jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
AFR

AFR (forkortelse for Anders Fogh Rasmussen, skrevet med versaler) er et dansk satirisk drama fra 2007, instruert av Morten Hartz Kaplers, som også selv medvirker i filmen. AFR er produsert av Zentropa-produsenten Meta Louise Foldager.
Genremessig er filmen en fiktiv dokumentarfilm (en såkalt mockumentary).
Filmen har allerede før premieren skapt heftig debatt, da den er basert på til dels manipulerende originale tv-klipp, dels fiktive sekvenser. Dermed ligner AFR den kontroversielle britiske filmen Death of a President, hvor USAs president George W. Bush blir myrdet.
Handlingen utspiller seg omkring statsminister Anders Fogh Rasmussen og hans hemmelige elsker Emil (Morten Hartz Kaplers). Blant de ekte klipp er et klipp med Pia Kjærsgaard, som uttaler at «Vi har jo længe vidst, at han var bøsse». Pia Kjærsgaard tar avstand fra bruk av klippet som stammer fra en uttalelse om mordet på den homoseksuelle hollandske politiker Pim Fortuyn i 2002. Flere andre virkelige politikere medvirker.
Filmen ble i januar 2007 vist på den internasjonale filmfestival i Rotterdam, hvor den som en av 15 filmer var utvalgt til festivalens konkurranseprogram, som kun består av nye instruktørers første eller andre film. AFR vant Tiger-prisen som ut over æren består av 10 000 euro samt sikkerhet for at filmen vises på nasjanlt hollandsk tv.
Filmen hadde premiere i Danmark den 20. april 2007.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) AFR på Internet Movie Database 
(da) AFR i Danmark Nationale Filminstitut 
(nl) AFR på MovieMeter 
(en) AFR på AllMovie 
(en) AFR på Turner Classic Movies 
(en) AFR på Rotten Tomatoes
IPX

Internetwork Packet Exchange (IPX) er en protokoll på nettverkslaget i OSI-modellen og er en del av IPX/SPX-protokollfamilien.
Mann-overbord-båt

En mann-overbord-båt (MOB-båt) er en mindre, hurtiggående redningsbåt ombord i større båter, ferjer, skip og oljeinstallasjoner til bruk i mann-over-bord-situasjoner og ved andre tidskritiske operasjoner. MOB-båter har ofte RIB- eller RIB-liknende skrogform for å kunne kombinere høy fart med stor stabilitet. Både utenbords- og innenbordsmotorer med vannjet brukes på MOB-båter.
En MOB-båt skal kunne låres og tas ombord raskt og har gjerne ettpunktsfeste.


== Referanser ==
N4 (Irland)

N4 er en av hovedveiene i Irland. Den går mellom Dublin og Sligo, som ligger i den nordvestlige delen av landet. Ved Longford tar N5 av mot Westport, og etter Kinnegad tar N6 av mot Galway. 
Strekningen fra utkanten av Dublin til Kilcock er oppgradert til motorvei, og går under navnet M4. Firefeltsveien ble i 2005 utvidet vest for Kinnegad.
Granard

Granard er en by i den østlige delen av Longford i Irland. Den ligger ved stedet hvor veiene N55 og R194 krysser hverandre.
Bak den katolske sognekirken finner man ruinene etter et motte and bailey-festning fra det 12. århundre. Det ble bygget av Richard de Tuit, og ble inntatt av kong Johan I av England under hans straffeekspedisjon mot Hugh de Lacy i 1210. Det var også blant festningene som ble brent av Edward Bruce under hans invasjon av Irland 1315–1318. Statuen av St. Patrick som står der er fra det 20. århundre.


== Eksterne lenker ==
(en) Granard – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wexford

Wexford (irsk Loch Garman, gammelnorsk: Veisafjǫrðr or Waes Fiord) er administrasjonsbyen i grevskapet Wexford i Irland. Den ligger nær sørøstspissen av Irland. 
Byen ligger på sørsiden av Wexford Harbour, ved en fjord dannet av elven Slaney. Den ble grunnlagt av vikinger omkring år 800, og fikk da navnet Waesfjord, fjorden ved mudderslettene. Dette navnet har blitt forvansket til dagens engelske navn. På grunn av de vanskelige forholdene med stadige endringer i sandbankene har havnen ikke hatt stor kommersiell suksess. Derfor ble det på begynnelsen av det 20. århundre anlagt en ny havn ca. 20 km lenger sør. Opprinnelig het den Rosslare Harbour, men den heter nå Rosslare Europort. Den er en dypvannshavn, som ikke påvirkes av tidevann og strømmer. Alle store skip bruker denne havnen, mens Wexford havn kun brukes av fiskebåter og andre mindre fartøyer.
Byen følger havnen langs fjorden og elven, med en hovedgate som går mer eller mindre parallelt med vannkanten. Hovedgaten er omkring halvannen kilometer lang, og har flere navn i løpet av denne strekningen. Nesten alle butikker i byens sentrum ligger langs denne gaten. 
Wexford er forbundet med Dublin via jernbane og hovedveien N11 (E1). Det er en stor bro, en av de lengste i Irland, som forbinder Wexford by med den andre siden av fjorden. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Wexford – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
N11 (Irland)

N11 er en av hovedveiene i Irland. Den går langs østsiden av landet, fra Dublin til Wexford. Veien utgjør en del av Europavei 1.
Langs denne strekningen passerer den Bray, Greystones, Wicklow og Arklow. Mange fra disse stedene pendler til Dublin. Den går også gjennom blant annet Gorey og Enniscorthy. Veien fortsetter til Rosslare Europort som en del av N25. 
Det er meningen at N11 skal knyttes til motorveien M50, som er en ringvei rundt Dublin. På grunn av behov for arkeologiske utgravninger ble dette utsatt i 2004, og det er meningen at arbeidet skal fullføres i 2005. 
N11 var i begynnelsen av 2005 en firefeltsvei fra Dublin til Rathnew i Wicklow. Seksjonen rett sør for M50, forbi Bray, er oppgradert til motorveistandard og kalles M11. Deler av oppgraderingen var kontroversiell, fordi den gikk gjennom et skogområde, og Irland har svært lite skog som er bevart. Det var store protester, for det meste utført av engelske aktivister. Etter store forsinkelser ble arbeidet utført, med minimale inngrep i skogen. 
Det neste større prosjekt på veien er å legge den utenom Gorey, som er den største flaskehalsen. 


== Eksterne lenker ==
(en) N11 road (Ireland) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gorey

Gorey er en by i Wexford i Irland. Den ligger ved hovedveien N11 mellom Dublin og Wexford, og har en jernbanestasjon langs linjen mellom samme steder. 
Med omkring en times kjøretid til Dublin har stadig flere pendlere slått seg ned i Gorey, og det har derfor vært en dramatisk økning i befolkningen og press på skolesystemet i byen. Byen har gått forbi Wexford i innbyggertall, og er dermed den største i grevskapet. Økningen i innbyggertall har også økt byens handelsstand med stadig flere forretninger, restaranter og kjøpesentre.
Hovedveien sørover fra Dublin til Rosslare, N11, og E1, gikk tidligere gjennom byen og skapte betydelige trafikkproblemer. I juni 2007 ble det åpnet en 23 km parsell med firefelts motorvei utenom byen som har bedret forholdene betydelig. 
Omkring fem km fra Gorey ligger kystbyen Courtown Harbour, som er et populært feriemål.


== Kulturliv ==
Om sommeren holdes en dramafestival i byen. Det er aktive teatergrupper og musikkarrangementer.


== Transport ==
Jernbanestasjonen ble åpnet i 1863. Den betjener forbindelsen mellom Dublin og Rosslare. Det er flere bussforbindelser gjennom byen, også flybuss til Dublin lufthavn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Gorey – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rosslare Europort

Rosslare Europort er en moderne havn i Wexford i Irland. Havnen ble grunnlagt på begynnelsen av det 20. århundre, fordi havnen i Wexford by ikke var egnet for større skip på grunn av stadig skiftende sandbanker. Landsbyen Rosslare Harbour har vokst opp rundt den.
Havnen drives av Iarnród Éireann, det irske nasjonale jernbaneselskapet. De tilbyr også direkte forbindelse over jernbane til Limerick og Dublin. Hovedveien N11, som er en del av Europavei 1, går fra Rosslare til Dublin.
I tillegg til transportskip er det fergeruter til Cherbourg, Fishguard, Pembroke og Roscoff. Den viktigste transportruten er til Le Havre i Frankrike. 
Da havnen ble anlagt var det praktisk talt ingen bebyggelse i området, men det har vokst opp en liten by med noen hoteller, en katolsk sognekirke, bank og noen butikker. 
Rett sør for havnen ligger Greenore Point, hvor man oftest kan se seler.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rosslare Harbour – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Natal

Natal er hovedstad og en kommune i delstaten Rio Grande do Norte i nordøstregionen av Brasil. Byen ligger ved munningen av elven Rio Potengi.


== Historie ==
Nordøstspissen av Sør-Amerika, Cape São Roque, ble første gang besøkt av Europeiske oppdagere i 1501. Dette skjedde under Amerigo Vespuccis ekspedisjon i årene 1501-1502. Cape São Roque ligger om lag 20 km. nord for dagens Natal. Området var lenge bare bebodd av den indianske urbefolkningen samt av franske pirater.
Den 25. desember 1559 ble Natal etablert som en bosetning utenfor fortet «Forte dos Santos Reis.» Den viktigste inntektskilden for de som bodde i området var kvegoppdrett.
Under 2. verdenskrig  hadde det amerikanske forsvaret flybaser i nærheten av Natal. Disse ble brukt som utgangspunkt for luftangrep på de tysk-okkuperte områdene i Nord-Afrika. I nærheten av byen ligger rakettoppskytningsbasen Barreira do Inferno.


== Økonomi ==

Turisme er hovedindustrien i Natal hvor blant annet sand-dynene og stranda Ponta Negra er et populært turistmål. Det er også et regionalt senter for oljeindustrien i området. Rio Grande do Norte er den nest største oljeproduserende staten i Brasil.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Natal (Rio Grande do Norte) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Natal (Rio Grande do Norte) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Brasils ambassade i London, informasjon om Natal (engelsk)
https://web.archive.org/web/20170701190407/http://mcc.ufrn.br/
http://www.cprm.gov.br/publique/cgi/cgilua.exe/sys/start.htm?sid=36&infoid=334
http://www.ufrn.br
Takutea

Takutea er en av de sørlige øyene i øygruppen Cookøyene.
Den ligger ca. 6 km. nordvest for Atiu, og er ca. 1,2 km². Øya er definert som et naturreservat for å beskytte fuglelivet her, og er ikke bebodd. Dersom man ønsker å besøke øya, må man søke hos myndighetene, og dette blir sjelden innvilget. Øya styres fra Atiu, og atiuere drar hit regelmessig for å inspisere øya.  
Øya ble oppdaget av Kaptein Cook 31. mars 1777, samme dag som Atiu ble oppdaget.
Porto Alegre

Porto Alegre er hovedstad og en kommune i delstaten Rio Grande do Sul i sørregionen av Brasil. Den ligger ved utløpet av elva Guaíba, som er et samløp av i alt fem elver. Med sine 1,4 millioner innbyggere (2005) er det en av de største byene i den sørlige delen av landet. Byen har røtter tilbake til 1700-tallet. Den ble imidlertid offisielt etablert først i 1809.
Porto Alegre er et viktig industrielt senter i det sørlige Brasil, og en viktig by i handelssamarbeidet Mercosul. Byen har også fungert som møteplass for antiglobaliseringsbevegelsen Verdens sosiale forum. Byen er et historisk og kulturelt senter for gaúchoene, (populær betegnelse på cowboyene i området), er kjent for sin churrasco (grillet kjøtt) og chimarrão (en sterk type te). 
De to tradisjonsrike fotballklubbene Grêmio og Internacional hører hjemme i byen.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(pt-BR) Offisielt nettsted 
(en) Porto Alegre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Porto Alegre – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
http://www.alertaveiculos.rs.gov.br/
http://www.observapoa.com.br/
http://wikimapia.org/#y=-29988245&x=-50938110&z=9&l=0&m=a
http://www1.folha.uol.com.br/folha/dinheiro/ult91u87716.shtml
http://oglobo.globo.com/blogs/paralelos/post.asp?cod_Post=14668
http://www.camarapoa.rs.gov.br/
https://web.archive.org/web/20130402090913/http://www.metsul.com/secoes/visualiza.php?cod_subsecao=32&cod_texto=201
https://web.archive.org/web/20080127134758/http://www.icarrd.org/po/portoalegre.html
http://fotosantigas.prati.com.br/FotosAntigas/
Jim Marurai

Jim Marurai (født 9. juli 1947, død 4. november 2020 på Mangaia) var en politiker fra Cookøyene. Han var landets statsminister fra 2004 til 2010.
Marurai ble statsminister 14. desember 2004, da han ble valgt for 2 år. Han representerte Det demokratiske alliansepartiet, i likhet med sin forgjenger Robert Woonton. Marurai var tidligere utdanningsminister.


== Referanser ==
Porto Velho

Porto Velho er hovedstad og en kommune i delstaten Rondônia i nordregionen av Brasil. Byen ligger ved elven Madeira, som er en sideelv til Amazonas. Byen ble offisielt grunnlagt i 1914. Byen ble hovedstad i det nye "Território Federal de Rondônia" den 17. februar 1956.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Porto Velho – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Porto Velho – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
http://wikimapia.org/#y=-8764635&x=-63805504&z=11&l=0&m=a
http://rodrigofneves.spaces.live.com
Boa Vista

Boa Vista er hovedstad og en kommune i delstaten Roraima i nordregionen av Brasil. Byen ble etablert i 1830 og har om lag 220 000 innbyggere (2003).


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Boa Vista (Roraima) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://www.folhabv.com.br
http://www.roraimaemfoco.com
http://www.futeboldonorte.com/roraima/
http://wikimapia.org/#y=2818229&x=-60724182&z=11&l=0&m=a
Florianópolis

Florianópolis er hovedstad og en kommune i delstaten Santa Catarina i sørregionen av Brasil.


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(pt-BR) Offisielt nettsted 
(en) Florianópolis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Florianópolis – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Palmer

Palmer (Arecaceae) er en familie enfrøbladete planter som sammen med familien Dasypogonaceae utgjør palmeordenen Arecales. Familien har om lag 188 slekter og i underkant av 2 600 kjente arter. Ordenen Arecales inngår i kladen Commelinidae. Palmene er utbredt overalt i tropene og delvis også i subtropene og i varme tempererte klimaer.


== Slekter ==

Familien omfatter 188 slekter, blant annet:

Arekapalmeslekten (Areca)
Butia
Chamaedorea
Dvergpalmeslekta (Chamaerops)
Cocos
Chilensk vinpalme (Jubaea)
Phoenixslekta (Phoenix)
Sabal
Salacca
Trachycarpus
Washingtonia


== Kuldeherdige palmer ==

Palmer forbindes gjerne med et tropisk eller subtropisk klima, men det finnes en rekke hardføre palmer som har tilpasset seg ekstreme variasjoner i klima, fra helt ned i −25 til over 40 ℃. De fleste har til felles at de trenger svært varme somrer for å klare svært lave temperaturer, men det finnes også en håndfull palmer som er tilpasset seg et kjøligere klima med svale somrer og relativt milde vintrer. Den mest kjente er trolig vindmøllepalmen, som tåler temperaturer ned mot −15 til −20 ℃. Denne palmen har imponert med sin tilpassingsevne til det fuktige klimaet i Nordvest-Europa og de mildeste delene av Skandinavia.
Andre kuldeherdige palmer er dvergpalme, chilensk vinpalme, Chamaedorea radicalis, gelepalme og Butia eriospatha.


== Eksterne lenker ==
(en) palmer – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) palmer i Encyclopedia of Life 
(en) palmer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) palmer hos Artsdatabanken 
(sv) palmer hos Dyntaxa 
(en) palmer hos Fossilworks 
(en) palmer hos ITIS 
(en) palmer hos NCBI 
(en) palmer hos The International Plant Names Index 
(en) palmer hos Tropicos 
(en) Kategori:Arecaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Komplett oversikt over alle verdens palmearter
Palmenorge – Palmedyrking i Norge
Scanpalm – Palmer i Skandinavia
Olinda

Olinda er en by og kommune i delstaten Pernambuco i nordøstregionen av Brasil. Olinda ble etablert i 1535 av Duarte Coelho Pereira og fikk bystatus i 1537. Byen var tidligere hovedstad i delstaten, men ble brent av Nederlenderne i 1631, som etablerte dagens hovedstad Recife, som ligger om lag 7 kilometer fra Olinda. Byen er kjent for sin karnevalsfeiring og står på UNESCOs liste over verdensarven. I byen finner man også gravstedet til «Den røde biskop» Hélder Câmara.


== Galleri ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Olinda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Olinda, offisiell webside (Portugisisk)
Olinda.com.br (Engelsk)
Departementsråd

Departementsråd er den øverste faste embedsmannen i et norsk departement. En departementsråd er direkte underlagt sjefen for departementet, som er en statsråd. Departementsrådens oppgave er å være administrativ sjef for departement og ministerens nærmeste administrative rådgiver.
Ved Statsministerens kontor kalles stillingen siden 2001 regjeringsråd (departementsråd 1987-2001), i Utenriksdepartementet utenriksråd, i Finansdepartementet finansråd og i Forsvarsdepartementet forsvarsråd. Regjeringsråden er statsrådets og regjeringens sekretær, fremste administrative rådgiver for statsministeren og Regjeringen, og administrativ sjef for Statsministerens kontor.
Utenriksrådembetet ble opprettet i 1922. 8. mai 1945 ble det ansatt forhåndsutpekte koordinatorer i departementene, som ble gitt tittelen rådmann. Deres funksjonstid utløp 13. desember 1945. Senere er deres funksjon overtatt av departementsråder. Finansrådembetet og forsvarsrådembetet ble opprettet i 1952.
Departementsrådene i Norge har lunsj sammen hver onsdag.


== Referanser ==
Etatsråd

Etatsråd var en honorær, dansk og norsk embedstittel, plassert i tredje rangklasse. På 1700-tallet innebar tittelen normalt ingen praktiske funksjoner eller oppgaver. Forfatteren H.C. Andersen fikk eksempelvis ærestittelen etatsråd. Tittelen kunne også oppnås ved å sette inn et pengebeløp i kongens kasse. Tilsvarende var det med andre honorære titteler som justisråd og kanselliråd.


== Se også ==
Kanselliråd
Justisråd
Geheimeråd


== Litteratur ==
Nils G. Bartholdy: «Adelsbegrebet under den ældre enevælde - sammenhengen med privilegier og rang i tiden 1660-1730», (dansk) Historisk Tidsskrift, 12. række bind V hæfte 3, København 1971
Idiom

Idiom, eller fast ordforbindelse, er et uttrykk eller en vending som ofte er særegen for et språk. Betydningen av et idiom kan ikke utledes direkte fra betydningen av hvert ord som utgjør idiomet. Det er ofte få muligheter til å variere ordbruken og ordrekkefølgen i idiomet, med mindre man varierer for å lage et ordspill. Et eksempel er "Å bøye seg i hatten", som er en sammenslåing av "Å bøye seg i støvet" og "Å ta av seg hatten for". Begge idiomene betyr å vise respekt eller anerkjennelse, noe som kanskje gjør det lettere å slå dem sammen. 
Idiom utgjør en betydningsmessig helhet som er annerledes enn den betydning som en bokstavelig forståelse av uttrykkets enkelte deler legger opp til. Det norske uttrykket «å gå bort» kan bety «å dø», men en som kjenner ordene gå og bort vil ikke nødvendigvis forstå at uttrykket betyr å dø. 
Idiomer har ofte to forskjellige tolkninger – en bokstavelig og en overført (figurativ) betydning. For å bruke det samme eksemplet: Uttrykket «gå bort» kan også bety den konkrete handlingen at noen går bort fra der de befinner seg. Enkelte slike uttrykk brukes praktisk talt alltid i den overførte betydningen, som idiomer, mens andre brukes også mye bokstavelig.
Idiomer er ofte spesifikke for et språk, derfor vil en direkte oversettelse av idiomer til et annet språk gjerne føre til at den overførte betydningen forsvinner. En del idiomer eksisterer på flere språk, fortrinnsvis i beslektede språk, (å gå bort = to pass away), men språkvitenskapen har ikke påvist noen regelmessighet. På grunn av dette representerer idiomer en særlig utfordring for dem som lærer seg et nytt språk.
Mange idiomer var opprinnelig aktive metaforer. Senere ble de gjennom leksikalisering gjort til idiomatiske uttrykk hvor de ikke lenger aktivt fungerer som billedspråk.
Ordet idiom kommer fra gresk ἰδίωμα (idioma), «egenskap» eller «særegenskap». 


== Se også ==
Kjenning


== Litteratur ==
Norske idiomordbøkerKnut Lystad mfl. Rosinen i pølsa. 333 ord og uttrykk fra hverdagsspråket Kagge 2005
Kjell Ivar Vannebo Katta i sekken og andre uttrykk. Bruk, bakgrunn og betydning Cappelen 2006Om idiomerFernando, Chitra, Idioms and Idiomaticity, Oxford University Press, 1996
George Lakoff og Mark Johnson  Hverdagslivets metaforer (original Metaphors we live by oversatt av Mie Hidle) ISBN 9788253024745
Geheimeråd

Geheimeråd var fra 1600-tallet navnet på et kollegium av de nærmeste rådgiverne til mange europeiske fyrster. Navnet kommer av tysk Geheimer Rat, der Geheim betyr «hemmelig», eller «fortrolig». Dette organet var direkte underlagt fyrsten, og styrte landet sammen med ham. Etter hvert utviklet de moderne regjeringene seg, og geheimerådene mistet sin betydning. I Tyskland og Østerrike forsvant geheimerådene etter første verdenskrig. Det eneste geheimerådet som ennå er i funksjon, er det britiske Privy Council, men det har mest seremonielle oppgaver.
I Danmark-Norge begynte man fra Christian IVs tid å bruke begrepet om kongens nærmeste rådgivere utenom riksrådet. Fra Christian Vs tid ble ordet brukt om medlemmene i Geheimekonseilet, men tittelen ble også gitt til andre.
Geheimeråd ble i Danmark-Norge etter hvert en tom rangtittel. I løpet av 1700-tallet ble tittelen geheimekonferensråd (en sammensetning med tittelen konferensråd) innført. Begge disse titlene var plassert i første rangklasse. Det fantes også en lavere tittel, geheimeetatsråd, som var plassert i annen rangklasse.
Også i Tyskland og Østerrike ble tittelen Geheimrat en ærestittel, som ble gitt til de øverste lederne i statsforvaltingen. J.W. Goethe hadde tittelen fordi han satt i geheimerådet til hertug Karl August. Enkelte fremstående professorer fikk også tittelen, for eksempel Max Planck.


== Se også ==
Kanselliråd
Justisråd
Etatsråd


== Litteratur ==
Nils G. Bartholdy: «Adelsbegrebet under den ældre enevælde - sammenhengen med privilegier og rang i tiden 1660-1730», (dansk) Historisk Tidsskrift, 12. række bind V hæfte 3, København 1971
Den internasjonale voldgiftsretten for sport

Den internasjonale voldgiftsretten for sport (fransk: Tribunal arbitral du sport, TAS; engelsk: Court of Arbitration for Sport, CAS) er en voldgiftsrett opprettet for å avgjøre tvister innen sport. Den har hovedkvarter i Lausanne og lokaler i New York og Sydney. I tillegg har den midlertidige rettslokaler i olympiske vertsbyer.
Den internasjonale voldgiftsretten for sport ble opprettet på initiativ fra Juan Antonio Samaranch kort tid etter at han ble valgt som president i Den internasjonale olympiske komité (IOK). Statuttene for den nye voldgiftsretten ble vedtatt av IOK i 1983, og de trådte i kraft 30. juni 1984. Ti år senere ble en av voldgiftsrettens avgjørelser anket inn for Sveits’ høyesterett og voldgiftsrettens uavhengighet ble dratt i tvil. Den sveitsiske domstolen konkluderte med at Den internasjonale voldgiftsretten for sport var en reell voldgiftsdomstol, men påpekte de betydelige forbindelsene til IOK. Som en følge av dette ble Den internasjonale voldgiftsretten for sport underlagt reformer for å gjøre den mer selvstendig fra IOK, organisatorisk og økonomisk. Den største reformen var etableringen av Det internasjonale voldgiftsrådet for sport, som overtok IOKs rolle i driften og finansieringen av voldgiftsretten.


== Avdeling for antidoping ==
Fra 2016 har CAS en egen avdeling for antidoping. Den har delegert fra IOK å være førsteinstansdomstol i dopingsaker under olympiske leker. Avgjørelser der kan ankes inn til voldgiftsretten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Den internasjonale voldgiftsretten for sport