jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Arbetslöshetskassa

En arbetslöshetskassa, eller a-kassa, er en økonomisk forening knyttet til en svensk fagforening (foruten Arbetslöshetskassan Alfa, som er frittstående). En a-kassa likestilles f.o.m. 1. juli 2002 med en myndighet, og omfattes således blant annet av trykkefrihetsforordningen. 
A-kassans fremste oppgave er å administrere og betale ut arbeidsledighetshetstrygd ifølge lag om arbetslöshetsförsäkring (ALF). Kassenes virksomhet styres av lag om arbetslöshetskassor (LAK).  
Kassenes styre er det besluttende organ og tillsettes av et årsmøte. Styrets beslutninger iverksettes av en kasserer som har ansvaret for kassens handläggare. Trygd utbetales til kassenes medlemmer eller tilsatte.
Man må ha hatt tidligere jobb og arbeidet et visst antall dager for å ha rett til å få utbetalt arbeidsledighetstrygd fra en a-kasse.


== Erstatningens størrelse ==
Man kan få opptil 80 prosent av lønnen i a-kassa. Det finns dog et maksimalt dagpengebeløp som er 730 kroner de første 100 dagene, deretter 680 kroner.
Maksimalt med dagpenger får den som tjent mer enn 20 075 kroner i måneden, hvilket innebærer at den maksimale a-kasseerstatningen er 16 060 kroner i måneden. Dette innebærer omkring 11 000 kroner etter skatt.


== Sveriges arbeidsløshetskasser ==
Akademikernas erkända arbetslöshetskassa
Arbetslöshetskassan Alfa – Fristående
Arbetslöshetskassan för service och kommunikation
Byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa
Elektrikernas arbetslöshetskassa
Farmacitjänstemännens arbetslöshetskassa
Fastighetsanställdas arbetslöshetskassa
Finansförbundets arbetslöshetskassa
Försäkringstjänstemännens arbetslöshetskassa
Grafiska arbetarnas arbetslöshetskassa
Hamnarbetarnas arbetslöshetskassa
Handelsanställdas arbetslöshetskassa
Hotell- och Restauranganställdas arbetslöshetskassa
HTFs arbetslöshetskassa
Industrifackets arbetslöshetskassa
Journalisternas arbetslöshetskassa
Kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa (störst)
Kommunaltjänstemännens arbetslöshetskassa
Ledarnas arbetslöshetskassa
Livsmedelsarbetarnas arbetslöshetskassa
Lärarnas arbetslöshetskassa
Metallindustriarbetarnas arbetslöshetskassa
Musikernas arbetslöshetskassa
Målarnas arbetslöshetskassa
Pappersindustriarbetarnas arbetslöshetskassa
Petroleumhandlarnas arbetslöshetskassa
Sifs arbetslöshetskassa
Skogs- och Lantbrukstjänstemännens arbetslöshetskassa
Skogs- och Träfackets arbetslöshetskassa
Småföretagarnas arbetslöshetskassa
STs arbetslöshetskassa
Statstjänstemännens arbetslöshetskassa
Svensk Handels och Arbetsgivarnas arbetslöshetskassa
Sveriges Arbetares Arbetslöshetskassa
Sveriges fiskares arbetslöshetskassa (minst)
Sveriges teaterverksammas arbetslöshetskassa
Säljarnas arbetslöshetskassa
Transportarbetarnas arbetslöshetskassa


== Se også ==
Försäkringskassan
Socialstyrelsen


== Eksterne lenker ==
Arbetslöshetskassornas Samorganisation
Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen
Arbetsmarknadsstyrelsen
Burøya (Karlsøy)

Burøya er ei øy i Karlsøy kommune i Troms og Finnmark. Øya ligger nordøst for Burøysund på Vanna.


== Referanser ==
Tamoioskonføderasjonen

Tamoioskonføderasjonen (portugisisk: Confederação dos Tamoios) er navnet på et opprør i Brasil på 1500-tallet. Opprøret ble ledet av den innfødte nasjonen Tupinambá som  bodde på kysten av det som idag den nordlige delen av São Paulo. Området begynner ved Bertioga og kysten til Cabo Frio og inkluderer også stammer som holdt til langs Vale do Paraíba (Paraibadalen) i kapteinsriket av São Vicente. Opprøret var mot de portugisiske kolonisatørene mellom 1556 og 1557, men det ble registrert enkelttilfeller siden 1554.


== Eksterne lenker ==
«Confederação dos Tamoios», InfoEscola
Emboabaskrigen

Emboabaskrigen var en konflikt i Minas Gerais-regionen i Brasil fra 1707 til 1709.
I november 1708 ble Cahoeira do Campo i Ouro Preto-distriktet scene for en blodig konflikt angående utvinningsrettigheter i Minas Gerais.
Paulistene som hadde oppdaget gruvene ville ha enerett på utvinning av gullet. Opposisjonen, som var i hovedsak portugisere og baianere, ble kjent som Emboabas (fra tupi, fugler med lange bein, som en referanse til at skogsarbeiderne brukte støvler). De var under ledelse av Manuel Nunes Viana.
Paulistene tapte krigen og resultatet ble opprettelsen av provinsene Minas Gerais og Rio de Janeiro med henholdsvis hovedstedene Vila Rica do Ouro Preto og São Sebastião do Rio de Janeiro. Disse nye hovedstedene ble de nye maktsentrene i kongedømmet Brasil. São Sebastião (senere kortet ned til sitt nåværende navn Rio de Janeiro) ble hovedstaden i kongedømmet og senere hovedstad for Det forente kongeriket av Portugal, Brasil og Algarve


== Litteratur ==
NAVARRO, EA (2013). Dicionário de tupi antigo: a língua indígena clássica do Brasil (portuguese). São Paulo: Global. s. 560. 
FURTADO, Júnia Ferreira. José Rodrigues Abreu e a geografia imaginária emboaba da conquista do ouro. In: Modos de Governar - Ideias e práticas políticas no Império Português séculos XVI a XIX. BICALHO, Maria Fernanda & FERLINI, Vera Lúcia do Amaral (Orgs.). 1ª ed. São Paulo: Alameda, 2005, p.278


== Eksterne lenker ==
«Há controvérsias» (portugisisk). Biblioteca Nacional. 1. oktober 2008. Arkivert fra originalen 15. mars 2015.  Arkivert 15. mars 2015 hos Wayback Machine.
Villa Badoer

Villa Badoer i Fratta Polesine like ved Po er en villa designet av den italienske renessansearkitekten Andrea Palladio. Det er en av villaene i Veneto som UNESCO har satt på sin liste over verdensarven. 
Det var den venetianske adelsmannen Francesco Badoer som fikk designet villaen i 1554. Den skulle bli sentrum i den landeiendommen han hadde arvet seks år før. I 1556 var den bygget og i bruk. På stedet der villaen ble bygget hadde det ligget en middelaldersk borg. Palladio utnyttet dette til å plassere villaen hevet i forhold til terrenget rundt. På sidene av det sentrale huset er det buede loggiaer som skjermer for stallene og de andre landbruksbygningene. 
Høyden som hovedbygningen har utnytter Palladio ved å anlegge et trappeanlegg med trapper både ned til plassen foran inngangen og til begge sider. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Villa Badoer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Det internasjonale senter for studier av Andrea Palladios arkitektur  (engelsk og italiensk)
Mike Scully

Mike Scully (født 2. oktober 1956) er en tidligere utøvende produsent for Simpsons, fra sesong ni til tolv (1997 – 2001). Han har også skrevet flere episoder i den sjette sesongen, blant annet Two Dozen and One Greyhounds og Lisa's Rival. Han startet sin karriere med å skrive vitser for Yakov Smirnoff.
Scully sluttet fordi han begynte å mislike Simpsons fordi den begynte å ligne en helt vanlig tegneserie, bli mer voldelig og uvirkelig.


== Eksterne lenker ==
(en) Mike Scully på Internet Movie Database 
(sv) Mike Scully i Svensk Filmdatabas 
(da) Mike Scully på Filmdatabasen 
(fr) Mike Scully på Allociné 
(en) Mike Scully på AllMovie 
(en) Mike Scully hos The Movie Database
Jeff Martin

Jeff Martin var en manusforfatter som jobbet med Simpsons gjennom de fire første sesongene. Han gikk på Harvard University, der han skrev The Harvard Lampoon, med mange andre Simpsons-manusforfattere. Han gjorde som mange i Simpsons-staben, og sluttet i 1993 og har senere skrevet for andre TV-serier, blant annet Homeboys in Outer Space.


== Simpsons-episoder ==
Han er kreditert for følgende Simpsons-episoder:

Dead Putting Society
Oh Brother, Where Art Thou?"
Three Men and a Comic Book
Treehouse of Horror II
I Married Marge
The Otto Show
A Streetcar Named Marge
Lisa the Beauty Queen
Lisa's First Word
Homer's Barbershop Quartet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jeff Martin på Internet Movie Database 
(en) Jeff Martin hos The Movie Database
Capital City

Capital City (orignalt Capitol City) er en fiktiv hovedstad i den animerte situasjonskomedien Simpsons. Den ligger i samme stat som Springfield og Shelbyville; altså samme stat som familien Simpson. Kallenavnet til byen er «The Windy Apple», et teleskopord av The Windy City og The Big Apple. Dette er byen Seymour Skinner ble født i, og dit Luann Van Houten flyttet etter skilsmissen.
Hattebergsdalen kraftverk

Hattebergsdalen kraftverk / Muradalen kraftverk ligger ved Rosendal i Kvinnherad kommune i Vestland.
Vannkraftverket utnytter 160 m av fallet i elven Ringerike og har Prestavatnet og Svartavatnet som reguleringsmagasin.  Total magasinkapasitet er 6,3 millioner m³.  Prestavatnet reguleres mellom 601 og 598 moh. 
Nedbørfeltet er på ca. 21,9 km², og årsavløpet er 82,3 millioner m³.
Den første kraftstasjonen på stedet ble satt i produksjon i 1920 og ødelagt av flom i 1940.
Bjørke Båtbyggeri bygde så Muradalen kraftverk, som startet produksjonen i 1954. Årlig produksjon var på ca. 8,5 GWh, og installert effekt 1,5 MW.
Denne er nå revet for å gi plass til et nytt anlegg, som sto ferdig i 2011. 
Det nye bygget inneholder vannbehandlingsanlegg (drikkevannforsyning) og kraftstasjon.
Det er installert 2 aggregater med samlet effekt 5 MW. Årsproduksjonen er 24 GWh.
Kraftverket ligger i Hattebergvassdraget, som er vernet som landskapsvernområde. Det var stor strid om utbyggingen. Først ble den avslått av Miljøverdepartementet. Høyesterett kom så til at avslaget var ulovlig, og selskapet ble tilkjent en erstatning på 20 millioner.
Kraftverket har byttet navn tilbake til det gamle Hattebergsdalen kraftverk, som er ansett som det offisielle og korrekte navnet.
Anlegget er nå eid og driftet av Kvinnherad Energi AS.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
EuroPower
Husnesnett om gamle Muradalen kraftverk (arkiv)
David Mirkin

David Mirkin (født 18. september 1955) er en amerikansk regissør, manusforfatter og produsent. Han kommer fra Philadelphia og har gått på Loyola Marymount University. Han har fått en rekke Emmypriser og den prestisjefylte prisen Peabody Award.
Mirkin var utøvende produsent på Simpsons mellom den femte og sjette sesongen. Den dag i dag hjelper han til med finpuss på manuset. Vegetarianer som han er, er han skyldig i Lisas konvertering til Vegetarianisme i Lisa the Vegetarian, en episode fra den syvende sesongen. Mirken regisserte den romantiske komedien Heartbreakers fra 2001, og samarbeidet med blant andre Matt Groening og James L. Brooks om animasjonsfilmen The Simpsons Movie fra 2007.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) David Mirkin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) David Mirkin på Internet Movie Database 
(sv) David Mirkin i Svensk Filmdatabas 
(da) David Mirkin på Filmdatabasen 
(fr) David Mirkin på Allociné 
(en) David Mirkin på AllMovie 
(en) David Mirkin hos The Movie Database 
David Mirkin på Twitter
Vernor Vinge

Vernor Vinge (født 1944) er en amerikansk matematiker, informatiker og science fiction-forfatter. Han er mest kjent for romanene A Fire Upon the Deep og A Deepness in the Sky samt for kortromanen True Names, som inneholder en av de tidligste beskrivelsene av cyberspace (selv om det her ble kalt «The Other Plane»).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vernor Vinge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Piperenser

Piperenser er en børste lagd av en eller flere ståltråder med påspunnet fiber, ofte bomull, som brukes til å rense innsiden av halsstykket på en tobakkspipe. Fibrene virker som en børste, og ved å stake og vri piperenseren i halsen på tobakkspipen kan den rengjøres.
Hovedgrunnen til at en ønsker å rense pipen er for å fjerne den sure «sausen», som også er kalt «pipelort». Denne ødelegger smaken av tobakken og må fjernes regelmessig.


== Kilder ==
Poul C. Olrik: Kunsten å røke pipe
Modulus

Modulus er et grunntall som inngår i modulær aritmetikk. Den blir benyttet i matematikk og informatikk til å finne resten av et gitt heltall etter en divisjon med et annet heltall. Denne beregningen omtales vanligvis som en modulo-operasjon og forkortes som mod. Dette ordet er ablativ av det latinske  modulus som betyr en liten mengde eller mål.Hvis heltallet er a og tallet det skal deles med er n, blir operasjon modulo skrevet som  a mod n. For eksempel vil 7 mod 3 gi en rest som er  7 − (2⋅3) = 1, mens 9 mod 3 = 9 -  3⋅3 = 0. 
Dette kan uttrykkes ved formelen

  
    
      
        (
        a
        
        
          mod
          
            
          
        
        n
        )
        =
        a
        −
        
          ⌊
          
            
              a
              n
            
          
          ⌋
        
        ⋅
        n
      
    
    {\displaystyle (a\;{\bmod {\;}}n)=a-\left\lfloor {\frac {a}{n}}\right\rfloor \cdot n}
  ,der 
  
    
      
        
          ⌊
          
            
              a
              n
            
          
          ⌋
        
      
    
    {\displaystyle \left\lfloor {\frac {a}{n}}\right\rfloor }
   er heltallet etter divisjonen. I eksempelet 7 mod 3 gir derfor denne funksjonen heltallet 2. 
Metoden blir blant annet benyttet ved beregning av kontrollsifferet (siste siffer) i et IBAN bankkontonummer og kontrollsifrene (to siste) i et fødselsnummer.


=== Notasjon i programmeringsspråk ===
I noen programmeringsspråk blir operasjonen uttrykt med funksjonen mod(a, n). Andre benytter prosenttegnet % eller på annet måte. Funksjonen blir dermed skrevet som a % n eller a mod n. Dersom operasjonen heller ikke finnes som funksjon, kan den skrives a - (n * int(a/n)).
Eksempelvis kan operasjonen brukes i  C++ til å beregne skuddår med  programmeringslinjen
bool skuddår = ((år % 4 == 0 && år % 100 != 0) || år % 400 == 0) && år % 3600 != 0;


== Referanser ==
Hersøya (Karlsøy)

Hersøya er ei øy i Karlsøy kommune i Troms og Finnmark. Øya ligger mellom Rebbenesøya og Nordkvaløya.
På Haugland sør på Hersøya eier Karlsøy kommune en eiendom. Denne eiendommen er leid av Karlsøy Jeger- og Fiskeforening, som har jobbet med å sette hovedhuset på stedet i stand.
Hele Hersøya er del av Nordkvaløya-Rebbenesøya landskapsvernområde. Området ble vernet i 2004.


== Eksterne lenker ==
Bent Svinnungs padleside om Haugland på Hersøya
Karlsøy Jeger- og Fiskeforening: Våningshuset på Hersøya snart ferdigrestaurert
Arkitekturguide: Hytte på Hersøya
Vognskjul

Vognskjul er driftsbygninger for oppbevaring av vogner, kjerrer, sleder (sledeskjul) og redskap.
For de som hadde trille eller karjol i tillegg til slede(r), høyvogn og kjerre, var vognskjulet nødvendig for å beskytte mot vind og vær. Mange andre så behovet da hestedrevne jordbruksredskaper ble almindelige. Plogen tok riktignok ikke så stor plass, men det gjorde harv og hesterive, for ikke å nevne slåmaskinen.
Motorisert landbruk var enda mere plasskrevende, og de fleste steder førte overgang til motorisert landbruk til at vognskjula forfalt eller ble revet.
Vognskjul ble bygd i all slags fasonger med flatt tak, skråtak eller saltak, med én, to eller tre dører. Over skjulet og under taket ble detr ofte plass til planker og annet som lot seg lagre liggende. Noen skjul fikk takhøyde nok til at det ble bygd hems.
Liste over Tysklands presidenter

Liste over Tysklands presidenter omfatter statsoverhodene i Forbundsrepublikken Tyskland. 
Etter innføringen av Grundgesetz i 1949 har Forbundspresidenten vært Tysklands statsoverhode. Forbundspresidenten velges av Forbundsforsamlingen for fem år av gangen, med mulighet for ett gjenvalg.
I perioden 1949 til 1990 var Forbundsrepublikken Tysklands territorium begrenset til Vest-Tyskland. Vest-Berlin ble kulturelt og politisk knyttet til Forbundsrepublikken Tyskland, men de allierte okkupasjonsmaktene aksepterte ikke full innlemming i Vest-Tyskland. Vest-Berlins utsendinger til Forbundsdagen hadde ikke stemmerett. Saarland ble en del av forbundsrepublikken i 1957 etter 10 år som autonom republikk. Richard von Weizsäcker var president da Øst-Tyskland ble forent med forbundsrepublikken og Berlin ble fullverdig del av forbundsrepublikken etter avslutning av den allierte okkupasjonen.
Embetet som Reichspräsident ble opprettet med Weimarforfatningen i 1919.  Det ble avskaffet av Adolf Hitler, som innlemmet det i sitt Reichskanzlerembete. I DDR var Wilhelm Pieck statspresident fra 1949 til sin død i 1960, men fikk ingen etterfølger i embetet, da Statsrådet kollektivt overtok rollen.


== Forbundspresidenter ==
Oversikt over forbundspresidenter:


== Forbundsrådets president som fungerende Forbundspresident ==
I artikkel 136 i Grundgesetz fra 1949 står det at fram til den første Forbundspresidenten ble valgt, skulle hans funksjoner utøves av Forbundsrådets president. Denne hadde ingen rett til å oppløse Forbundsdagen.Ifølge artikkel 57 i Grundgesetz er det Forbundsrådets president som overtar Forbundspresidentens funksjoner når denne er forhindret fra å utøve dem eller hvis stillingen blir ledig før tiden.


== Se også ==
Presidentvalget i Tyskland 2012
Presidentvalget i Tyskland 2017
Tysklands kanslere


== Referanser ==
Tysklands president

Forbundspresidenten (tysk: Bundespräsident) er Tysklands statsoverhode. Presidenten velges av Forbundsforsamlingen for fem år av gangen og gjenvalg kan bare skje én gang.


== Statsrettslig grunnlag og oppgaver ==
Presidentembetet er opprettet med hjemmel i Grundgesetz som er den tyske grunnloven, vedtatt i 1949. Embetet er dermed et fast forfatningsorgan i tillegg til Forbundsdagen, kansleren, forbundsrådet og forfatningsdomstolen.
Forbundspresidenten foreslår for Forbundsdagen en kandidat til valget av Forbundskansler, og oppnevner senere kansleren når denne er valgt av Forbundsdagen. Forbundspresidenten oppnevner og avskjediger Forbundsministre.
I lovgivningsspørsmål kontrasignerer presidenten lover som er gitt av Forbundsdagen. Det er imidlertid tvilsomt om han uten å opptre i strid med grunnloven kan nekte kontrasignatur fordi han er uenig i loven.Det er presidenten som vanligvis oppnevner og avskjediger føderale dommere, embetsmenn, offiserer og underoffiserer.
Presidenten kan oppløse Forbundsdagen etter tre mislykkede valg av kansler eller når kansleren har tapt et mistillitsvotum. Det er presidenten som avgjør når landet er å anse som angrepet i krig og når det skal ta til våpen.
Presidenten innkaller Forbundsdagen og kommisjonen som finansierer de politiske partiene.
Som statsoverhode representerer presidenten Tyskland folkerettslig og utnevner ambassadører. Presidenten har på forbundsplan rett til å benåde straffedømte, med mindre denne retten tilkommer delstatene, men kan ikke gi generelt amnesti.
Da presidenten også har andre fullmakter enn de som tilhører den utøvende, regnes embetet som å være overordnet de øvrige tre statsmakter (de utøvende, lovgivende og dømmende).


== Tjenestesteder, boliger og sekretariat ==
Presidenten har to tjenestesteder (tysk: Amtsitz). Det ene er i Schloss Bellevue i Berlin og det andre i Villa Hammerschmidt i Bonn. I Villa Hammerschmidt finnes også en privatleilighet. Forbundspresidentens sekretariat kalles Bundespräsidialamt og befinner seg like ved Schloss Bellevue i Berlin. Presidentens privatbolig i Berlin kalles Villa Wurmbach og finnes i Pücklerstraße 14 i Dahlem.

		
		


== Se også ==
Reichspräsident
Liste over Tysklands presidenter
Presidentvalget i Tyskland 2012
Tysklands politiske system


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(de) Offisielt nettsted 
(en) Presidents of Germany – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bundespräsident (Deutschland) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Blåfalli kraftverk

Blåfalli kraftverkene er flere vannkraftverk ved Matre i Kvinnherad kommune i Vestland. Deler av reguleringsområdet ligger i Etne kommune. 
Blådalsvassdraget ligger mellom Hardangerfjorden og Åkrafjorden og renner mellom Folgefonna og Matrefjorden.  Nedbørsfeltet er på ca. 179 km² og 759 millioner m³.  Årlig nedbørsmengde i området er på om lag 4 000 mm.
Anlegget består i dag av 5 kraftstasjoner og en rekke dammer og tunneler.
Det er installert 11 turbiner med en samlet effekt på 360 MW. Midlere årsproduksjon er på 1 400 GWh. Totalt magasinvolum ca. 338 millioner m³.
Utbyggingen startet i 1947, med produksjonsstart i 1953. Anlegget er senere utvidet flere ganger.
Blåfalli I 
kraftstasjon som utnyttet fallet mellom Optveitsvatnet og Matrefjorden. Kraftverket ble nedlagt i 2007 og erstattet av Blåfalli Vik kraftverk
Blåfalli II
Utnyttet fallet mellom Fjellhaugvatn og Optveitsvatnet.  Fjellhaugvatnet er regulert mellom 375 og 345 moh med en fyllingsdam med sentral morenetetning.  Kraftverket ble nedlagt i 2007 og erstattet av Blåfalli Vik kraftverk.
Blåfalli III
Består av to ulike stasjoner med hver sin tilførselstunnel.  Blåfalli III Lav utnytter fallet mellom Jamtelandsvatn og Fjellhaugvatn.  Jamtelandsvatn er regulert mellom 437 og 429 moh.  Blåfalli III Høy utnytter fallet mellom Blådalsvatn og Fjellhaugvatn.  Blådalsvatn er regulert mellom 711 og 611 moh. Det tilføres også vann til Blådalsvatn fra flere andre vann.
Blåfalli IV
Utnytter fallet mellom Mosevatnet og Blådalsvatnet. Mosevatnet er regulert mellom 872 og 820 moh. Folgefonna har en brearm som går rett ned i Mosevatnet. Det tilføres også vann fra et takrennesystem.
Blåfalli V
Utnytter fallet mellom Midtbotnavatnet og Blådalsvatn. Midtbotnavatnet er regulert mellom 770 og 700 moh.
Staffi
Utnytter fallet mellom Nesjastølsvatn og Staffivatn.
Blåfalli Vik
Utnytter fallet mellom Fjellhaugvatn og Matrefjorden. Kraftverket åpnet i 2007 og har en forventet midlere årsproduksjon på 710 GWh.
Anlegget er eid og driftes av Sunnhordland Kraftlag AS (SKL).


== Kilder ==
Sunnhordland Kraftlag AS
NVE
Tjelmeland, Sjur (1949-) (1992). Blåfalli: anleggsarbeid i Matre i 45 år. Stord: Sunnhordland Kraftlag. ISBN 8299272408.
Osulf II av Northumbria

Osulf II (noen ganger Oswulf), jarl av Northumbria, var sønn av Eadulf III, og således arving til en gammel familie som hadde, inntil 1041, vært ealdormen eller jarler av Bernicia (mellom elvene Tweed og Tees) med hovedstad i Bamburgh. Kortvarig (inntil 1016) hadde familien hegemoniet over hele Northumbria, selv sør for Tees.
Osulf ble aldri utnevnt som jarl over jarldømmet, og den berømte jarl Siward styrte fra Eadulfs død over hele nordområdet inntil han døde. I 1067, derimot, så Osulf sin mulighet og myrdet Vilhelm I av Englands nye jarl, Copsi i Newburn-upon-Tyne om våren. Om høsten derimot, etter at Osulf hadde styrt som jarl, ble han selv snikmyrdet av overfallsmann. Det var en kortvarig interregnum (periode uten hersker) før hans fetter, Cospatrick, kjøpte jarldømmet av kongen.


== Litteratur ==
Stenton, Sir Frank M.: Anglo-Saxon England Third Edition. Oxford University Press, 1971.
Fjernsynsteater

Fjernsynsteater er dramatiserte forestillinger produsert for fjernsynsmediet. Det kunstneriske uttrykket beveger seg mellom scenedramatikk og ordinær film. Disse TV-produksjonene var vanligst i 1950-, 1960-, 1970-, og 1980-årene.
De fleste nasjonale kringkastingsselskaper i Europa har eller har hatt produksjon og visninger av fjernsynsteater. I fjernsynets barndom var dette en strategi som både hadde til hensikt å spre kvalitetskultur i folkeoppdragende hensikt, og å gi en høytkulturelt alibi til det moderne mediet fjernsyn. I Storbritannia var disse TV-oppsetningene best kjent under benevnelsen Play of the Month, men det i USA ble omtalt som «Teleplay».


== Norge ==
NRK hadde en egen avdeling kalt Fjernsynsteatret i perioden 1960-1990. De hadde ukentlige sendinger, nesten utelukkende på tirsdager.


== Referanser ==