Liste over bybranner i Norge

Liste over norske bybranner viser hvor og når det har vært bybranner forskjellige steder i Norge og gir en kortfattet oversikt over skadeomfang/andre følger (i den grad dette finnes tilgjengelig). I tillegg til de branner som er listet opp, kommer tvangsevakueringen og nedbrenningen av Finnmark og Nord-Troms i 1944–1945 der 12 000 bolighus, 180 fyr, 118 elektrisitetsverk og 10 000 km telegrafledninger ble ødelagt.


== Arendal ==

1798
1840
1863 – 75 bygninger tapt.
1868 – 12. juli 1868 brøt brannen ut i Sanders hus ved torvet.  94 hus brant ned, men Tyholmen ble reddet.


== Bergen ==

1170
1198
1248
1332
1393
1413
1429
1476
1489
1527
1561
1582
1589
1623 – Kongen ga byens borgere fem års skattefrihet.
1640
1660
1675
1686
1702 – 7/8 av byen gikk tapt.
1751
1756
1771
1780
1795
1800
1830 – 119 bygninger brant.
1855
1901
1916 – 380 bygninger tapt, 2.700 hjemløse.
1925
1930
1940
1944
1955 – Halvparten av de gjenstående bygninger på Bryggen.


== Berlevåg ==
1928 – 27. juni. 50–60 hus brant ned, og 400 mennesker ble husløse.


== Bodø ==
1940 – 27. mai. Sentrum lagt i ruiner i brann etter tysk bombing. 12 drepte. 5 000 av 6 000 innbyggere hjemløse.


== Drammen ==
1735 – Bragernes, 6. november: 18 hus.
1745 – Bragernes, 24. mai: 33 bolighus, 17 sjøbuer (Gamle Kirkeplass til Erik Børresens gt).
1750 – Strømsø, 9. september: 85 bolighus, 5 sjøbuer + Tollboden.
1817 – Bragernes, 1. – 2. mai: 23 bolighus + mange sjøbuer (Storgt. fra Gjetergt. til Torvet).
1838 – Landfalløya, 23. mai: 6 eiendommer.
1838 – Bragernes, 23. november: 20 bolighus + en rekke pakkboder, uthus og sjøbuer. (Sundgt./Øvre Storgt. på begge sider).
1850 – Tangen, 20. juni: 15 større eiendommer + 6 mindre hus
1850 – Tangen, 11. august: 23 gårder
1857 – Bragernes, 23. august: 25 bolighus med uthus og pakkboder (begge sider av Nedre Sund og Baggt).
1857 – Tangen, 1. september: 41 bolighus med uthus (i strøket fra Nellikgt. til Hedensrudtangen).
1858 – Bragernes, 8. november: 7 eiendommer med sjøboder (begge sider av Storgt. fra Tandbergs gård til Konggt).
1866 – Bragernes, 12.- 13. juli: 388 eiendommer fra Waagardsløkken til Brakerøya. En av disse var Gamle Bragernes kirke. Over 5 000 ble husløse.
1870 – Tangen, 21. mai: 92 gårder (fra seilmaker Høegs gård til Skomakergt).
1870 – Strømsø, 25. mai: 148 gårder (fra Pistolgangen til Leirelven ved Rundtom).


== Egersund ==
1843 – 14. september: 2/3 av bebyggelsen i sentrum brant. 700 husløse.
1859 – 7. juli: Hele bystrøket rundt Lervika fra Lerviksbakken til Bøckmansgate.
1862 – 20. oktober: Noe mindre brann i samme område som i 1859.


== Elverum ==
1940 – 11. april: Det meste av Leiret (sentrum) utslettet etter bombing og brann, 20 av de største bygningene totalskadd. 41 døde, 40 sårede. Det mest krigsherjede sted på Østlandet.


== Farsund ==
1901


== Finnmark / Nord-Troms ==
1945 – Taktisk, tysk tilbaketrekning, «den brente jords taktikk». Dette ble lagt i aske: 11 000 bolighus, 4 700 fjøs og uthus, 230 bygninger for industri og håndverk, 420 forretninger, 306 fiskebruk, 53 hotell og gjestgiverier, 106 skoler, 60 bygninger for offentlig administrasjon, 21 sykehus og sykestuer, 140 forsamlingshus og 27 kirker, samt ødeleggelse av veier, broer, kaier, båter, telefonstolper, brønner og fyrlykter.


== Flekkefjord ==
1878


== Fredrikstad ==
1624 – Søndre del av byen brant ned.
1653 – Nordre del av byen brant ned.
1672 – Hele byen brant ned.
1700 – Hele byen brenner, bare kirken, hospitalet og noen militære bygninger står igjen.
1717 – Stor bybrann; enkelte militære bygninger og 15-20 sivile hus sør i byen reddet.
1764 – Stor bybrann, men de fleste militære anlegg unngår flammenes rov.
1836 – Stor bybrann; 46 bygårder brenner ned.


== Hammerfest ==
1890
1945: Byens innbyggere blir tvangsevakuert av tyske myndigheter og byen blir deretter totalt nedbrent av tyskerne under tilbaketrekningen. Kun ett bygg står igjen, gravkapellet. Dette ble bygget i 1937 og er byens eldste hus.


== Halden ==
1667
1676
1703
1716 – Påtent i forsvarsøyemed.
1759
1826


== Harstad ==
1992


== Haugesund ==
1899


== Holmestrand ==
1884


== Horten ==
1852
1859 – 12 hus.
1878 – 19 hus.
1881 – 23 hus.


== Hønefoss ==
1854 – 23. mai: Nordsida, 20 bygninger lagt i aske. Kun 9 var forsikret.
1878 – 12. august: Nordsida, 16 bygninger brant ned til grunnen. Ni mennesker skadd.


== Kirkenes ==
Kirkenes hadde 1012 flyalarmer og 328 allierte (sovjetiske) luftangrep i løpet av 2. verdenskrig. Så å si hele byen ble utslettet av bombing med påfølgende branner. Listen omfatter kun de mest omfattende brannene i perioden 1941-1944.

1942 – 13. juli: Stor brann på byens havn.
1942 – 25. november: Brann i Kirkegaten, ødela bl.a. Sør-Varanger kommunes store, treetasjes trebygning.
1944 – 17. juni: Stor brann, flere hus bl.a. i Pasvikveien ødelagt, samt A/S Sydvarangers bad og hestestall.
1944 – 4. juli: 142 bolighus, samt forretningslokaler, kontorer, to bensinstasjoner og flere industribygninger ødelagt av brann.
1944 – 21. oktober: Det meste av den gjenværende begyggelsen i Kirkenes ødelagt av brann; tyske soldater stakk noen hus i brann, de fleste brannene var imidlertid en konsekvens av intens alliert bombing.


== Kongsberg ==
1631
1810
1988 – Bibliotek og to bygårder. Påsatt brann.


== Kopervik ==
1911 – Et kvartal mellom Hovedgaten og byparken brant ned natt til 17. mai 1911.


== Kristiansand ==
1734 – 328 hus.
1859 – 2. august: 5 kvartaler avgrenset av Kristian IVs gate, Kronprinsens gate, Rådhusgaten og Elvegaten rasert, 1 000 husløse.
1880 – 18. oktober: Domkirken og ett kvartal avgrenset av Skippergaten, Markens gate, Gyldenløves gate og Kirkegaten rasert.
1892 – 8. juli: 350 hus brant ned - 21 fulle kvartaler langs østre havn helt opp til Rådhusgaten. 4 000 ble husløse.


== Kristiansund ==
1940 – 28. april, etter bombing av tyske fly, brannen varte i fire dager. Rundt 800 av byens 1300 bygninger ble helt eller delvis ødelagt


== Levanger ==
1150 – (Utradert)
1846 – 18. april (Stor bybrann). «Opkom Ild i Herberger Jørgen Kjølaases Hus, og inden kl. 9 Formiddagen var den største Deel af Byen lagt i Aske».
1865 – 20. oktober (Mindre brann). Det begynte å brenne i en gård i Sjøgata like ved kirken, og 8 gårder og 6 brygger til en verdi av 82 640 kroner strøk med.
1877 – 12. desember (Stor bybrann). «Under førjulsmarkedet ble byen igjen herjet av en stor brann, som på ny la det meste av den i aske. Brannen begynte i brennevinhandler Stavlos gård, der kjøpmann Røskaft nu har sin forretning». Dagens Domus-kvartal hvor Røskaft-gården inngår i en bevaringsplan.
1897 – 26. mai (Stor bybrann). «Brannen startet i uthuset hos enkefru Smith ved torvet, der brødrene Bentzen nu har sin forretning».


== Lærdalsøyri ==
2014 - En brann startet lørdag kveld 18. januar. I sterk østavind brente 42 bygninger helt ned/ble totalskadet, deriblant 17 bolighus. I tillegg ble fire andre bolighus ubeboelige og ytterligere 14 hus/bygninger fikk brann-, røyk- og vannskader - til sammen minst 60 bygninger ble rammet.


== Mandal ==
1810 – Blant annet kirken som lå på det gamle torvet, på "hylla" i brobakken.


== Molde ==
1916 – cirka 1/3 av byen brant
1940 – som resultat av tysk bombing, cirka 2/3 av byen brant


== Moss ==
1807 – 24. mai: 34 hus brant ned ("en Sjettedeel af Byen"), samt tre møller og to sagbruk, flere hundre hjemløse.
1808 – Mindre bybrann, Øvre/nedre del av Kongensgt.
1858 – 15. april: 52 bygninger (inkl. kirken og rådhuset).
1881 – Øvre/nedre del av Kongensgt.


== Namsos ==
1873
1897
1940 – 20. april: bombet av tyske fly.


== Oslo/Christiania/Kristiania ==
1223 – Kongsgården brant ned.
1254 – Kongsgården brant på ny.
1308 – Svenske beleirere (av Akershus) setter byen i brann.
1353 – Hallvardskatedralen og alle sognekirkene ble lagt i aske.
1523 – Byen brent av en svensk invasjonshær.
1567 – Byens innbyggere brenner byen for å hindre at den faller i svenske hender. De får 12 års skattefrihet av kongen.
1611 – Stor bybrann. 55 bygårder brenner ned.
1624 – Bybrannen i Oslo 1624. 17. august: Oslo legges fullstendig i aske, og Christian IV gjenreiser byen innenfor festningsmurene og gir den navnet Christiania.
1658 – Christianias forsteder blir brent for å hindre svensk beleiring av Akershus.
1686 – 1/3 av byen lagt i aske etter et lynnedslag i Hellig Trefoldighets kirke.


== Porsgrunn ==
1905 – 23. juni: 61 hus og flere trelastlagre lagt i aske, 24 hus skadet.


== Refvik ==
1872 – 22. august: 86 hus lagt i aske.


== Risør ==
1861 – 248 bygninger gikk tapt, 81 ble reddet.


== Sandefjord ==
1900 – Natt til 16. mars.
1915 – Ikke like ille som den forrige, men nokså stor ødeleggelse.


== Sarpsborg ==
1567 – brent ned av fienden under den nordiske syvårskrigen (1563–1570). Ny by anlegges: Fredrikstad.


== Skien ==
1565 – Svenskene brenner byen i forbindelse med den nordiske sjuårskrigen (1563–1570).
1583 – 3/4 nedbrent.
1652 – 51 bygninger brant ned.
1671 – Om lag 100 bygninger.
1682 – 40 hus.
1742 – Mesteparten av byen lagt i aske.
1777 – 270 hus i sentrum, rådhuset, kirken, 32 saghus, 2 møller og 40 hus i utkanten av byen brant ned.
1854 – Januar
1854 – August
1886 – Brannen i Skien


== Stavanger ==
Se artikkelen Bybranner i Stavanger.


== Steinkjer ==
1900 – 15. august: 62 hus brant ned, og 200 mennesker ble husløse.


== Tromsø ==
1969 – 14. mai: Stor bybrann på sørsiden av Stortorget. 24 hus, deriblant de gamle bryggene og den tradisjonsrike Arbeiderforeningen, gikk tapt.


== Trondheim ==
se: Bybranner i Trondheim


== Tønsberg ==
1536: Byen brent ned av svenske hærstyrker.
2007: Frantzengården i Tønsberg ble totalskadd i en brann 13. mars.


== Vadsø ==
1944 - 23. august: Etter alliert bombing.


== Vardø ==
1895: Kvartalet øst for Lilletorget gikk tapt, derunder kjøpmann og ordfører Karten A. Zachariasens bygård.
1898 – 14. november: Anton Holmboes eiendommer i Vestervågen ødelagt.
1942 – 1. mars: Et område i Vestervågen, blant annet byens sykehus, ødelagt av brann etter bombing.
1944 – 23. august: Store områder, først og fremst i Midtbyen, gikk tapt i brann som følge av alliert bombing.


== Ålesund ==
1904 – 22. – 23. januar: 850 hus tapt (230 igjen), 10.500 hjemløse.


== Referanser ==