jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rødehavet

Rødehavet (arabisk: البحر الأحمر, al-Baḥr al-Aḥmar; hebraisk: ים סוף, Yam Suf; latin: Mare erythraeum; tigrinsk: ቀይሕ ባሕሪ Qeyḥ bāḥrī; somali: Badda cas) er et middelhav som skiller to kontinenter fra hverandre, Afrika i vest fra den arabiske halvøy i Asia. Rødehavet er 2 250 km langt og på sitt bredeste 350 km. På det dypeste er det 3 040 m, og gjennomsnittsdybden er cirka 560 meter. Det har en flate på rundt 438 000 km².

I nord danner Rødehavet to store bukter, Suezbukten i vest og Akababukten i øst, og mellom dem ligger Sinaihalvøya som grenser mot havet. Det er også omfattende grunne områder, kjent for sitt rike maritime liv og korallrev med mange forskjellige, fargerike fisker og dyreliv. Det finnes over 1 200 forskjellige arter av fisk i Rødehavet. Det er tilholdssted for over 1 000 arter virvelløse dyr og over 200 arter myke og harde koraller. Det er verdens mest nordlige tropiske hav. Temperaturen på overflaten av Rødehavet kan komme opp i over 30° C.
Rødehavet er en bruddsone mellom to plater i jordskorpen som utvider seg med ca. 1 cm pr. år. Havet har forbindelse til Indiahavet gjennom Bab el-Mandeb-stredet. På grunn av den store fordampningen som kan kom opp i over 200 cm hvert år, har Rødehavet en meget høyt innhold av salt. Etter åpningen av Suezkanalen ble Rødehavet en viktig samferdselsvei for både handelsskip og andre båter. Rødehavet har kyst mot Somalia, Djibouti, Eritrea, Sudan og Egypt i vest, og Jemen, Saudi-Arabia, Jordan og Israel i øst.


== Navnet ==

Rødehavet er kjent i bibelsk kontekst for fortellingen om hvordan israelittene krysset havet ved at Moses skilte det og de gikk trygt over. Det er beskrevet i Andre Mosebok og kalt for «Sivsjø-underet». Navnet «Rødehavet» ble fremmet i den tidlige greske oversettelsen av Den hebraiske Bibelen som kalles Septuaginta, omtrentlig på 200-tallet f.Kr. I denne versjonen er hebraiske ים סוף, Yam Suph, bokstavelig «Sivsjø», oversatt som Ερυθρὰ Θάλασσα, Erythra Thalassa, «Rødehavet». Den direkte oversettelsen fra gresk til latin er Mare Erythraeum som refererer til den nordvestlige delen av Indiahavet. Det er også betegnelsen for en mørk region på planeten Mars. Rødehavet er et av fire hav som har navn etter farge. De andre er Svartehavet, Kvitsjøen, og Gulehavet.
Navnet på Rødehavet kan ha sin årsak i de sesongmessige oppblomstringen av de rødfargede Trichodesmium erythraeum, en art alger, nær vannets overflate. En teori fremmet av moderne forskere er at «rødt» viser til retningen sør, akkurat som Svartehavet kan referere til nord. Grunnlaget for denne teorien er at en del asiatiske språk benytter fargeord for å referere til himmelretninger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Red Sea – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Red Sea – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Red Sea Coral Reefs
Red Sea Photography
Londonderry

Londonderry (noen ganger bare Derry, irsk Doire «eikelund») er en by i det vestlige Nord-Irland. Londonderry har 105 066 innbyggere (2001). Den ligger i grevskapet Derry, et av de seks, tradisjonelle, irske grevskap i Ulster som utgjør Nord-Irland. Byen er den nest største i Nord-Irland og den fjerde største på øya Irland. Byen hadde et innbyggertall på 103 700 i juni 2006.


== Historie ==
Byen er kanskje den eldste bosetningen på Irland. Den eldste referansen til byen er fra det sjette århundre, da et kloster var grunnlagt her av Columba av Iona, en irsk helgenen, men det har bodd folk i området i tusenvis av år.
Londonderry ble strategisk viktig for det britiske riket da Tudorenes erobring av Irland, og ble angrepet jevnlig av irske opprørere, helt til 1608 da byen ble ødelagt av Cahir o'Doherty, en irsk høvding av Inishowen.
Byen ble så bygget opp igjen i 1613, som den første planlagte i Irland og hadde som en av de første byene som brukte ruteplanbygging. En stil som senere ble kopiert av kolonibyene i Amerika. Selve bymurene stod ferdig 5 år senere i 1618


== Navn ==
Navnet er gjenstand for konflikten mellom unionistene/lojalistene, som ønsker fortsatt tilslutning til Storbritannia, og nasjonalistene/republikanerne, som ønsker å forene Nord-Irland med republikken Irland. Lojalistene insisterer på å bruke Londonderry, selv om de ofte bruker Derry i dagligtalen. Befolkningen i Irland, samt nordirske nasjonalister, bruker konsekvent navnet «Derry». Distriktet Derry skiftet offisielt navn fra Londonderry i 1984. I januar 2007 bestemte høyesterett at navnet Londonderry fra 1662 fremdeles var byens offisielle navn. Noen har forsøkt å omgå problemet ved å kalle byen for L'derry; dette har aldri fått gjennomslag, ettersom L-en er en åpenbar referanse til London. 
Den første skikkelige bydannelsen i området kom på 16 -1700-tallet da primært skotske protestanter bosatte seg der. Oppbyggingen av den nye byen ble støttet av laug i London og derfor ble byen døpt Londonderry.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Derry – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Derry – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Partei des Demokratischen Sozialismus

Partei des Demokratischen Sozialismus (Partiet for Demokratisk Sosialisme, PDS) var et politisk parti i Tyskland. Det ble grunnlagt i 1990, og ble regnet som arvtageren til kommunistpartiet SED.


== Opprettelse ==
Det gamle statsbærende partiet i DDR, SED, skiftet navn til SED-PDS i desember 1989. Fra 4. februar het partiet bare PDS. PDS så seg selv i en historisk kontinuitet der partiet via KPD, VKPD, USPD, Spartakusbund, SPD, SDAP, ADAV førte røttene tilbake til den første tyske arbeiderbevegelse. 
Partiet tok imidlertid avstand fra SED og forbrytelsene begått under DDR-regimet, de ekskluderte fremtredende representanter for det gamle regimet og personer dømt for landssvik og forbrytelser begått under den kalde krigen. Partiet ble derfor ofte beskrevet som venstre-sosialdemokratisk.
Partiet hadde et populistisk preg, og oppnådde i den senere tiden en viss størrelse på meningsmålingene ved å angripe den sosialdemokratiske regjeringens reformering av velferdsstaten. Partiet var spådd å bli størst ved delstatsvalget i Brandenburg høsten 2004, men ble forbigått av sosialdemokratene. I det vestlige Tyskland var imidlertid partiet av ubetydelig størrelse (0-2%).
De var representert i det tyske parlamentet siden 1990 med fraksjonsstyrke fordi de hadde alltid 5% stemmer eller 3 direktmandater. PDS representerte én gang alderspresidenten med partiløs forfatter Stefan Heym.
Ved valgene i 2002 kom partiet under sperregrensen og hadde bare to direktevalgte representanter i det føderale parlamentet (av totalt 603). Forholdsvis blir det norske Kystpartiet nesten dobbelt så stort i Stortinget.
I 2005 ble partiet omdannet til Die Linkspartei ved å inngå et forbund med WASG.


== Partiledere ==
1990–1993: Gregor Gysi
1993–2000: Dr.Prof. Lothar Bisky
2000–2003: Gabi Zimmer
2003–2005: Dr.Prof. Lothar Bisky


== Litteratur ==
Michael Brie / Rudolf Woderich (Hrsg.): Die PDS im Parteiensystem. Berlin, Dietz Verlag, 2000, ISBN 3-320-02014-5


== Eksterne lenker ==
www.sozialisten.de
Partiprogram
Diskusjonsforum på pds-online.de
«Die PDS hat sich vom Stalinismus der SED unwiderruflich befreit» - erklæring fra partiledelsen i anledning 40-årsdagen for bygningen av Berlinmuren
Skaugum

Skaugum er en gammel storgård og et delområde i Asker kommune. Gården benyttes som residens av kronprinsparet. Skaugum ligger under Skaugumsåsen og nær Semsvannet, som er populære friluftsområder. 


== Skaugum gård ==

Gårdens historie går tilbake til middelalderen. Opprinnelig hørte gården til Mariakirken i Oslo og Nonneseter kloster, men gården har skiftet eier flere ganger. I 1909 kjøpte minister Fritz Wedel Jarlsberg gården. 
I 1929 overdro minister Fritz Wedel Jarlsberg gården for kr. 120 000 til daværende kronprins Olav da han giftet seg med prinsesse Märtha av Sverige. Konsesjon for kronprins Olav ble gitt ved kongelig resolusjon av 11. oktober 1929.

Gården er kongefamiliens private eiendom, i motsetning til for eksempel Det kongelige slott og Oscarshall, som er statens eie. Hovedbygningen brant ned i mai 1930. Den nye hovedbygningen ble tegnet av arkitekt Arnstein Arneberg og sto ferdig i 1932.
Skaugum var under den andre verdenskrig bolig for rikskommissær Josef Terboven og SS-sjef Wilhelm Redieß. Like før kapitulasjonen trådte i kraft ved midnatt 8. mai 1945 sprengte Terboven seg i luften i sin bunker på gården. Redieß skjøt seg selv tidligere på dagen.Kong Olav V bodde på Skaugum fram til 1968, da han i forbindelse med bryllupet mellom daværende kronprins Harald og Sonja Haraldsen ga gården videre. Tradisjonen med å bruke Skaugum som residens for kronprinsparet fortsatte, og det er nå kronprins Haakon og kronprinsesse Mette-Marit som bor der. Stedet er ikke åpent for besøkende.
Eiendommen som drives som gårdsbruk med dyr, har i alt 480 dekar dyrket mark og 500 dekar skog. I 2010 besluttet kronprisparet å legge ned melkeproduksjonen, og 24. juli 2010 ble besetningen på omkring 110 kyr og ungdyr auksjonert bort. Kronprinsen er selv ansvarlig for vedlikeholdskostnader. Garden står for vaktholdet på Skaugum. 
Tidligere lå den populær hoppbakken Fjelkenbakken ved Skaugum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Kongehuset.no om Skaugum
(no) Standard for delområde- og grunnkretsinndeling – Delområde- og grunnkretsinndeling 2020
Brengun

Brengun er et britisk lett maskingevær som var standard i den britiske hæren under andre verdenskrig. Den erstattet det gamle maskingeværet Lewisgun fra første verdenskrig i 1935. Navnet er en sammentrekning av «Brno Enfield», siden den ble laget i våpensmiene i Royal Small Arms Factory i Enfield basert på et tsjekkisk design, som opprinnelig het ZB vz 26 før det ble oppdatert til ZB vz 30, som deretter ble grunnlaget for ZB vz 33 og Bren.gun
Den benytter samme ammunisjon som den britiske standard armériflen Lee-Enfield (kaliber .303 British – 7,7 mm). Ulempene med våpenet var at skuddtakten var mye lavere enn sitt tyske motstykke, og den kunne bare benytte magasiner og ikke beltemating. Brengun ble vanligvis benyttet med et 30-skudd magasin som i praksis var ladet med 28 skudd for å forhindre forkiling. Det fantes også et 100-skudds tallerkenmagasin beregnet for bruk mot fly, tilsvarende lewis maskingevær. Vekten var en annen ulempe, og derfor ble ofte Brengun demontert og vekten fordelt mellom to soldater under lange forflytninger til fots.
På tross av disse ulempene var Brengun et meget populært våpen blant de britiske soldatene som respekterte den som et effektivt og pålitelig våpen. Den var også i bruk blant norske hjemmestyrker og i den norske hæren under og etter krigen, frem til man tok i bruk amerikanske våpen på begynnelsen av 50-tallet.
Etter at Storbritannia tok i bruk L1A1 i 7,62x51 som sin rifle, ble Brengun omkamret til 7,62x51 og omdøpt til L4.
L4 forble i britisk tjeneste frem til 1980- eller 90-tallet, og er nå helt erstattet av beltematede FN MAG. Dette blir også brukt i det norske forsvaret, på Leopard 2-stridsvogner kjøpt inn fra Nederland. 


== Se også ==
Liste over maskingeværer


== Eksterne lenker ==
(en) Bren light machine guns – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bren – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Sverre Jervell

Sverre Jervell (født 16. mars 1943) er en norsk diplomat og sikkerhetspolitisk forsker.
Han er utdannet ved Norges handelshøyskole, Europa-colleget i Brugge og Harvard University. Sverre Jervell var i en rekke år en nær medarbeider av Thorvald Stoltenberg og deltok i arbeidet med Stoltenbergs rapport om nordisk utenriks- og sikkerhetspolitisk samarbeid. Han har vært ministerråd ved den norske ambassaden i Berlin, og var 2002–2003 gjesteforsker ved NUPI (Norsk utenrikspolitisk institutt). Han er medlem av rådet i Norsk-Tysk Selskap og utgav boken Nordmenn i Berlin i 2007.Sverre Jervell er far til den norske forfatteren Ellen Emmerentze Jervell. 


== Referanser ==
Superhelt

Superhelten er en heroisk fiktiv person, som besitter et spesielt talent, overnaturlige fenomener eller overmenneskelige krefter (superkrefter). De er ofte å finne i tegneserier, spesielt amerikanske og diverse  filmer (ofte basert på tegneseriene). En superhelt har ofte én eller flere fiender (superskurker), som enten kjemper aktivt mot helten, eller som helten av en eller grunn må stoppe for at ikke superskurken skal skade noen andre.
Typisk kan superhelten ha kommet i kontakt med eller bli utsatt for ett farlig stoff eller stråling (ofte radioaktivt), som kan resultere i at helten muterer og dermed får en form for superkrefter. Dette gjelder helter som for eksempel Spider-Man, Hulk og gruppen kalt Fantastic Four. Andre superhelter har medfødte krefter, som f.eks heltene i X-Men, som på grunn av sine overmenneskelige evner blir kalt for mutanter. Figurer som kommer fra en annen planet enn jorden kan besitte  medfødte superkrefter. Et eksempel på dette kan være Supermann.
En annen omdiskutert gruppe superhelter igjen har ikke superkrefter i det hele tatt, men stoler derimot på kløkt, talent og teknologi. Eksempler på dette kan være Batman eller Iron Man.
Selv om det er et tydelig skille mellom superhelter, som er gode, og superskurker, som er superheltenes onde motpart, finnes det noen såkalte «helter» som befinner seg mellom disse ytterpunktene. Dette kan være skikkelser med evner som befinner seg på grensen mellom god og ond. Disse kalles antihelter og ofte kjemper disse på sin egen side, fremfor å velge mellom godt og ondt. Mangler av dem mangler én eller flere egenskaper som en tradisjonell helt ofte har. Et eksempel på en slik antihelt er mutanten Deadpool.
Scott Adams

Scott Adams kan referere til:

Tegneserieskaperen Scott Adams
Spilldesigneren Scott Adams
Helen Clark

Helen Elizabeth Clark (født 26. februar 1950) var statsminister på New Zealand mellom 1999 og 2008. Hun var fra 2008 til 2017 (administrator) for FNs utviklingsprogram.Clark var leder av det newzealandske arbeiderpartiet. Hun var New Zealands andre kvinnelige statsminister, og den første som besatte posten etter først å ha vunnet et valg.
I 2009 ble Clark utnevnt til medlem av New Zealand-ordenen, New Zealands fornemste orden.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Brian Edwards: Helen: Portrait of A Prime Minister: Auckland: Exisle Publishing: 2001: ISBN 0-908988-20-6


== Eksterne lenker ==
(engelsk) New Zealands statsminister
(engelsk) New Zealand Labour Party
(en) Helen Clark på Internet Movie Database
Norne

For olje- og gassfeltet, se Nornefeltet

Norne er en type gudinne i den norrøne mytologien som bestemmer skjebnen til menneskene og æsene. Nornene er til stede når et barn blir født og bestemmer skjebnen til barnet. Deres jobb er å spinne, måle og klippe livstråder (skjebnetråder) for menneskene.
Nornene blir ofte nevnt i skaldekvad og gudekvad, og ifølge Edda finnes det norner av både alve-, åsa- og dvergeætt. 
Skjebnegudinner som nornene finnes også i gresk (moirer) og romersk mytologi (parcerne), noe som gjør det vanskelig å fastsette opphavet til nornene.


== Urd, Verdande og Skuld ==

De tre herskernornene heter Urd (representerer fortid), Verdande (nåtid) og Skuld (fremtid). De er søstre og tett forbundet med hverandre gjennom skjebnetråden, på samme måte som nettopp fortid, nåtid og fremtid. Herskernornene holder til ved Urds brønn ved verdenstreet Yggdrasil. Fosmark og Moe skriver i Guder, volver og sjamaner: en sammenlignende reise i gresk, norrøn og samisk mytologi:  "Ved Urdarbrønn sitter de og øser vann og aur over verdenstreets rot, så det ikke skal tørke inn. (...) Nornene holder, bokstavelig talt, skjebnen i sine hender. For det er nornene som på håndtein spinner skjebnen, ikke bare for menneskene, men også for æsene."Urd og Verdande (av det norrøne verbet verða, «bli») gir folk lykkelige skjebner, mens den yngste av dem, Skuld (av skulu, «skulle»), ofte krummer skjebnetrådene de to andre har spunnet, til mer tragiske endelikt. Det er også Skuld som bestemmer hvor lang tråden skal være.


== Se også ==
Nornen, navn på flere skip og båter i kystvakten
Nornefeltet, olje- og gassfelt utenfor Helgeland
Tåtten om Norne-Gjest, en eventyrsaga


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Norns – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Oppslagsordet «Nornor» i Nordisk familjebok  fra 1913 (på svensk)
Basel

Basel (italiensk Basilea og fransk Bâle) er hovedstaden i (og utgjør mesteparten av) den sveitsiske kantonen Basel-Stadt. Byen ligger nordvest i Sveits, ved grensene til Frankrike og Tyskland, og ved Rhinens bredder. Med sine nærmere 170 000 innbyggere innenfor bygrensen og 740 000 i forstedene rundt, er Basel den tredje største byen i Sveits.
Samferdselsforholdene er gode, med blant annet et jernbanenett som forgrener seg til Frankrike, Tyskland og det øvrige Sveits. Stasjonen i Basel er et av Europas viktigste jernbaneknutepunkt. Industrien er viktig for Basel, byen er kjent for sin legemiddel- og kjemiindustri, som for eksempel Hoffmann-La Roche, Novartis og Sandoz.
Ellers kan nevnes at Basel, sin beliggenhet til tross, er en viktig sjøfartsby, der flere rederier har sine kontorer. Forbindelsen til havet ved hjelp av Rhinen betyr mye for byen. Elven renner gjennom byen og deler den i to, noe som har gitt Basel tilnavnet «byen med broene».
Videre er Basel òg kjent som en viktig kulturby, der mange kulturfestivaler, arrangementer og konserter avvikles. I tillegg til dette er Basel en internasjonal utdannings- og forskningsby.
Navnet Basel var også betegnelsen på en historisk kanton, men denne ble i 1833 delt i Basel-Landschaft og Basel-Stadt.
Sport
Den verdensberømte tennisspilleren Roger Federer kommer fra Basel. Fotballspilleren Granit Xhaka som spiller for Arsenal FC kommer også fra Basel. Det kan òg nevnes at fotballaget FC Basel, som holder til i St. Jakob Park, er fra den sveitsiske byen.


== Se også ==
Basel-konvensjonen
Art Basel
Trikken i Basel


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Basel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Basel – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Verona

Verona er en by i regionen Veneto i Italia med 257 749 innbyggere per februar 2021. Byen er kjent som stedet der Shakespeares Romeo og Julie utspiller seg. Dessuten er byen kjent for sitt store romerske amfiteater kalt Arena di Verona, som er over 50 år eldre enn Colosseum i Roma. Arenaen hadde plass til 30 000 mennesker samtidig. Amfiteaterets ytterdel ble i middelalderen revet ned og brukt som materiale til andre bygninger rundt om Verona.
Den gamle veronesiske, rosafargete marmoren er brukt mye i hele Veneto. Titter man nøye etter når man går i sentrum, kan man finne fossiler av store sneglehus der.
Sentrum ligger omkring to piazzaer: Piazza delle Erbe og Piazza Bra, som Arena ligger i.
Gamlebyen og sentrum av den moderne byen befinner seg innenfor en buktning i Adige-elva noe sør for Gardasjøen.
Verona skal ha blitt grunnlagt av etruskerne, men det første belegg for byens eksistens er fra 300-tallet f.Kr. Den ble raskt et viktig politisk og økonomisk senter i romertiden.
I 1239 ble byen flomrammet, og deretter ble den gjenoppbygd. Den nådde høydepunktet av sin politiske innflytelse på 1300-tallet, da den var maktsentret for della Scala-familien (også kjent som scaligeriene).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(it) Offisielt nettsted 
(en) Verona – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Verona – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Aruba

Aruba er ei øy i Karibia og utgjør sammen med Nederland, Curaçao og Sint Maarten Kongeriket Nederlandene. Aruba ligger like utenfor kysten av Venezuela, og ble kolonisert av nederlenderne i 1636. Fram til 1986 var øya en del av De nederlandske Antiller. Større deler av Arubas økonomi baserer seg på turisme, særlig turister fra USA. I tillegg er oljeraffinerier viktige for landets økonomi. Ved siden av nederlandsk er papiamento landets offisielle språk, som snakkes av store deler av befolkningen. Papiamento er et kreolspråk, basert på spansk, portugisisk, nederlandsk, engelsk, fransk og flere afrikanske språk. De fleste innbyggerne er katolikker.
Øyas hovedstad er Oranjestad, med 28 000 innbyggere.


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2010 hadde landet en befolkning på 101 484.


=== Språk ===
Ved folketellingen i 2010 talte 68,3 % av innbyggerne vanligvis papiamento. 13,5 snakket spansk, 7 % engelsk, 6 % nederlandsk og 1,4 % kinesisk.


=== Religion ===
Befolkningen tilhører for det meste kristendommen. I folketellingen i 2010 oppga 75,3 % av befolkningen at de var katolikker. 2,7 % var protestanter og 1,7 % Jehovas vitner. 11,7 % oppga å tilhøre andre trossamfunn, mens 5,5 % ikke tilhørte noen religion.


== Økonomi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Aruba – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Aruba – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Regent

Regent er en fungerende hersker. I et monarki regjerer vanligvis regenten mens monarken er fraværende, uskikket eller mindreårig. I Finland og Ungarn fungerte militære offiserer som regenter når monarken var fraværende. Da forbindelsene mellom Danmark og Island ble brutt som følge av andre verdenskrig ble en regent (riksforstander) oppnevnt i 1941 av Alltinget for å ivareta monarkens fullmakter på Island. Ordningen varte til landet ble republikk i 1944.
I San Marino, som er en selvstendig republikk totalt omringet av Italia, er forfatningen slik at to såkalte «kapteinregenter» (it. Capitani Reggenti) sammen alltid utgjør landets statsledere. Disse er ingen egentlige regenter, men to sam-presidenter med en valgperiode på seks måneder om gangen.
I Norge er kronprinsen regent mens kongen er utenlands eller syk. Kronprins Olav var kronprinsregent fra 1955 til kong Haakon VIIs død i 1957.  Kronprins Haakon var kronprinsregent i kong Haralds sykdoms- og rekonvalesensperiode i 2003–2004, og holdt således også nyttårstalen det året.