Hans Magnus Enzensberger

Hans Magnus Enzensberger (født 11. november 1929 i Kaufbeuren, i Tyskland, død 24. november 2022 i München) var en tysk dikter, forfatter, oversetter og redaktør, også kjent under psevdonymet Andreas Thalmayr samt under navnene Linda Quilt, Elisabeth Ambras samt Serenus M. Brezengang. 
Enzensberger var svært produktiv og omtales som en av Tysklands viktigste intellektuelle etter andre verdenskrig, på linje med Günther Grass og Martin Walser.


== Bakgrunn ==
Enzensberger hadde tre yngre brødre, blant andre engelskfilolog Christian Enzensberger, professor i engelsk litteratur, og det tidligere medlemmet av kollektivet Kommune 1, Ulrich Enzensberger. Han vokste opp i en borgerlig familie. Faren var ingeniør og spesialist på telekommunikasjon. 
Han ble utvist fra Hitlerjugend på grunn av ulydighet. På slutten av andre verdenskrig (1944, 15 år gammel) ble han innrullert i Volkssturm og deserterte i krigens sluttfase.Han studerte litteraturvitenskap og filosofi i Erlangen, Freiburg, Hamburg og ved Sorbonne i Paris. I 1955 tok han doktorgraden med et arbeid om poesien til Clemens Brentano. Etter det arbeidet han til 1957 som radioredaktør i Stuttgart. Han deltok på flere møter i Gruppe 47.Han var først gift med norske Dagrun Kristensen og senere med Maria Makarova fra Russland. Han bodde for det meste i München.


== Virke ==
Fra 1965 til 1975 ga Enzensberger ut tidsskriftet Kursbuch (kursbok). Enzensberger hadde stor innflytelse på studentbevegelsen med sine verk (spesielt Kursbuch). I 1968 hevdet han i foredrag han holdt i California, at retten til kritikk kun er en amerikansk luksus, på linje med konsumgoder. Fra 1985 ga han ut bokserien Die Andere Bibliothek (det andre bibliotek).
Spesielt med teksten Baukasten zu einer Theorie der Medien (Byggeklosser for en teori om medier), utgitt i 1970, analyserte Enzensberger fjernsynet og andre medier. Han betegnet de elektroniske mediene som en hovedkraft for bevissthetsindustrien, og tilla dem en omfattende styrings- og kontrollfunksjon i det senindustrielle samfunnet. Enzenbergers mål er en sosialistisk teori om mediene.
Han ble bekymret over sosialistenes tilbakeholdende forhold til mediene. Isteden forlangte han en frigjørende omgang med dem. Han så et problem med det han kalte undertrykkende mediebruk: Et sentralstyrt program med en sender og flere mottagere, som passiviserer og avpolitiserer konsumentene. Innholdet blir produsert av spesialister, som igjen kontrolleres av eiere eller byråkratiet. Enzensberger ser likevel mye større muligheter for de elektroniske mediene. En frigjørende mediebruk vil gjøre hver mottager også til sender. Tekniske hindre er kunstig skapte. Ved å oppheve disse hindrene vil massen bli mobilisert og politisk inkludert. Den forretningsmessige kontrollen vil ikke bare komme fra ett sted, men via en selvorganisert forening.
I 1987 brukte han begrepene «Ossie» (beboer i det daværende Øst-Tyskland) og «Wessie» (beboer i det daværende Vest-Tyskland) i prosabindet Ach, Europa! Wahrnehmungen aus sieben Ländern (Akk, Europa! Observasjoner fra syv land). I en fiktiv reiseberetning gjennom Europa i 2006 beskrev han i et kapittel en fredelig gjenforening av Tyskland, der Ossies og Wessies dog er dødsfiender.
I hans Gesammelten Zerstreuungen (Samlede adspredelser) 1988 kalte han fjernsynet for nullmedium.
Enzensberger bodde i Norge fra 1956 til 1964, de første åra på Stranda og senere på Tjøme. Nesten hver sommer i 30 år tilbrakte han hos sin datter Tanaquil på en gård i Valdres. Norsk utakt, eller «Norwegische Anachronismen» som den het på tysk, ble en bestselger i norsk utgivelse. Enzensberger skrev at "Norge er i dag Europas største folkemuseum, men på samme tid et kjempemessig fremtidslaboratorium." Det er blitt hevdet at den er noe av det mest innsiktsfulle som er skrevet om Norge i etterkrigstiden, og blir fortsatt sitert. Boken ble til etter en reise gjennom Norge våren 1984, og hvor han blant annet diskuterer selve ideen om «utakt», om at en nasjon kan være ute av takt med seg selv eller andre. «Kanskje er det først etter en tur til Berlin at man finner på å spørre hvorfor Oslos mest prangende rytterstatue, midt foran Slottet, fremstiller en svensk konge.»Enzensberger arbeidet sammen med filmskaperen Peter Sehr på en filmatisering av livet til Georg Christoph Lichtenberg.
Enzensberger var litteraturreporter og gjorde blant andre Ryszard Kapuscinski kjent i Tyskland.


== Bibliografi (utvalg) ==

Oversatt til norskDikt for dem som ikke leser dikt. no#: Cappelen. 1965. 
Tyskland, Tyskland 10 politiske ytringer. Pax. 1968. 
Politikk og forbrytelse. Pax. 1970. 
Anarkiets korte sommer. Gyldendal. 1973. ISBN 8205059322. 
Norsk utakt. Universitetsforlaget. 1984. ISBN 8200072959. 
Titanics undergang. no: Oktober. 1984. ISBN 8270943991. 
Mausoleum. xx#: Rosa/svart. 1985. ISBN 8273700003. 
Akk, Europa!. Universitetsforlaget. 1987. ISBN 8200025543. 
Den store vandringen. Cappelen. 1993. ISBN 8202140560. 
Borgerkrig. no#: Cappelen. 1994. ISBN 8202141087. 
Talldjevelen. no#: Aschehoug. 1997. ISBN 8203241859. 
Hvor har du vært, Robert?. no: Aschehoug. 1998. ISBN 8203242316. 
Det myke monsteret Brussel, eller Umyndiggjøringen av Europa 2011
Hammerstein: Hitlers egensindige general 2012
Tilbaketogets helter: essays og dikt 1957-2015 2017
TyskVerteidigung der Wölfe, Gedichte, 1957
Landessprache, Gedichte, 1960
Allerleirauh. Viele schöne Kinderreime (als Herausgeber); Frankfurt a.M. (Suhrkamp) 1961
Blindenschrift, Gedichte, 1964
Politik und Verbrechen, Essays, 1964
Deutschland, Deutschland unter anderm. Äußerungen zur Politik, 1967
Das Verhör von Habana, Prosa, 1970
Der kurze Sommer der Anarchie. Buenaventura Durrutis Leben und Tod, Prosa, 1972
Gespräche mit Marx und Engels, 1970
Palaver. Politische Überlegungen, Essays, 1974
Mausoleum. 37 Balladen aus der Geschichte des Fortschritts, Gedichte, 1975
Der Untergang der Titanic, Versepos, 1978
Politische Brosamen, Essays, 1982
Norsk utakt  [Norwegische Anachronismen], 1984
Ach, Europa! Wahrnehmungen aus sieben Ländern, Prosa, 1987
Zukunftsmusik, Gedichte, 1991
Die Tochter der Luft, Drama, 1992
Die Große Wanderung, Essays, 1992
Zickzack, Aufsätze, 1997
Der Zahlenteufel. Ein Kopfkissenbuch für alle, die Angst vor der Mathematik haben, 1997
Wo warst du, Robert?, Roman, 1998
Zickzack, Aufsätze, 2000
Drawbridge Up: Mathematics -- A Cultural Anathema = Zugbrücke außer Betrieb: Die Mathematik im Jenseits der Kultur (dt., engl.) Natick, Mass. : Peters, 1999
Leichter als Luft, Gedichte, Frankfurt a.M. (Suhrkamp) 1999


== Utmerkelser og priser (utvalg) ==
2010 – Sonningprisen
1999 – Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste
1963 – Georg Büchner-prisen fra Deutsche Akademie für Sprache und Dichtung.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lau, Jörg: Hans Magnus Enzensberger. Ein öffentliches Leben. Fest, Berlin 1999 ISBN 3-8286-0049-2


== Eksterne lenker ==
(en) Hans Magnus Enzensberger – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hans Magnus Enzensberger på Internet Movie Database 
(no) Hans Magnus Enzensberger hos Sceneweb 
(sv) Hans Magnus Enzensberger i Svensk Filmdatabas 
(en) Hans Magnus Enzensberger på Apple Music 
(en) Hans Magnus Enzensberger på Discogs 
(en) Hans Magnus Enzensberger på MusicBrainz 
(de) Hans Magnus Enzensberger i Perlentaucher
(de) Lenkesamling ved Germanistischen Institut der Freien Universität Berlin
(de) Biographie beim Suhrkamp Verlag, forlagsbiografi
(de) Hans Magnus Enzensberger, kort biografi Wikiquote: de:Hans Magnus Enzensberger – sitater