free Software Foundation Europe

Free Software Foundation Europe (FSFE) er en ideell stiftelse opprettet etter inspirasjon fra Free Software Foundation i USA. FSFE ble startet 10. mars 2001.


== Se også ==
FSF North America
FSF India
Fri programvare
Operativsystemet GNU


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
FSFEs nettside
Fellesforbundet

Fellesforbundet er et norsk fagforbund som ble opprettet 8. mai 1988 etter en sammenslåing av Norsk Jern- og Metallarbeiderforbund,  Norsk Bygningsindustriarbeiderforbund, Bekledningsarbeiderforbundet, Norsk Papirindustriarbeiderforbund og Norsk Skog- og Landarbeiderforbund. Fellesforbundet er tradisjonelt det forbundet som forhandler først ved sentrale lønnsoppgjør, i samsvar med den såkalte frontfagsmodellen.Senere har også Norsk Grafisk Forbund gått inn i forbundet, gjeldende fra 1. januar 2006, 1. juni 2007 ble  Hotell- og Restaurantarbeiderforbundet (HRAF)  og 1. juni 2019 ble Norsk Transportarbeiderforbund en del av Fellesforbundet.
Sammenslutningen gjør at forbundet har medlemmer innenfor verkstedindustrien, byggfag- og byggeindustrien, treforedling, skog og landbruk, oppdrettsnæring, tekstil- og konfeksjonsbransjen, grafisk virksomhet og hotell- og restaurantbransjen, transport, logistikk, buss, havn og taxi.
Fellesforbundet er Landsorganisasjonens største forbund i privat sektor (om lag 160 000 medlemmer pr. januar 2020).Fellesforbundet gir ut Magasinet for fagorganiserte.


== Ledere ==
1988-1991 John Stene
1991-2007 Kjell Bjørndalen
2007-2015 Arve Bakke
2015-         Jørn Eggum


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fellesforbundet
Familie

En familie er en institusjon eller et hushold som består av en gruppe individer som er knyttet sammen gjennom arv (demonstrert eller stipulert) fra felles aner, ekteskap, partnerskap eller adopsjon.
I vestlig kultur refererer familien spesielt til en gruppe mennesker i samband med blodsbånd eller legale former som ekteskap, partnerskap eller adopsjon. Mange antropologer argumenterer for at termen «blodsbånd» må forstås metaforisk; noen argumenterer for at det er mange ikke-vestlige samfunn hvor andre konsepter enn «blodsbånd» er de sentrale for synet på familien.


== Etymologi ==

Ordet «familie» kommer fra latin familia, som igjen kom av ordet famulus med betydningen «tjener, slave», av ukjent opprinnelse. Familia kan ikke oversettes direkte til vårt ord "familie", men viste til en romersk husholdning med den mannen som var familiens overhode (pater familias), hans hustru, hans barn, slaver og husdyr. «Familie» fra det latinske familia ble tatt opp i engelsk på 1400-tallet, i tysk på 1500-tallet, og kom muligvis til Norden på samme tid. På moderne islandsk brukes termen fjölskylda, som i høymiddelalderen betød «hvad der paaligger nogen som en forpligtelse, der skal opfyldes; en gerning, der ikke maa forsømmes».På gammelnorsk ble husstanden omtalt som heimamenn med den ordrette betydningen «hjemmemennesker». Ordet forekommer ofte i de islandske sagaer, der det ikke er noe eget ord for «familie». Som synonym til heimamenn hadde man ordet hyski av samme roten som hibyli, som betød «hus, bolig», og er gått inn i moderne språkbruk som «hybel» (leid værelse). Ordet er også beslektet med hjon/hju, som ble brukt om ektefeller, og er bevart i moderne norsk og svensk i ordet «hjonelag» om ekteskap.
Den mest omfattende betydningen av hju finnes i ordet skuldahju, som viser til «de som en husbond er forpliktet til å forsørge, og de som må arbeide med dette formålet for øye». Hju var forbundet med husholdningen på en gård (bu), både som økonomisk enhet og sosial gruppe.


== Familiens funksjoner ==
Familien er den viktigste primærgruppa i de fleste samfunn, og står for primærsosialiseringa. Dette er noen av familiens funksjoner:

Reproduksjon: Å avle fram etterkommere.
Produksjon: Tradisjonelt har familien vært en arbeidsplass som har gitt inntekter, som bondegårder. Dessuten kvinnens hjemmearbeid.
Sosialisering: Avkommet blir samfunnsmedlemmer, lærer normer og regler, særlig primærsosialisering: Innlæring av grunnleggende normer for samhandling, rett, galt, sant, falskt osv. i nærmiljøet.
Politikk: Ikke alltid slik i Vesten, men i mange samfunn sammenfaller skiller mellom familier med politiske skiller.
Arena for intimitet og særegne personlige relasjoner.


== Se også ==
Kjernefamilie
Bror
Far
Mor
Besteforeldre
Søsken
Søster


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Families – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gabriel Finne

Edvard Gabriel Finne (født 10. februar 1866 i Bergen, død 3. juli 1899 i Kristiania) var en norsk forfatter.


== Liv og virke ==
Han ble student 1888, arbeidet en tid som journalist i Kristiania, og utga 1889 sin første fortelling Filosofen, med handling fra det litterære bohem-miljøet. Finnes bøker er knappe og hvasse i deres sterkt realistiske fremstilling, og det er en intens stemning av bitterhet og uhygge i skildringene. I løpet av få år utga Finne romanen Doktor Wangs Børn, novellesamlingen Unge Syndere, romanen To Damer, skuespillene Uglen, Før Afskeden og Conny og fortellingen Rakel. Finnes dristige fortellemåte vakte en forargelse, som fikk forlaget til å stanse salget av Unge Syndere, og boken ble heller ikke godt mottatt hos publikum. Etter noen års taushet utga han 1898 I Afgrunden, en rekke dystre og uhyggelige virkelighetsskildringer med stor kunstnerisk kraft. Finnes forfatterskap er gjennomført naturalistisk, både i stil og livsinnstilling.


== Verker ==
Filosofen (1889)
Doktor Wangs Børn (1890)
To damer (1891)
Uglen (1893)
Før afskeden (1894)
I afgrunden (1898)


== Kilder ==
Salmonsens konversationsleksikon. Anden Udgave


== Litteratur ==
Kåre Foss: Gabriel Finne i lys av sin samtid (1922)
Halvor Fosli: Etterord: «'Alkoholistens og lediggjængerens sædvanlige helvede'. Gabriel Finne som dekadansediktar!», . I: Finne. I Afgrunden (1993-utgave) Også i: Ute på prøve. Artiklar og tekster 1988-1995 (1996)


== Eksterne lenker ==
(no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Gabriel Finne
Gullpucken

Gullpucken er en æresbevisning som tildeles årets beste ishockeyspiller på norske klubb- og landslag. Prisen skal «tildeles den norske spiller senior menn og kvinner som gjennom spill på klubb- og landslag har vært den fremste utøver i sesongen».Prisen ble første gang utdelt i 1959. Det er Norges Ishockeyforbund som står for utvelgelsen og utdelingen.


== Mannlige vinnere ==


== Kvinnelige vinnere ==


== Para ishockeyishockey ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Utmerkelser-akummulert
Gisle Fenne

Gisle Oddvar Fenne (født 9. juni 1963 på Voss) er en norsk tidligere skiskytter. Største internasjonale prestasjon er sølvmedaljen i verdensmesterskapet på 20 km i 1989. Fenne deltok også på det norske stafettlaget som tok 5.-plass i OL i Albertville i 1992.
Fenne utkjempet mange drabelige kamper mot Eirik Kvalfoss i løpet av karrieren. Han var i norgestoppen fra midten av 1980-årene til midten av 1990-årene, og ble to ganger norgesmester på 20 km. Fenne hadde sin styrke på standplass, men klarte ikke alltid å følge de beste i sporet. Fenne er far til skiskytteren Hilde Fenne.


== Verdenscupseire ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gisle Fenne – Olympedia 
(en) Gisle Fenne – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Gisle Fenne – IBU 
(en) Gisle Fenne – TheSports.org
Genetikk

Genetikk (av gresk genetikos, som betyr «fruktbar, produktiv»), er læren om arv og gener, en gren av biologien. Genetiske metoder er også mye brukt innen medisinsk forskning.


== Historikk ==
I 1866 og 1870 publiserte Gregor Mendel sine teorier om kombinasjon av arveanlegg i avkom, men de fikk ikke oppmerksomhet før i begynnelsen av 1900-tallet. I 1906 introduserte William Bateson begrepet genetikk, og genetikk ble grunnlagt som vitenskap.
Når Jean-Baptiste de Lamarck og Charles Darwin hadde lagt fram sine teorier om evolusjon, visste altså ingen av dem hvordan egenskaper nedarves. Begge trodde for eksempel at ervervede egenskaper kunne bli nedarvet (se lamarckisme), hvilket ble tilbakevist av August Weismann i 1883. For Darwin var det et stort problem at han ikke hadde noen brukbar teori for hvordan nedarving foregikk. Han forsto at den såkalte "blending inheritance"-teorien som var vanlig på 1800-tallet ville viske ut variasjonen som var nødvendig for seleksjonsteorien hans.
Genetikken gjorde store framskritt på andre halvdelen av 1900-tallet med oppdagelsen og forståelsen av de genetiske prosessene på molekylnivå. Revolusjonerende var for eksempel forståelsen av DNA-molekylenes oppbyggning og hvordan DNA-molekyler styrer oppbyggningen av og funksjonen i organismenes celler.


== Undergrener i genetikken ==
cytogenetikk
evolusjonær genetikk
humangenetikk
klassisk genetikk
molekylærgenetikk
populasjonsgenetikk


== Temaer i genetikken ==
Mutasjoner
Den genetiske koden
DNA
DNA-sekvensering
Genetisk kobling
Kreftgenetikk (tumorsuppressorgener og proto-onkogeneer)
Mikromatriser
Replikasjon
RNA
Transkripsjon
Translasjon


== Se også ==
Avl


== Eksterne lenker ==
(en) Genetics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Houge, Gunnar: Lynkurs om arv og gener, kronikk i Aftenposten 9. april 2010
Genteknologi

Genteknologi kan defineres som en teknikk som kan brukes til å kartlegge, isolere, modifisere og ta opp DNA.
Man kan trekke ut et konkret gen med tilhørende arveegenskap fra en celle for eksempel planter, dyr og mikroorganismer, og deretter plassere det inn i en ny organisme og få denne ønskelige/intenderte egenskapen. En organisme hvor arvematerialet har blitt modifisert kalles en genetisk modifisert organisme (GMO). Genteknologi har mange bruksområder innen biologiske felt som matvareproduksjon, medisin, rettsmedisin, evolusjon og annen forskning.


== Metoder ==
Ofte brukes plasmider, enzymer og bakterier. En ofte brukt metode idag for å replisere genetisk materiale er PCR. Det er flere måter å sette inn de ønskede DNA, det kan gjøres for eksempel ved mikroinjeksjon.
CRISPR er en teknologi der spesielle enzymer og syntetisk RNA brukes til å klippe opp og redigere DNA som har de rette egenskapene. CRISPR kan brukes sammen med PCR.


== Bruk ==
Genteknologi brukes i dag først og fremst for å fremstille medisiner (insulin). For avlinger i jordbruket og i etterforskning av kriminalsaker (DNA-spor).


=== Medisin ===
I helsevesenet kan man bruke genteknologi til å fremstille forskjellige medisiner. Ved hjelp av genteknologi kan man i dag fremstille blant annet insulin og veksthormoner. Det er også mulig å bruke gener fra hjertet til et menneske og sette dem inn i en gris tidlig på fosterstadiet. Da vil hjertet til grisen bli et menneskehjerte og man kan bruke de hjertene og transplantere dem til mennesker.


=== Kriminalteknisk ===
I kriminalsaker kan man bruke DNA til å finne en gjerningsmann. Man trenger kun en celle som inneholder DNA, for eksempel en bloddråpe eller et hårstrå for å kunne påvise at noen har vært på for eksempel gjerningsstedet.


=== Matvareproduksjon ===
Genteknologi kan brukes for å forandre DNA til dyr og planter som brukes til å lage mat.


=== Forskning ===
Fire hovedtrinn under genforskning:

Dele opp DNA i mindre biter
Produksjon av rekombinant DNA
Kloning av DNA og celler
Kartlegging av rekombinant DNA


==== The Human Genome Organization ====
The Human Genome Organization (HUGO) hadde som formål å kartlegge menneskets totale DNA. Prosjektet startet i 1990 og var planlagt å vare i 15 år, men grunnet stadig bedre teknikker ble de ferdig i 2003. Selv om man har baseparsekvensene for alle de nesten 25 000 genene til mennesket er det fremdeles en svært lang vei å gå før vi har kartlagt hvordan disse genene koder for de omtrent halv million proteinene i menneskekroppen. Det er ikke engang sikkert at det er mulig å kartlegge disse genetiske kodene. Sammenhengene i menneskekroppen og i livets koder & språk kan helt enkelt være for komplisert. I dag snakker man stadig mer om fagfeltet proteomikk som handler mer om akkurat dette.


== Kontrovers ==
Bruk av genteknologi reiser etiske og samfunnsmessige dilemmaer for eksempel ved bruk av stamceller. Bruk av genmodifiserte organismer i produksjon av mat er omstridt, se genetisk modifisert organisme.


== Referanser ==
George Pólya

George Pólya (født 13. desember 1887, død 7. september 1985) var en ungarsk matematiker. Han utvandret til USA på 1900-tallet.
Gjennom en vitenskapelig karriere som omfatter mer enn 70 års forskning, ga han mange viktige bidrag til forskjellige deler av matematikkfaget.
Pôlya var kanskje enda mer kjent som en utmerket foreleser og forfatter av mange lærebøker, som belyser matematisk tenkning og problemløsning. I disse bøkene prøver han å beskrive grunnleggende prinsipper for hvordan matematisk oppdagerglede og skaperevne kan læres og utvikles.
En klassiker og hans mest kjente bok heter How to Solve It fra 1945. Denne lille og lettfattelige boken gir en slags kokebokoppskrift for problemløsning som metode. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Pólya
Gnuer

Denne artikkelen handler om dyret, for programvareprosjektet se: GNU
Gnuer (Connochaetes) er en slekt med klovdyr som består av to arter, som begge er endemiske for Afrika; hvithalegnu (C. gnou) og stripegnu (C. taurinus). Slekten tilhører oksefamilien og sorteres i tribuset kuantiloper (Alcelaphini) i underfamilien Antilopinae (antiloper og slektninger). Begge artene er ifølge IUCNs rødliste livskraftige.
De kan bli opptil halvannen meter lange, og veier opp mot 300 kg. Gnuen lever på savannene i Syd- og Øst-Afrika. Dyret er et flokkdyr, og kan samle seg i flokker på opptil en million dyr. Den er planteeter, spiser helst gress fra savannen, og bør drikke vann hver dag. For å få nok gress er flokken konstant på vandring.
De blir jaktet på av rovdyr, først og fremst løver, men også flekkhyener og afrikanske villhunder. Imidlertid har gnuen utmerket lukt og hørsel, og er derfor i stand til å oppdage rovdyrene raskt.
Ute på savannen samler gnuer og sebraer seg i grupper som inneholder begge artene. Ved å danne store grupper på denne måten, reduseres hvert individuelle dyrs risiko for å bli tatt av rovdyr. Rovdyr kan dessuten lettere bli lagt merke til i åpent landskap.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) gnuer i Encyclopedia of Life 
(en) gnuer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) gnuer hos Fossilworks 
(en) gnuer hos ITIS 
(en) gnuer hos NCBI 
(en) Kategori:Connochaetes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Connochaetes – detaljert informasjon på Wikispecies 
Gnu
Nasjonalparken Serengeti kan forsvinne
Georgia (USA)

Georgia er en delstat i USA. Hovedstaden er Atlanta.
Den ligger i den sørøstlige delen av landet og er en av Sørstatene. Den har grense mot Tennessee og Nord-Carolina i nord, Sør-Carolina i nordøst, Florida i sør og mot Alabama i vest. I sørøst grenser Georgia til Atlanterhavet.


== Historie ==
Creek og cherokee var de viktigste før-columbianske indianerstammene i Georgia. Dette området hadde også tidlig landbruksproduksjon, med mais- og fruktdyrking inspirert av indianerkulturene i dagens Mexico.
Spanjolene grunnla misjonsstasjonen Santa Catalina i 1566, en av de første hvite bosettinger i dagens USA. Savannah ble grunnlagt som et fristed for fattige og forfulgte europeere av general James Oglethorpe i 1733, og Oglethorpe ledet styrker som beseiret spanjolene fra Florida i en større trefning i 1742. Savannah ble igjen et slagsted under uavhengighetskrigen i 1782, og måtte evakueres.
Plantasjeøkonomien i Georgia krevde tidlig stor slavehandel, og cherokeene ble deportert i 1838-39 under det som kalles Trail of Tears, hvor tusener døde. I 1860 utgjorde de 462 000 afrikanske slavene hele 44% av befolkningen, og Georgia sluttet seg til Sørstatene i konføderasjonen i 1861 for å forsvare jordbrukseksporten til Europa. I september 1864 stod det harde slag i Atlanta og Savannah.
Atlantas mest kjente bysbarn – Martin Luther King jr., gjorde byen til sitt hovedkvarter under hele borgerrettskampen. Siden 1990-tallet har mange hispanjoler innvandret til Georgia. Med Atlanta som økonomisk drivkraft har delstaten utviklet seg raskt økonomisk. Coca-Cola og CNN har sine hovedkvarter her, og Atlanta var vertskap for Olympiske sommerleker i 1996.


== Klima ==


== Økonomi ==
Georgia er den niende største økonomien i USA.  
Georgias eldste og tradisjonelt viktigste økonomisektor er landbruket. Historisk var bomull den viktigste jordbruksvaren i staten. I dag domineres landbruket i Georgia av egg- og kjøttproduksjon. Gjennomsnittlig produserer Georgias kyllingindustri 12 millioner kg kjøtt daglig, noe som gjør at staten er blant de ledende innen amerikansk kyllingoppdrett. Arbeidsinnvandring fra Mexico og Mellom-Amerika er svært viktig for statens jordbruksindustri.  
Bil- og flydelsproduksjon er de viktigste industrigrenene, ved siden av media og annen tjenesteyting. 
Inntekten pr innbygger øker raskt og er nå nesten oppe på føderalt nivå. Arbeidsløsheten er også lav etter amerikansk standard. Som de fleste sørøststatene er energiproduksjonen helt dominert av kullkraft og kjernekraft, med henoldsvis 875, mrd kWh og 32,0 mrd kWh produsert i 2006.

 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587. 


== Befolkningsutvikling ==


== Kjente personer ==
Kim Basinger
James Bowie
Erskine Caldwell
Jimmy Carter
Ray Charles
Troy Davis
Newt Gingrich
Doc Holliday
Martin Luther King jr.
Little Richard
Sam Nunn
Burt Reynolds
Julia Roberts
Ted Turner
Joanne Woodward
Andrew Young
Alan Jackson
Wayne Brady 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Georgia (U.S. state) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Georgia (U.S. state) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Generalforsamling

En generalforsamling er den øverste myndighet i en organisasjon eller aksjeselskap. Det innebærer som regel et møte hvor alle medlemmene i en organisasjon eller alle eierne i et aksjeselskap er kalt inn.I mange frivillige organisasjoner kalles den øverste myndigheten årsmøte eller landsmøte.
Generalforsamlingen velger styre og eiernes representanter til bedriftsforsamlingen i et selskap.


== Norge ==

I Norge kan en generalforsamling også bare bestå av én person hvor det bare er en eier i et aksjeselskap eller som i Vy eller NRK hvor henholdsvis samferdselsministeren og kulturministeren regnes som generalforsamling.


== Referanser ==
Historiske datoer

Historiske hendelser på disse dagene.

Hvis du foretrekker året i et mindre, mer kompakt format: