jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Helga Hjetland

Helga Kjellaug Hjetland (født 18. april 1948) er en tidligere fagforeningsleder, og var leder av Utdanningsforbundet (UDF) fra etableringen i 2002 til og med 2009. Før dette var hun leder av Norsk Lærerlag, det største av to lagene som slo seg sammen i UDF.
Fra 1. januar 2010 tok Mimi Bjerkestrand over som leder av Utdanningsforbundet etter Hjetland.


== Bakgrunn ==
Hun er vokst opp på Sandane i Nordfjord og bosatt på Kyrkjebø i Høyanger i Sogn og Fjordane. Hun er gift med Ottar Hjetland, rektor på Høyanger vidaregåande skule og har tre voksne barn.
Hjetland er utdannet adjunkt. Tidligere har Hjetland jobbet som lærer og rektor på Løvås skole i Bergen og Kyrkjebø skule i Høyanger.  Hun har vært leder av Bjørgvin bispedømmeråd. I Utdanningsforbundet har hun hatt tillitsverv på alle nivåer. Hun har også vært medlem av styret i Noregs mållag.


== Se også ==
Liste over kjente personer fra Gloppen kommune


== Referanser ==


== Kilder ==
Utdanningsforbundet (lest 6. desember 2005 9:00)


== Eksterne lenker ==
(en) Helga Hjetland på Internet Movie Database 
(no) Portrett i Dagbladets helgemagasin
Estlands bank

Estlands bank (estisk: Eesti Pank) er sentralbanken i Estland. 
Banken ble grunnlagt 24. februar 1919, etter en beslutning av landets midlertidige regjering. Estland erklærte seg selvstendig fra Russland 24. februar 1918, men ble ikke formelt løsrevet før 2. februar 1920. Bankens første sentralbanksjef var Mihkel Pung.
Fra Sovjetunionen reokkuperte Estland i 1940 til de igjen ble selvstendige i 1991 hadde sentralbanken i praksis ingen funksjon, siden landets penge- og kredittpolitikk var detaljstyrt fra sovjetisk side. Da bank-krisen i Sovjetunionen startet i 1987, og grepet rundt de sovjetiske republikkene (Estland het da ESSR – Den estiske sovjetiske sosialistiske republikk) avtok, nedsatte Eesti Pank en arbeidsgruppe som jobbet med re-etableringen av banken, og introduksjonen av egen valuta. 
Overgangsprogrammet ble presentert overfor regjeringen i desember 1989, der valutaen ble presentert; 1 kroon = 100 sent. ESSRs høyesterett vedtok 15. desember en resolusjon som re-etablerte Eesti Pank og landets nye valuta. Rein Otsason ble nominert som bankens nye president. 
Per april 2017 er Ardo Hansson sentralbanksjef, og banken har følgende hovedoppgaver: 

bidra til estisk økonomisk politikk ved å implementere pengepolitikk, være rådgiver overfor regjeringen og utøve internasjonalt samarbeid
være ansvarlig for finansiell stabilitet ved å utvikle landets finansnæring og betalingssystemer
utstede landets valutaSiden Estland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Estland og i EU.
Hovedmålsettingen i ESSB er å bevare prisstabilitet i EU-regionen. For tiden er dette inflasjonsmålet satt til 2%.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bank of Estonia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Finlands Bank

Finlands Bank (fi: Suomen Pankki, sv: Finlands Bank) er sentralbanken i Finland. 
Banken ble etablert i 1811. Helt fra starten hadde banken ansvar for trykking av penger, selv om det var russiske rubler og kopeck fram til finske mark ble introdusert i 1860. Dessuten var svenske riksdaler i sirkulasjon fram til 1840. 
Sentralbanksjef er pr. mai 2016 Erkki Liikanen. Han har hatt denne stillingen siden 12. juli 2004. Visesentralbanksjef er Pentti Hakkarainen.Sentralbankens hovedmålsetting er, i likhet med EU, en stabil inflasjon på om lag 2 % pr år. 
Siden Finland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Finland og i EU.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bank of Finland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Banque de France

Banque de France er Frankrikes sentralbank. Den ble etablert 18. januar 1800 av Napoléon Bonaparte. 
Napoleon hadde i 1799 gjennomført et statskupp, opprettet en ny styreform («Konsulatet» – Le Consulat), og gjennomførte en rekke reformer, bl.a. i finansvesenet. Et tiltak han gjennomførte var opprettingen av en sentralbank; Banque de France. 
Bankens rolle var i starten begrenset både geografisk og oppgavemessig. Den favnet kun Paris, og hadde en rolle som ansvarlig for trykking av penger. Dermed var banken ikke enerådende på dette området i Frankrike, siden det også fantes andre aktører. Begge disse begrensningene ble gradvis utvidet, og i 1848 var hele Frankrike pliktig til å akseptere penger trykt av Banque de France. 
Siden Frankrike er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Frankrike og i EU.
Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 
Sentralbanksjef er pr august 2011 Christian Noyer.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Banque de France – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Den greske sentralbanken

Den greske sentralbanken (gr: Τράπεζα της Ελλάδος) er sentralbanken i Hellas. Hovedbygningen ligger i Athen, denne ble bygd i perioden 1933 – 1938. 
Banken ble etablert 15. september 1927, og startet sin virksomhet 14. mai 1928. Den første sentralbanksjefen var Alexandros Diomidis, han var sentrabanksjef fram til september 1931. Til sammen har banken hatt 17 sentralbanksjefer, hvorav tre har blitt utnevnt til æressentralbanksjefer (honorary governors).Etableringen av sentralbanken var en av flere ledd i den økonomiske reformen Hellas gjennomførte i etterkant av 1. verdenskrig, for å få orden på økonomien. 
Hellas' valuta har i tiden under og etter 2. verdenskrig hatt mange problemer. Under den tyske okkupasjonen opplevde Hellas hyperinflasjon, og i 1944 ble drakmen erstattet av en ny, med forholdet 50.000.000.000 til 1. Denne nye drakmen ble igjen devaluert i 1953 og 1956. 1. januar 2001 ble Hellas medlem av EU, og innførte euro i 2002. 
Siden Hellas er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Hellas og i EU.
Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 
Sentralbanksjef er per mai 2016 Yannis Stournaras.  Han overtok etter Georgios Provopoulos i juni 2014, da Provopoulous' periode som sentralbanksjef utløp. Stournas kom fra stillingen som finansminister.Visesentralbanksjefer er Theodoros Mitrakos og Yannis Mourmouras.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bank of Greece – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  (engelsk versjon)
Ungarns sentralbank

Ungarns sentralbank (ung: Magyar Nemzeti Bank – MNB) er sentralbanken i Ungarn. 


== Historie ==
Tidlig på 1800-tallet var det fyrstehuset Habsburg som regjerte i Ungarn. Denne familien hadde arvet tronen på 1500-tallet, og Ungarn var i denne perioden i en personalunion med Østerrike. 
Sentralbankfunksjonen ble først utført av Den østerrikske statsbanken, som ble etablert i 1816. Under revolusjonen og uavhengighetskrigen i 1848–49 utpekte Ungarns første uavhengige regjering «Den ungarske handelsbanken» i Pest som sentralbank. Den østerrikske nasjonalbanken ble omdøpt til Den østerriksk-ungarske bank i 1878. Etter 1. verdenskrig smuldret Østerrike-Ungarn opp, og «Den kongelige ungarske statsbanken» fikk tildelt de oppgavene en sentralbank skal ha. Ikke før i 1924 ble Magyar Nemzeti Bank opprettet, med driftsstart 24. juni. Ungarns første uavhengige sentralbank var dermed et faktum. Den første sentralbanksjefen var Sándor Popovics. 
I begynnelsen var hovedoppgaven å få ned inflasjonen som herjet etter første verdenskrig, samt å få kontroll på utenlandsgjelden. MNB byttet bl.a. ut den østerriksk-ungarske kronen med Pengõen, for å øke tilliten til landets valuta. Dette var i 1927. Det samme skjedde etter andre verdenskrig, da hyperinflasjonen gjorde at de byttet ut Pengően med dagens Forint. 
Fra 2001 ble forinten koblet til euroen slik at forinten skal styres mot en kurs der 282,36 forinter = 1 euro. Det tillates en svinging på ± 15% i forhold til kursmålet. 


== Målsettinger ==
Siden Ungarn er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Ungarn og i EU.
Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 


== Sentralbanksjef ==
Sentralbanksjef er pr juni 2022 György Matolcsy. Han overtok etter András Simor i mars 2013.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Headquarters of the Hungarian National Bank – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Irlands sentralbank

Irlands sentralbank (eng: Central Bank of Ireland, irsk: Banc Ceannais na hÉireann) er sentralbanken i Irland. 


== Historie ==
Sentralbanken ble etablert 1. februar 1943 under navnet «The Central Bank of Ireland» og overtok etter den tidligere «Valutakommisjonen» (Currency Commission). 
Den gang var det imidlertid flere klassiske sentralbankoppgaver banken ikke hadde, bl.a:

den bestemte ikke over bankenes reservefond
den fungerte ikke som statens bank
landets valutareserver ble forvaltet av clearing-bankene, dvs de som tidligere eide aksjene i Valutakommisjonen.Den første sentralbanksjefen var Dr. Joseph Brennan.
Sentralbanken ble omorganisert og døpt om til «the Central Bank and Financial Services Authority of Ireland» 1. mai 2003. Den nye sentralbanken fikk et noe utvidet mandat i forhold til den gamle, ved at enheten som heter «Irish Financial Services Regulatory Authority» ble opprettet, noe som tydeliggjorde sentralbankens rolle som en regulerende enhet. Denne enheten er en integrert del av sentralbanken, men likevel en selvstendig enhet, og har som hovedformål å regulere finansnæringen og beskytte forbrukerne i finansielle spørsmål. 
I 2010 ble sentralbanken igjen reformert, og fikk nytt navn. De to institusjonene «the Central Bank and Financial Services Authority of Ireland» og «Irish Financial Services Regulatory Authority» ble slått sammen til «Central Bank of Ireland». 


== Målsettinger ==
Siden Irland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Irland og i EU.
Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 


== Sentralbanksjef ==
Sentralbanksjef er pr mai 2016 Philip R. Lane. Han overtok etter Patrick Honohan i november 2015.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Central Bank of Ireland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vegard Olsen

Vegard Thomas Olsen, også kjent som Vegard «Short Cut» Olsen (født 20. november 1973 i Bogotá i Colombia) er en norsk musiker og programleder. 
Olsen ble adoptert til Norge tre måneder gammel og vokste opp på Kongsberg.Han albumdebuterte med Straight Physical (1996) og gav samme år ut singelen «Hots for you», som toppet hitlistene i Norge i tillegg til noen europeiske land. Han spilte sammen med verdensstjerner som Backstreet Boys og Christina Aguilera. I 1997 sto han på scenen foran 200 000 personer sammen med Ricky Martin i den spanske byen Malaga, og ble en av de mestselgende artistene i Spania det året. Samme år kåret VG-lista Topp 20 ham til årets artist.Fra 1999 til 2003 var han programleder for hitlisteprogrammet VG-lista Topp 20 på NRK1. Han har også vært programleder for Migrapolis, TV-aksjonen og MGPjr.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vegard Olsen på Internet Movie Database
Sjur Nesheim

Sjur Nesheim (født 13. april 1952 i Vardø) er en norsk fjellklatrer.
Nesheim flyttet til Tromsø i 1966 og var med på etableringen av klatremiljøet der. I 1971 foretok han sin første bestigning i Raftsundet. Nesheim har siden 1970-tallet klatret verden over, og blant annet besteget Ulvetannas nordvestvegg (Antarktis, 1994). Han er instruktør i Tromsø Klatreklubb. Han har også holdt foredrag fra sine klatreekspedisjoner.Han er bror til klatreren Håvard Nesheim, og sønn av sorenskriver Nesheim i Vardø. Han har tre barn.


== Referanser ==
Italias sentralbank

Banca d'Italia (norsk: Italias bank) er sentralbanken i Italia.
Fra Italia ble samlet til en republikk i 1861 og fram til sentralbanken ble etablert i 1893 reflekterte bankvesenet i Italia i stor grad det historiske Italia, med mange små regionale banker, og ingen overordnet myndighet som fungerte godt. Til og med utstedingen av penger ble gjort rundt i regionene, i til sammen 6 banker. Italia gjennomgikk en bankkrise, der særlig «Banka Romana» stod sentralt, og det ble besluttet å omorganisere hele banksektoren. Etableringen av en sentralbank var et tiltak i denne omorganiseringen. 
Sentralbanken ble vedtatt ved lov av 10. august 1893. Da ble det bestemt at tre banker skulle slå sammen til «Banca d'Italia», og gis rettigheten til å utstede penger. De tre bankene var; 

Banca Nazionale nel Regno
Banca Nazionale Toscana
Banca Toscana di Credito per le Industrie e il Commercio d'ItaliaSamtidig beholdt de to bankene Banco di Napoli og Banco di Sicilia også retten til å utstede penger. 
Året etter (1894) ble det vedtatt at den nye sentralbanken også skulle ha retten til å utstede penger i provinsene. Deretter vokste bankens oppgaver gradvis til også å omfatte penge- og kredittpolitikk. Fra 1926 fikk banken enerett på å utstede penger. 
Siden Italia i dag er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Italia og i EU.
Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%. 
Sentralbanksjef er pr november 2014 Ignazio Visco. Han overtok etter Mario Draghi 1. november 2011. 


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Banca d'Italia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Latvias bank

Latvias bank (latv: Latvijas Banka) er sentralbanken i Latvia. 
Republikken Latvia ble erklært selvstendig 18. november 1918. Noe av det første som ble gjort var å beskrive hvordan finansnæringen skulle se ut, og å definere landets valuta. 
7. september 1922 ble sentralbankloven vedtatt, der Latvias bank fikk retten til å utstede landets valuta. Samme år ble den latviske laten innført. Den erstattet den latviske rubelen, slik at 50 rubler tilsvarte 1 lat. 
Etter bruddet med Sovjetunionen i 1990–91 ble sentralbankens posisjon bekreftet ved to lover; «Om bankene» og «Om Latvias bank». Disse to lovene ble egentlig vedtatt i 1990, før bruddet med Sovjetunionen, men ble vedtatt på nytt (bekreftet) i 1992. Lovene definerer sentralbanken som en uavhengig, selvstendig sentralbank, med eksklusiv rett til å utstede penger, overvåke landets banknæring, utøve statens pengepolitikk og forvalte statskassen. 
Ifølge «Om Latvias bank» skal sentralbankens styre bestå av en formann, en viseformann og 6 medlemmer. 
Siden Latvia er medlem av EU er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Latvia og i EU.
I likhet med EU for øvrig er hovedmålsettingen stabil inflasjon. Dette er også i tråd med loven «Om Latvias bank». I tillegg skal sentralbanken bidra til makroøkonomiske vilkår som bidrar til en bærekraftig økonomisk vekst som er stabil over tid. 
Sentralbanksjef er pr juli 2018 Ilmārs Rimšēvičs. Han har sittet siden 2001.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bank of Latvia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lietuvos bankas

Litauens bank (lit: Lietuvos bankas) er sentralbanken i Litauen. 


== Historie ==
Banken har sine røtter tilbake til 1768, da Litauen og Polen var i union. Seimasen (Litauens parlament) etablerte da en nasjonalbank for å utstede penger, denne fikk navnet «Bank Polski i Litewski». Arbeidet med denne banken startet i 1792, men ble ikke fullført. Litauen ble delt mellom Russland og Preussen i 1795, og opphørte å eksistere som egen stat i over et århundre. 
Etter sin uavhengighet fra Russland i 1918 gikk det noen år før Litauen fikk sin egen sentralbank, og de brukte valuta fra flere andre land. De måtte bygge opp pengesystemet sitt fra bunnen av, og de etablerte en avtale med den tyske banken «Darlehnkasse Ost» om å bruke tyske mark inntil en egen valuta var på plass. I 1922 fikk imidlertid Tyskland hyperinflasjon, og papirmarken mistet raskt sin verdi (erstattet i 1923 av rentemarken). Dette gjorde at Seimasen raskt vedtok en sentralbanklov og en lov om ny valuta. 
Dermed hadde Litauen egen sentralbank (operativ fra oktober 1922) og egen valuta (innført 2. oktober). Den første sentralbanksjefen var professor Vladas Jurgutis. Bankens hovedoppgaver i starten var å utstede valuta, regulere omsetningen og flyten av valuta, og sikre et stabilt pengesystem. 
I 1940 ble Litauen okkupert av Sovjetunionen, dermed ble sentralbanken en del av det sovjetiske banksystemet. 
I forbindelse med at de erklærte seg uavhengig fra Sovjetunionen 11. mars 1990 ble sentralbanken på nytt etablert (etablert 1. mars), og litaen gjeninnført. Den første produksjonen av penger ble gjort i utlandet; 31. oktober 1991 kom den første forsendelsen av mynter fra Storbritannia, og 29. november kom den første forsendelsen av sedler fra USA.  
I dag er banken selvstendig i forhold til regjeringen, og styrer etter hovedprinsippet om lav og stabil inflasjon. Sentralbankstyret består av en leder, to nestledere og to medlemmer, og under seg har de 11 faglig orienterte divisjoner og 5 stabsfunksjoner. I tillegg har de avdelingskontorer i Kaunas og Klaipeda. 


== Euro ==
Siden Litauen er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Litauen og i EU.


== Sentralbanksjef ==
Pr august 2018 er Vitas Vasiliauskas sentralbanksjef. Han har hatt denne stillingen siden 2011, og startet sin andre termin i april 2016.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(lt) Offisielt nettsted 
(en) Bank of Lithuania – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  en, lt
Luxembourgs sentralbank

Luxembourgs sentralbank (Banque Centrale du Luxembourg – BCL) er sentralbanken i Luxembourg. 
BCL ble etablert samtidig med Den europeiske sentralbanken; 1. juni 1998. Etableringen var nødvendig for Luxembourg på grunn av Maastricht-avtalen og innføringen av euroen. 
Bankens historikk strekker seg tilbake til 1856 da «Banque Internationale à Luxembourg» (BIL) ble etablert, med rett til å utstede penger. I 1873 ble «Banque Nationale du Grand-Duché de Luxembourg» etablert, en bank som ligner mer på dagens sentralbanker. Denne ble imidlertid nedlagt i 1881. 
I 1983 ble «Luxembourg Monetary Institute» opprettet for bl.a. å overvåke landets finansnæring og utstede valuta, og det var denne enheten som i 1988 ble transformert til å bli Luxembourgs sentralbank, BCL. 
BCLs hovedfunksjoner er

definere og utøve landets pengepolitikk, herunder transaksjoner til utlandet og forvalte landets valutareserver
utstede og trekke tilbake penger
bidra til finansiell stabilitet (lav og stabil inflasjon)
sørge for et fungerende betalingssystem
drive nødvendig økonomisk analyseSentralbanksjef (generaldirektør) er pr august 2018 Gaston Reinesch. Han overtok etter Yves Mersch 1. januar 2013 da Mersch gikk til Den europeiske sentralbanken (ESB).Siden Luxembourg er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Luxembourg og i EU.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Banque centrale du Luxembourg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Maltas sentralbank

Maltas sentralbank (malt: Bank Ċentrali ta’ Malta; eng: Central Bank of Malta) er sentralbanken på Malta.
Malta ble selvstendig fra Storbritannia 21. september 1964. Landets økonomi og finansielle struktur var da i en dårlig forfatning, og etableringen av en sentralbank var et tiltak for å få orden på økonomien. Sentralbanken skulle spille en viktig rolle som rådgiver overfor regjeringen i spørsmål om penge- og kredittpolitikk. 
Regjeringen fikk bistand fra Bank of England i denne prosessen. Dr Philip L. Hogg, som senere ble Maltas første sentralbanksjef, ankom Malta i 1967 for å bistå. 17. april 1968 var sentralbanken etablert. 
Sentralbankloven er endret flere ganger siden den første gang ble vedtatt 11. november 1967. I 2002 ble loven tilpasset EU, slik at prisstabilitet ble det viktigste styringsmålet, samtidig som banken ble gitt en styrket selvstendighet. 
Siden Malta er medlem av EU (fra 1. mai 2004), er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Malta og i EU. 
Sentralbanksjef er pr mai 2014 Josef Bonnici. Han har hatt denne stillingen siden 1. juli 2011. 


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Central Bank of Malta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nederlands bank

Nederlands bank (ned: De Nederlandsche Bank – DNB) er sentralbanken i Nederland. 
Etableringen av DNB var noe av det første Kong Willem I (konge 1813–40) gjorde da han overtok tronen, etter at Nederland var fri fra Napoleon. 
Landets økonomi var dårlig, og deres tidligere posisjon som et internasjonalt handelssenter var borte. Etableringen av en sentralbank var et tiltak for å få orden på landets finansnæring og valuta. Deres nederlandske gylden hadde vært i bruk siden 1300-tallet, og fra 1694 var den hovedvalutaen, men ikke den eneste valutaen som var gyldig. 
I perioden som De forente Nederlandene (1581–1795) fikk de aldri til en enhetlig valutapolitikk, noe Napoleon fikk mer orden på, og Willem I videreførte denne politikken. Banken var både en kredittbank og den ansvarlige institusjonen som trykket opp penger. 
I dag er DNB et allment aksjeselskap, og ledes av en sentralbanksjef og 5 direktører. Sentralbanksjef er pr september 2018 Klaas Knot. Han overtok etter Nout Wellink 1. juli 2011. Wellink hadde da sittet siden 1997.Siden Nederland er medlem av EU, er også sentralbanken medlem av ESSB – Det europeiske systemet av sentralbanker og Eurosamarbeidet. På denne måten har banken innflytelse på pengepolitikken og den økonomiske politikken både i Nederland og i EU.
Hovedmålet for sentralbanken er, i likhet med EU for øvrig, en stabil inflasjon på ca. 2%.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nederlandsche Bank – kategori av bilder, video eller lyd på Commons