jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
George Curtis

George Curtis (født 3. desember 1919 i West Thurrock, død 17. november 2004 i Basildon, England) var trener for Rosenborg fra 1969 til 1970, og igjen i 1976. Han førte klubben til seriemesterskap i 1969, og til sølvplassering sesongen etter.
Han måtte imidlertid gi seg, da mange anså Rosenborg for å spille kjedelig fotball. Dette kan forsåvidt forstås med en målforskjell på 15-5 i løpet av 18 kamper, men det må også tas med at Rosenborgs faste målscorere, Odd Iversen og Harald Sunde, forsvant til Belgia etter Georges første sesong som trener for klubben. Nils Arne Eggen og Tor Røste Fossen tok over etter Curtis denne sesongen.
Han kom tilbake som trener for Rosenborg igjen i 1976, etter å ha vært engasjert som landslagstrener for Norge i perioden 1971 til 1974, men var sterkt redusert etter en bilulykke hvor også hans norske kone omkom. Han ble ingen suksess det året, og Nils Arne Eggen (som tidligere hadde vært kaptein under Curtis) måtte igjen overta som trener, syv serierunder før slutt. Rosenborg havnet til slutt på 8.-plass den sesongen.
Curtis var aktiv som spiller både før og etter andre verdenskrig. Han utmerket seg som en «elegant og dyktig» midtbanespiller for de engelske topplagene Arsenal og Southampton. For sistnevnte er han bokført med mer enn 170 kamper og totalt 11 mål.


== Kjente sitat ==
– «This is a ball», var hans berømte presentasjonsreplikk overfor Rosenborg-spillerne vinteren 1969.
– «Du må itj gå så fort fræm, no», var Odd Iversens like berømte svar.
– «Vis meg en god taper, og jeg skal vise deg en taper».
– «De norske spillerne var i hvert fall gode på innkast!», sa en forbannet landslagstrener etter at Norge tapte 1-2 for Luxembourg i 1973.


== Referanser ==
St Davids

St Davids (walisisk Tyddewi), formelle navn St David's and the Cathedral Close en by og et samfunn i Pembrokeshire i Wales. Det er Storbritannias minste by, med omkring 2000 innbyggere (2004). Denne type bystatus forbeholdes normalt større byer. Den ligger ved elven Alun, på St David's halvøy i Pembrokeshire, Wales. Byen er den de facto geistlig hovedstad i Wales og hvor Wales skytshelgen den hellige David, som har gitt stedet sitt navn, hviler.
Byen har vokst opp omkring St Davidskatedralen, som er viet til Wales' nasjonalhelgen; det er fordi den er en katedralby at St Davids fikk status som by. I middelalderen var byen et viktig pilegrimsmål. Ruiner av biskopens palass, fra det 1300-tallet, ligger ved siden av katedralen, og holdes vedlike av Cadw. 
Ifølge tradisjonen ble sankt David født ved St Non's rett sør for byen, omkring år 500. Han skal ha blitt døpt ved Porthclais, som nå er St Davids havneområde. Det er også sankt David som får æren for grunnleggelsen av byen, da under et annet, ukjent navn, i ca. 550.
Andre attraksjoner i byen er en byport fra det 13. århundre, et keltisk høykors og et akvarium. Byen er et populært mål for fotturister, som kan bo på et av flere hoteller eller på ungdomsherberget. Det finnes kun én pub i St Davids, noe som er høyst uvanlig for en britisk by. 
Den er den eneste byen i Storbritannia som i sin helhet ligger i en nasjonalpark, nærmere bestemt Pembrokeshirekysten nasjonalpark.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) St David's – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
St David's hos www.visitpembrokeshire.com Arkivert 8. september 2013 hos Wayback Machine.
www.geograph.co.uk : bilder av St Davids og området rundt
Cadw

Cadw er en delvis uavhengig, men offentlig finansiert, etat som har ansvar for historiske minnesmerker i Wales og for administrasjon av bygningsvern. Hovedkvarteret ligger i Cardiff. Den tilsvarer de andre britiske fornminneforeningene English Heritage og Historic Scotland. 
Navnet kommer fra et walisisk verb som betyr «beholde». De fleste slott, bispepalasser, historiske hus og klosterruiner er underlagt Cadw. Organisasjonen eier ikke minnesmerkene – de er normalt statlig eiendom – men har ansvar for vedlikehold og for å sørge for at de er åpne for allmennheten. 
Cadw er også ansvarlig for freding av bygninger og minnesmerker, og har et overordnet ansvar for bevaring av historiske bygninger og steder av arkeologisk interesse, også om disse ikke er direkte underlagt organisasjonen.


== Steder som drives av Cadw ==
Listen er ufullstendig

Chepstow Castle
Beaumaris Castle
Caerleon: Romersk amfiteater og badehus
St. Davids: Ruiner av biskopens palass, 14. århundre


== Eksterne lenker ==
Cadws hjemmeside Arkivert 21. august 2011 hos Wayback Machine.
Skriptspråk

Skriptprogrammeringsspråk, som oftest kalt skriptspråk, er en type programmeringsspråk som tolkes og utføres av separate programmer. Et skript er en fil som inneholder kommandoer i et skriptspråk. Et skript er som et «manuskript» for tolkeprogrammet. De første typiske skriptspråkene ble ofte kalt «jobbkontrollspråk».


== Forskjell fra kompilerte språk ==
Formelt skiller man mellom tolkede språk (skriptspråk) og kompilerte språk. Forskjellen er at kildekoden til et skript leses som en del av utførelsen, enten rett før eller under kjøring. Et skript er ikke et dataprogram i egentlig forstand, siden kildekoden aldri kompileres helt til prosessorinstrukser. Noen ganger kalles også skript for programmer, siden det er liten praktisk forskjell. Noen ganger sier man også at et skript kompileres i forbindelse med kjøring, selv om koden ikke blir gjort om til maskinspråk. 
De fleste moderne implementasjoner av de mest brukte skriptspråkene er i dag gjort ved hjelp av en virtuell maskin, det vil si en maskinuavhengig lavnivårepresentasjon, ofte kalt bytekode. Dette åpner opp for bruk av sanntidskompilering og andre ytelsesoptimaliseringer som er vanlig i virtuelle maskinimplementasjoner, noe som ofte gir mange ganger økt ytelse i forhold til en rent tolket kjøring av skriptet.


== Liste over skriptspråk ==

ACS
ActionScript
AppleScript
Awk
BeanShell (for Java)
Bourne-Again Shell (bash)
Brain
CobolScript
C shell (csh)
ColdFusion
CS
DCL
Dylan
E
Escapade (Tjenerbasert skripting)
Euphoria
GameMonkeyScript
GML
Groovy
Guile
Haskell
HyperTalk
ICI
IRC script
JavaScript (ECMAScript)
JCL
Jython
KornShell (ksh)
Lua
Lingo
LoadRunner
mIRC script
Miva
MS-DOS batch
MUMPS
NWscript
ObjectRexx
Perl
PHP
Pike
Pliant
Preprosessoren til C og C++
Python
QuakeC
REBOL
REXX
Ruby
Scheme
ScriptBasic
Bourne Shell (sh)
Shorthand Language
Simkin
TENEX C shell (tcsh)
Tcl
UnrealScript
UserTalk
VBScript
Visual DialogScript
Z Shell (zsh)
ZZT-oop


== Referanser ==
Dykkefysikk

Dette er fysikkens lover som en må ta hensyn til ved dykking:

Oppdrift – når en er i vann vil den samlede massen av dykkerens kropp og utstyr fortrenge en mengde vann og størrelseforholdene på disse to parametrene avgjør om dykkeren vil flyte eller synke.
Boyles lov om trykk og volum - når trykket øker vil gassvolumet i dykkerens kropp og utstyr reduseres. P*V = K, hvor P er trykk, V er volum og K er en konstant. Forutsetter at temperaturen er konstant.
Daltons lov- i en blanding av gasser vil konsentrasjonen av de individuelle gasskomponentene bestemmes av partialtrykket til de enkelte gassene. Pt = P1 + P2 +Pn  Pt er Totaltrykket, P1 er deltrykk gass 1, P2 er deltrykk gass 2 osv. I luft vil Pt =P02 + PN2  Totaltrykket er lik deltrykket av oksygen (P02) pluss deltrykket av nitrogen (PN2).
Henrys lov – Når trykket øker vil mengden gass som løses av blodet og kroppens vev øke og dette vil må en ta hensyn til ved dekompresjon for å unngå trykkfallsyke.Fysiske effekter i vann:

Trykk – totaltrykket under vann er summen av atmosfæretrykket og vanntrykket
Tetthet – ulike deler av kroppen og dykkerens utstyr som luft, vann, stål, bly har stor forskjell i tetthet.
Det er økt varmeledningsevne i vann sammenlignet med luft.
Adsorpsjon av lys og reduksjon av farger under vann.
Under trykk vil gasser bli komprimert, men ikke væsker (i hvert fall i svært liten grad ved de trykk som er aktuelle ved dykking).
Gravitasjonskrefter og jordrotasjon fører til tidevannsstrømmer
Effekt av vær som vind som forårsaker bølger og endringer av temperaturen
Guglielmo Marconi

Guglielmo Marconi (født 25. april 1874 i Bologna, død 20. juli 1937 i Roma) var en italiensk fysiker og ingeniør. Han var en pioner innen trådløs telekommunikasjon. Marconis arbeid var særlig viktig for kringkastingsteknikk og han blir ofte anerkjent som oppfinneren av radioen.


== Bakgrunn ==
Guglielmo Marconi ble født som andre sønn til den meget suksessrike italienske landeieren Giuseppe Marconi og den irske konen Annie Jameson. Han gikk på privatskole i Bologna, Firenze og i Livorno. Han studerte ved Universitetet i Bologna. Allerede i ungdommen interesserte han seg for fysikk og elektrisitet. Han studerte arbeidene til James Clerk Maxwell, Heinrich Hertz, Augusto Righi, Oliver Lodge og andre.


== Oppfinnelser ==
Fra 1890 arbeidet Marconi med trådløs telegrafi. I 1895 begynte han med eksperimenter hjemme på gården til faren. Han klarte å utvikle et apparat som man kunne sende trådløse signaler med. Rekkevidden var omtrent tre kilometer.  
Han tok patent på systemet sitt i Storbritannia, med britisk patent nummer 12039. I 1897 grunnla han foretaket Marconi’s Wireless Telegraph Company Ltd. med hovedkontor i London. I 1899 sendte han en trådløs radiomelding over 51 km fra Frankrike til England. Den 12. desember 1901 lyktes han i den første transatlantiske trådløse overføringen. Dette sammen med sin venn Nikola Tesla.
I 1909 fikk Marconi nobelprisen i fysikk sammen med Karl Ferdinand Braun. Han fikk også æren for å ha reddet mange liv, med sin oppfinnelse, da Titanic sank i 1912. Dette førte til endelig heltestatus og sementerte selskapets suksess.  
Senere arbeidet han med hvordan man kunne bruke kortbølger og  mikrobølger.
Han døde 20. juli 1937 i Italia.


== Se også ==
Radio
Telefunken
Marconi


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 1909 hos Nobelprize.org
(en) Guglielmo Marconi hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1909
http://www.marconi.com/
Gullpalmen

Gullpalmen (fransk: Palme d'Or) er den mest prestisjefylte prisen som deles ut på filmfestivalen i Cannes. Gullpalmen er en av filmindustriens mest anerkjente priser, sammen med Oscar for beste fremmedspråklige film og Gullbjørnen. Den ble utdelt første gang i 1955 av en organisasjonskomité. Fra 1939 til 1954 var den fremste filmprisen Grand Prix du Festival International du Film. I 1964 ble Gullpalmen erstattet på nytt av Grand Prix du Festival, hovedsakelig grunnet opphavsrettsproblemer knyttet til betegnelsen Palme d'Or, før den igjen ble innført i 1974.
Det hender en gang i blant at prisen blir delt mellom flere filmer samme år.


== Vinnere av Gullpalmen ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vinnere av gullpalmen, fra 1976 til nå, ved inntjening
Festival-cannes.com, offisielt nettsted
Cannes Film Festival Arkivert 11. april 2010 hos Wayback Machine. hos Internet Movie Database
Lincolnshire (andre betydninger)

Lincolnshire kan vise til:

Lincolnshire, et grevskap i England
Lincolnshire, Illinois, USA
Lincolnshire, Kentucky, USA
Boston (distrikt)

Denne artikkelen omhandler distriktet Boston i England. Se også Boston (andre betydninger).Boston er et distrikt i grevskapet Lincolnshire, England. Det ble opprettet i 1974, da administrasjonsbyen Boston ble slått sammen med landkommunen rundt. Distriktet har et areal på 361,54 km² og hadde 64 637 innbyggere i 2011.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Borough of Boston – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Boston

Boston er hovedstaden og den største byen i delstaten Massachusetts i USA. Boston er også den uoffisielle hovedstaden i regionen New England. Byen er en av de eldste og mest velstående i USA, med en økonomi basert på utdannelse, helsetjenester, finans og høyteknologi.
Byen ble grunnlagt 17. september 1630 og er oppkalt etter Boston i England. En rekke kjente universiteter, deriblant, Boston College, Boston University og Berklee College of Music holder til i byen.
Boston styres av en borgermester og et bystyre. Borgermesteren, som er den viktigste myndigheten, velges for en periode på fire år. Bystyret velges for en periode på to år.


== Historie ==
Boston var en av de tretten originale statene i USA og ble først bosatt i 1630. Boston er et sentralt sted i amerikansk histore. I eldre tider var Boston en av de første byene i USA til å gjøre motstand mot Storbritannia. I 1770 var det stor misnøye over alle skattene Storbritannia innførte og folk reagerte ved å gjøre narr av soldater, men britene viste ingen nåde da britiske soldater i Boston-massakren skjøt inn i en mengde med folk og drepte fem mennesker. En mer kjent begivenhet var da amerikanske patrioter kledde seg ut som indianere, sekstende desember i 1773, og listet seg ombord i båter lastet med te fra det øst India kompaniet, og veltet flere hundre kasser med te ut i vannet, som en reaksjon etter at britene økte skatten på te i 1773. Dette ble i seinere tid kalt for "The Boston Tea Party" . Britene reagerte ved å blokkere havnen med kampskip og innførte streng militær ledelse i byen. Dette var en av årsakene til den amerikanske revolusjonen.


== Attraksjoner ==
Blant de viktigste attraksjonene i Boston er blant andre Copley Square Mall, Newbury Street, Downtown Crossing, og Quincy Market for shopping; for sport er Boston Red Sox (baseball), Boston Bruins (ishockey), Boston Celtics (basketball), New England Patriots (amerikansk fotball), og New England Revolution (fotball); for kultur er Museum of Fine Arts, Boston Symphony Orchestra (BSO), Boston Ballet, Huntington Theater,  Museum of Science, Institute of Contemporary Art (ICA), og New England Aquarium; og for historie finnes The Freedom Trail, JFK Memorial Museum & Library, Faneuil Hall & Quincy Market og Boston Tea Party Museum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
City of Boston
Massachusetts Bay Transportation Authority
(en)  Boston hos Wikivoyage
Dolly Pentreath

Dolly Pentreath (død desember 1777) regnes av mange som den siste som hadde kornisk som eneste språk. Hennes død markerer dermed slutten på kornisk som levende språk.
Hun bodde i sognet Paul, nær Mousehole i Cornwall, sammen med sin mann, som var fisker. Det hevdes at hun ble 102 år gammel. Det har oppstått flere legender omkring henne, så dette må tas med en klype salt.Hun ble gravlagt på kirkegården i Paul, og hennes grav ble raskt et valfartssted for korniske patrioter. Et monument til hennes ære ble plassert i kirkegårdsmuren i 1860 av Louis Lucien Bonaparte.


== Referanser ==
C Sharp

På grunn av tekniske begrensninger har denne artikkelen feil navn. Den riktige tittelen er C#.C# (uttales C sharp) er et objektorientert programmeringsspråk utviklet av Microsoft som en del av deres satsing på .NET-plattformen. Microsoft valgte å basere C# på programmeringsspråkene C++ og Java. C# ble designet for å balansere styrke (C++) og rask utvikling (Java).
Sjefarkitekt for gruppen som jobber med C# og utvikler C# hos Microsoft er danske Anders Hejlsberg. Microsofts C#-kompilator kompilerer ikke C#-kode til maskinkode som kan kjøres direkte fra en datamaskin, slik tradisjonelle kompilatorer gjør. I stedet blir alt kompilert til mellomformat, som beskrevet for .NET.


== Datatyper ==
En C#-bruker kan definere egne datatyper, bruke de innebygde, eller fra .NET-rammeverket. Primitive datatyper blir automatisk konvertert mellom ren binærform og objektform ut ifra hva brukeren bruker det til, dette kalles boxing og unboxing.
C# støtter heltall med og uten fortegn og flyttall opp til 128-bit, men støtter ikke 80-bit [IEEE] flyttall (80-bit).
I motsetning til programmeringsspråkene C og C++, støtter ikke C# heltall som boolske verdier, men programmereren må eksplisitt bruke datatypen bool.


== Hello, world ==


== Se også ==
.NET


== Eksterne lenker ==
(en-US) Offisielt nettsted 
(de) Offisielt nettsted 
(ja) Offisielt nettsted 
(fr) Offisielt nettsted 
(it) Offisielt nettsted 
(en) C Sharp – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Annal

Annal (fra latin annus, «år») er en kronologisk liste over historiske hendelser fordelt på det enkelte år. Sjangren ble populær i middelalderen som en måte for å holde orden på tidens gang. Den fikk spesielt stor betydning da man nærmet seg år 1000, fordi det var en utbredt oppfatning at Kristus ville komme tilbake det året, og man følte at det var viktig å vite nøyaktig hvor man befant seg i tid i forhold til det.
Tankegangen bak annaler ser ut til å være et vanlig, menneskelig fenomen. Tidens gang blir ofte et abstrakt begrep, og jo lenger tilbake et tidspunkt ligger, jo mer abstrakt er det. Året 1994 kan lett defineres som året mellom 1993 og 1995, men dette gir liten praktisk mening. Derfor vil de fleste heller, mer eller mindre ubevisst, definere det for eksempel som året da vinter-OL ble arrangert på Lillehammer eller året den andre folkeavstemningen om norsk medlemskap i EU ble avholdt, noe som gir et konkret referansepunkt.


== Annaler som historisk kilde ==
Annalers verdi som historisk kilde varierer sterkt. De er viktige redskaper for å sette opp en absolutt kronologi, ettersom de angir årstall for viktige hendelser. Samtidig er de, særlig i sin mest rendyrkede form, ekstremt selektive med hvor mye informasjon som tas med. Ofte er bare én viktig hendelse nevnt for hvert år, og annen informasjon er utelatt. Som kilder får de dermed størst verdi når flere annaler kan sees sammen, eller når de kan brukes til å etablere en kronologi for verker som omtaler hendelser mer i dybden, men ikke har klart tidfestede henvisninger.
Annaler er ofte farget av hvem som skriver dem. I Den angelsaksiske krønike, som er sammensatt av flere annaler, finner man flere steder at samme ting er henvist til som noe som skjer «her» i en annal og «der» i en annen. Synspunkt og bakgrunn påvirker også utvalget; da de fleste annaler fra middelalderen er skrevet i klostre, dekker de ofte kirkelige hendelser godt mens verdslige ting er vagere. 
De vil også ofte ha med hendelser både av global (dvs. den kjente verden), nasjonal, regional og lokal betydning. Det går ikke alltid fram av teksten hvilken av disse kategorier en hendelse faller inn i. For eksempel kan teksten «Her [i dette året] var det pest» vise til en global, nasjonal eller lokal epidemi. Man finner også at en og samme hendelse kan være beskrevet ut fra forskjellige ståsteder, noe som kan skape forvirring omkring hendelsens betydning når man ikke kjenner rammene for den. Se eksempler i nedenstående tabeller:

Bruken av annaler som kilde er dermed avhengig av at man identifiserer forfatterens ståsted, slik at man kan sette hendelsen inn i dens rette sammenheng. Dette er lite problematisk i forhold til eksempelteksten, ettersom det dreier seg om en hendelse godt innenfor manns minne, men kan ofte være meget problematisk i forhold til en hendelse langt tilbake i tid som kanskje ikke er dokumentert noe annet sted.
Den Norske Opera & Ballett

Operahuset i Oslo er omtalt i en egen artikkel.Den Norske Opera & Ballett (DNO&B) er den eneste fullt ut profesjonelle institusjon for produksjon og formidling av opera og ballett i Norge, og ble stiftet i 1957. Institusjonen er organisert som et aksjeselskap og var til 2008 eid av staten (90 %) og Det Norske Operafond (10 %). Den er nå heleid av den norske stat.
Operaens første sjef var Kirsten Flagstad. Den norske Opera & Ballett holdt siden starten til i Folketeatret på Youngstorget, før den i 2008 kunne flytte inn i det nye Operahuset i Oslo med adresse Kirsten Flagstads plass 1 i Bjørvika. I forbindelse med flyttingen endret institusjonen navn fra «Den Norske Opera» til «Den Norske Opera & Ballett». Samtidig la Det norske Operafond ned virksomheten og overlot egenkapitalen til institusjonen.


== Virksomhet ==
Virksomheten er organisert i syv programområder:

Opera
Ballett
Konserter
Utdannelse og formidling
Utvikling og nyskapning
Turné- og riksopera/Nasjonalt ressurs- og kompetansesenter
UtenlandsgjestespillOrganisasjonen er bygget ut til å omfatte 620 ansatte fordelt på omkring 50 ulike yrkesgrupper.Den Norske Opera & Ballett mottok i 2017 offentlige tilskudd på 612 millioner kroner ifølge årsrapporten fra 2017 (se link nedenfor).


== Ledelse ==
Annilese Miskimmon, ansatt som operasjef fra 1. august 2017.
Administrerende direktør er Geir Bergkastet. Han tok over etter Nils Are Karstad Lysø som hadde vært det siden 2014.
Ballettsjef er Ingrid Lorentzen. Hun tok over etter Espen Giljane i 2012.
Musikksjefstillingen: Karl-Heinz Steffens overtok etter John Helmer Fiore i 2016.
Styreleder er Anne Carine Tanum, som overtok etter Ellen Horn i 2015.


== Tidligere operasjefer ==
Kirsten Flagstad
Odd Grüner-Hegge
Lars Runsten
Gunnar Brunvoll
Martin Turnovski
Aase Nordmo Løvberg
Knut Hendriksen
Bjørn Simensen
Paul Curran
Per Boye Hansen (2012-2017)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Den Norske Opera & Ballett i Scenewebarkivet
Nasjonalbiblioteket om Den norske opera
(no) Den Norske Opera & Ballett på Operabase (produksjoner, besetning, kalender)
Sidestillingsvedtaket

Sidestillingsvedtaket, likestillingsvedtaket eller jamstillingsvedtaket var et vedtak i Stortinget den 12. mai 1885 med 78 venstrestemmer (mot 31 høyrestemmer) som anmodet regjeringen «om at træffe fornøden Forføining til at det norske Folkesprog som Skole- og officielt Sprog sidestilles med vort almindelige Skrift- og Bogsprog». Vedtaket var et såkalt anmodningsvedtak, dvs. en anmodning fra Stortinget til regjeringen, men ikke uten videre rettslig bindende.Stortinget unnlot bevisst å ta stilling til om det var Knud Knudsens eller Ivar Aasens prosjekter for språklig norskhet som skulle gjelde for «det norske Folkesprog», men etter hvert som Knud Knudsens prosjekt har blitt vårt alminnelige skrift- og bokspråk, har vedtaket blitt oppfattet som en støtte til nynorsken. 
Dette er ett av vedtakene som førte til at landsmål, dagens nynorsk, ble offisielt språk i Norge ved siden av det tradisjonelle standardspråket i Norge, som etter dansk mønster fra slutten av 1800-tallet ble kalt riksmål.
Dette skjedde etter flere tiår med debatt og forsiktig fornorskning av det danske skriftspråket. Johan Sverdrup var da formann for Venstre og kjempet frem vedtaket.  Han hadde en sterk motstander i Knut Hagermo. En annen pådriver for vedtaket var kirkeminister Elias Blix.
En av følgene av sidestillingsvedtaket var at nynorsk også skulle være brukt i lovtekster i norske lover. Den første loven som ble skrevet på nynorsk var Log um sams normaltid fyr kongeriket Norig (Lov om felles normaltid for kongeriket Norge). Denne loven ble vedtatt i 1894, og var skrevet av Marius Hægstad, som senere ble Norges første professor i «landsmaalet og dets dialekter». §1 av denne loven lød:

Fraa den 1ste januar 1895 skal mideltidi fyr den meridianen, som ligg 15 gradar austanfyr Greenwich, vera det loglege klokkeslætte i Norig.
Loven ble opphevet 1. januar 2008, da Lov om målenheter, måling og normaltid ble vedtatt. Neste gang nynorsk ble brukt i en norsk lov var i 1916, da en endringslov til normaltidsloven fra 1894. Etter dette kom det to selvstendige lover i 1920 som var skrevet på nynorsk. Etter dette ble det mer vanlig å benytte nynorsk også i lovverket.


== Se også ==
Skolemålsparagrafen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Då nynorsk vart offisielt språk, artikkel hos Norgeshistorie.no