Landsskytterstevnet

Landsskytterstevnet er Norges største skytearrangement og et av Norges største idrettsarrangementer, og arrangert i regi av Det frivillige Skyttervesen. Stevnet samler hvert år mellom 3500 og 7000 deltakere, og mellom 15 000 og 20 000 tilreisende til stevnestedet. Det avvikles hvert år som et åpent norgesmesterskap innen øvelsene arrangert av Det frivillige Skyttervesen. Skytterne skyter både felt og baneskyting med rifle, hvor Sauer 200 STR er hovedvåpenet i kaliber 6,5 eller .22 for de yngste. Menn og kvinner i alle alderstrinn fra 11 til over 90 år deltar på stevnet, og begge kjønn konkurrerer sammen i alle disipliner. Den beste skytteren i klasse 3-5 på baneskying blir skytterkonge/skytterdronning Skytterne inndeles i klasser etter kvalitet fra 18-55 år mellom klasse 1-5, mens skyttere under 18 år og over 55 år inndeles etter alder. Skyttere i klasse 3-5 skyter alle stillinger (liggende, knestående og stående), og det er disse som skyter om konge- eller dronningtittelen. Klasse 5 består av de 800 beste skytterne i landet.


== Historie ==
Det første offisielle landsskytterstevnet ble arrangert i Kristiansund i 1893 hvor ca, 200 skyttere deltok. Før Det frivillige Skyttervesen ble opprettet i 1893, ble det fra 1885 arrangert landsskytterfester i regi av folkevæbningssamlagene, det første på Skarnes i 1885.
Den aller første vinner (skytterkonge er først nevnt som betegnelse i 1904) het Chr. Østern fra Oslo Skytterlag,. I 1904 endret stevnet navn fra Landsskytterfesten til Landskytterstevnet. Senere har landsskytterstevnet blitt arrangert hvert år, bortsett fra krigsårene 1940–1945. Det største antallet deltagere før krigen var 1 808 skyttere i Kristiania i 1914. Deltagerantallet  steg kraftig etter krigen, og den foreløpige rekorden er fra Elverum i 1990 med 7 181 deltakere.


=== Program ===
Fram til 1914 ble det skutt på ulike avstander, helt opp til 1500 meter (Elverum i 1895), mens det fra og med 1914 ble et fast program på 30 skudd for å kåre Skytterkongen. Fra 1958 ble programmet 35-skudd på 10-delt skive, og nærmest identisk med dagens skyteprogram. De 35 mesterskapskuddene på avstand 200 meter foregår på en ti-delt skive hvor tieren er 10 centimeter (0,5 mrad). Programmet består av 5 skudd liggende, 5 skudd stående, 5 skudd knestående og en 10-skudd med 3 skudd stående, 3 skudd knestående og 4 skudd liggende. De 15 beste på 25-skudden kvalifiserer seg til Kongelaget som er blitt vist årlig på NRK siden 1963.


== Arrangørsteder, deltakere og vinnere ==
Lars L. Ese d.y. er den som har vunnet landsskytterstevnet flest ganger, den eneste som har vunnet fire ganger (1947, 1951, 1954 og 1955), og en av fem som har vunnet to år på rad.
Fire personer har vunnet tre ganger:

Tor-Erik Fossli (1996,  1998 og 2000)
Magne Landrø (1961, 1976 og 1981)
Bjørn Solberg (1978, 1983 og 1984)
Olav Medås (1952, 1963 og 1971)Ingen har vunnet flere enn to landsskytterstevner etter hverandre, det er fem personene som har klart dette:

Jens Fredbo (1948 og 1949)
Vebjørn Berg (2008 og 2009)
Bjørn Solberg (1983 og 1984)
Lars L. Ese d.y (1954 og 1955)
Mathias Glomnes (1906 og 1907)


== Stevnearenaer ==
Landsskytterstevnet har historisk blitt arrangert fra Kristiansand i sør til Hammerfest i nord. Stevnet alternerer mellom landsdelene Nord-Norge, Midt-Norge, Vestlandet, Sørlandet og Østlandet hvert femte år.


== Individuelle grener ==
Individuelt konkurrerer skytterne i baneskyting og feltskyting med en innlagt minneskyting. Som en del av feltskytingen arrangeres også hurtigskytingskonkurransene felthurtigskyting og Stang-skyting. Vinneren av Stang-skytingen får Oberst Georg Stangs minnemedalje i ekte gull. Gullmedaljen er den eneste medalje i norsk idrett som tildeles i ekte gull.

		
		
		


== Lagkonkurranser ==
Det arrangeres også samlagsskytinger på landsskytterstevnet mellom de 48 skyttersamlagene.,Den mest prestisjefylte er samlagsskytingen for seniorklassene på 200 meter, hvor vinnerlaget får Ese-medalje i gull til minne om Landsskytterstevnets eneste firedobbelte skytterkonge, Lars L. Ese d.y. Det arrangeres også samlagsskyting for rekrutteringsklassene (under 18 år) og for veteranklassene (over 55 år) som begge foregår på 100 meter. Fra og med 2017 arrangeres også egen lagskyting mellom skytterlagene.


== Mesterskapsmedaljen ==
Mesterskapsmedaljen på landsskytterstevnet deles ut til de beste skytterne etter 35 skudd (25 skudd innledende skyting og 10-skudds mesterskapsomgang). Antall medaljer er avhengig av antall deltakere. Medaljen kan bare vinnes én gang, hvis man kvalifiserer til medalje senere får man i stedet stjerne. Alle med samme poengsum som siste medalje deles ut på skal ha medalje eller stjerne.
Siste medalje eller stjerne er delt ut på følgende poengsummer:

1957: 303
1958: 309
1959: 304
1960: 308
1961: 310
1962: 317
1963: 307
1964: 317
1965: 317
1966: 314
1967: 320
1968: 320
1969: 323
1970: 322
1971: 322
1972: 324
1973: 322
1974: 328
1975: 327
1976: 327
1977: 327
1978: 329
1979: 331
1980: 330
1981: 327
1982: 329
1983: 330
1984: 333
1985: 333
1986: 333
1987: 332
1988: 336
1989: 337
1990: 336
1991: 339
1992: 338
1993: 339
1994: 339
1995: 339
1996: 339
1997: 340
1998: 341
1999: 339
2000: 339
2001: 338
2002: 340
2003: 340
2004: 339
2005: 340
2006: 340
2007: 341
2008: 340
2009: 341
2010:
2011:
2012:
2013:
2014:
2015:
2016:
2017:
2018:
2019:


== Referanser ==


== Kilder ==
Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
Skytterboka 2010-2011, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
Landsskytterstevnet 120 år (2013) - Norges viktigste sportsarrangement: Tor Idar Aune, Terje Vestvik og Per Jorsett
Fosna Skytterlag, Kristiansund Skytterlag (1993). 100 års jubileum : 1893-1993 : for første landsskytterstevne i Kristiansund : jubileumsstevne, jubileumsutstilling, jubileumsfest i Kristiansund 22. og 23. mai 1993. Kristiansund: Fosna Skytterlag. 


== Eksterne lenker ==
Landsskytterstevnet hos DFS.no