Fjærvinger

Fjærvinger (Ptiliidae) er en gruppe av biller som omfatter de minste medlemmene av ordenen. Enkelte arter i gruppen blir opptil 2 mm lange, men de aller fleste er mindre enn 1,3 mm. Baranowskiella ehnstromi, som også er funnet i Norge, skal være verdens minste beskrevne billeart, 0,4 mm lang og spinkelt bygd. Men det er kjent hittil ubeskrevne arter som er enda mindre, så lite som 0,3 mm. Fjærvingebillene kjennes lett på at flygevingene er redusert til staver med en frynse av lange hår rundt kanten – de minner derfor om fjær. Dette er en vingetype som finnes hos knøttsmå insekter av flere ordener (for eksempel dvergsnyltevepser og trips), og som er vist å være den mest effektive løsningen for så små dyr. Fjærvingebillene er ofte meget vanlige i løvstrø, i hule trær og lignende. Mange av artene, kanskje de fleste, lever av soppsporer. Det er beskrevet omtrent 400 arter, men det finnes sannsynligvis mange flere ubeskrevne.


== Utseende ==
Knøttsmå (0,3 – 1,3 mm, noen få arter opptil 2 mm), spinkelt bygde biller. Hodet er lite og rundt, ofte mer eller mindre dekket av brystskjoldet (pronotum). Fasettøynene er ganske små, hos noen arter er de mer eller mindre redusert og kan mangle helt. Antennene er vanligvis 11-leddete, ganske lange og spinkle med en svakt definert kølle, noen arter har mer tydelig kølleformede antenner. Hos de fleste artene har oversiden tydelig mikroskulptur og fine hår, og er derfor ganske matt, men det finnes også blanke arter, blant annet i slekten Ptenidium. Brystskjoldet er vanligvis forholdsvis stort og bredt. Den artsrikeste slekten, Acrotrichis, kan blant annet kjennes på at brystskjoldets bakhjørner er trukket tilbake som spisse tagger. Dekkvingene er ofte forholdsvis korte, og hos mange grupper dekker de ikke bakkroppsspissen. Punktrekker finnes ikke. Bakkroppen er foholdsvis flat. En viktig bestemmingskarakter er formen på hunnens sædbeholder (spermathek), der sæd blir lagret etter paringen. Denne er et innviklet organ med buktende ganger og kamre av ulik form, men det kan ofte være vanskelig å dissekere den ut fra bakkroppen for bestemming. Beina er korte og spinkle, føttene (tarsene) to- eller treleddete.
Larvene er hvite eller gulaktige, mer eller mindre sylindriske.


== Levevis ==
Fjærvinger finnes ofte i tilknytning til ulike slags råtnende materiale, som løvstrø, kompost og møkk. Andre arter lever knyttet til spesielle sopp-arter. Baranowskiella ehnstromi, vår minste art, er for eksempel knyttet til seljekjuke, der billene kryper rundt i porene på undersiden av kjuken. Trolig spiser de fleste artene sopp eller soppsporer. Fjærvingebillene er ofte svært tallrike i løvstrø, men fordi de er så små kreves det spesielle innsamlingsmetoder for å få tak i dem.


== Systematisk inndeling/ norske arter ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien åtsel- og rovbiller, Staphylinoidea
Familien fjærvinger, Ptiliidae Heer, 1843
Underfamilien spissfjærvinger, Acrotrichinae
Stammen Acrotrichini
Slekten Acrotrichis Motschulsky, 1848 – den mest artsrike slekten, med mer enn 150 beskrevne arter, av disse er 25 funnet i Norge.
Slekten Chaska Darby, 2016
Slekten Chirostirca Johnson, 1985
Slekten Petrotrichis Darby, 2015
Slekten Phytotelmatrichis Darby & Chaboo, 2016
Slekten Storicricha Johnson, 1988
Stammen Nephanini
Slekten Baeocrara Thomson, 1859
Baeocrara variolosa (Mulsant & Rey, 1873)
Baeocrara japonica (Matthews, 1884)
Slekten Etronia Deane, 1931
Slekten Microtrichis Darby, 2015
Slekten Nephanes Thomson, 1859
Nephanes titan (Newman, 1834) – artsnavnet til denne halvmillimeter-store billen er et godt eksempel på ironi
Slekten Ptiliodes Matthews, 1882
Slekten Ptiliopycna Casey, 1924
Slekten Smicrus Matthews, 1872
Smicrus filicornis (Fairmaire & Laboulbène, 1855)
Underfamilien Cephaloplectinae  - ikke i Norge, 37 kjente arter av biller med mer eller mindre reduserte øyne som lever i maurtuer. Ble før regnet som en egen familie under navnet Limulodidae.
Slekten Cephaloplectus Sharp, 1883
Slekten Eulimulodes Mann, 1926
Slekten Limulodes Matthews, 1867
Slekten Paralimulodes Bruch, 1919
Slekten Rodwayia Lea, 1907
Underfamilien fjærvinger, Ptiliinae
Stammen Discheramocephalini
Slekten Africoptilium Johnson, 1967
Slekten Cissidium Motschulsky, 1855
Slekten Dacrysoma Grebennikov, 2009
Slekten Discheramocephalus Johnson, 2007
Slekten Fenestellidium Grebennikov, 2009
Slekten Skidmorella Johnson, 1971
Stammen Dvergfjærvinger, Nanosellini – omfatter de aller minste artene, små og slankbygde
Slekten Baranowskiella Sörensson, 1997
Baranowskiella ehnstromi Sörensson, 1997 - Europas minste bille, finnes i Norge
Slekten Cylindrosella Barber, 1924
Slekten Cylindroselloides Hall, 1999
Slekten Fijisella Hall, 1999
Slekten Fijiselloides Hall, 1999
Slekten Garicaphila Hall, 1999
Slekten Hydnosella Dybas, 1961
Slekten Isolumpia Deane, 1931
Slekten Limulosella Hall, 1999
Slekten Mikado Matthews, 1889
Slekten Nanosella Motschulsky, 1869
Slekten Nellosana Johnson, 1982
Slekten Nellosanoides Hall, 1999
Slekten Nepalumpia Hall, 1999
Slekten Paratuposa Deane, 1931
Slekten Phililumpia Hall, 1999
Slekten Porophila Dybas, 1956
Slekten Primorskiella Polilov, 2008
Slekten Scydosella Hall, 1999
Slekten Scydoselloides Hall, 1999
Slekten Sikhotelumpia Polilov, 2008
Slekten Suterina Dybas, 1980
Slekten Tasmangarica Hall, 1999
Slekten Throscidium Matthews, 1872
Slekten Throscoptilium Barber, 1924
Slekten Throscoptiloides Hall, 1999
Slekten Throscosana Hall, 1999
Slekten Ussurilumpia Polilov, 2008
Slekten Vitusella Hall, 1999
Stammen Ptiliini
Slekten Actidium Matthews, 1868
Slekten Babrama Johnson, 2007
Slekten Bambara Vuillet, 1911
Slekten Bicavella Johnson, 2007
Slekten Cingulum Darby, 2021
Slekten Cochliarion Deane, 1930
Slekten Dipentium Johnson, 1982
Slekten Euryptilium Matthews, 1872
Euryptilium gillmeisteri Flach, 1889
Euryptilium saxonicum (Gillmeister, 1845)
Slekten Gomyella Johnson, 1985
Slekten Greensladella Johnson, 2007
Slekten Iloptila Darby, 2021
Slekten Kimoda Johnson, 1985
Slekten Kuschelidium Johnson, 1982
Slekten Malkinella Dybas, 1960
Slekten Micridina Johnson, 1969
Slekten Micridium Motschulsky, 1868
Micridium halidaii (Matthews, 1868)
Slekten Motschulskium Matthews, 1872
Slekten Nossidium Erichson, 1845
Slekten Notoptenidium Johnson, 1982
Slekten Numa Darby, 2021
Slekten Oligella Motschulsky, 1868
Oligella foveolata (Allibert, 1844)
Oligella nana (Strand, 1946)
Slekten Ptenidium Erichson, 1845 – blanke biller. Åtte arter i Norge.
Slekten Ptenidotonium Johnson, 1982
Slekten Ptiliola Haldeman, 1848
Ptiliola kunzei (Heer, 1841)
Ptiliola brevicollis (Matthews, 1860)
Slekten Ptiliolum Flach, 1888 – seks arter i Norge
Slekten Ptilium Gyllenhal, 1827 – fem arter i Norge
Slekten Sindosium Johnson, 2007
Stammen Ptinellini
Slekten Astatopteryx Perris, 1862
Slekten Championella Matthews, 1884
Slekten Dybasina Lundgren, 1983
Slekten Leaduadicus Deane, 1930
Slekten Leptinla Johnson, 1985
Slekten Limulopteryx Hall, 2003
Slekten Microptilium Matthews, 1872
Slekten Myrmicotrichis Motschulsky, 1855
Slekten Pterycodes Matthews, 1884
Slekten Pteryx Matthews, 1858
Pteryx suturalis (Heer, 1841)
Pteryx splendens Strand, 1960
Slekten Ptinella Motschulsky, 1844
Ptinella limbata (Heer, 1841)
Ptinella tenella (Erichson, 1845)
Slekten Ptinellodes Matthews, 1872
Slekten Pycnopteryx Dybas, 1955
Slekten Rioneta Johnson, 1975
Slekten Urotriainus Silvestri, 1945
Slekten Xenopteryx Dybas, 1961


== Referanser ==


== Kilder ==
Hall, W.E. 1995. Ptiliidae, Featherwing beetles i Tree of life. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) fjærvinger – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) fjærvinger i Encyclopedia of Life 
(en) fjærvinger i Global Biodiversity Information Facility 
(no) fjærvinger hos Artsdatabanken 
(sv) fjærvinger hos Dyntaxa 
(en) fjærvinger hos Fauna Europaea 
(en) fjærvinger hos Fossilworks 
(en) fjærvinger hos ITIS 
(en) fjærvinger hos NCBI 
(en) Kategori:Ptiliidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ptiliidae – detaljert informasjon på Wikispecies