jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
El 8

El 8 er betegnelsen for en type norskbygde elektriske lokomotiver. El 8 ble bygget i 16 eksemplarer for Norges Statsbaner i perioden 1940–1949. Hovedleverandører var Skøyenbedriftene Thunes mekaniske verksted og NEBB. Forbildet var det større og hurtigere, tyske ekspresstogloket E 18 (senere kalt 118), levert til Deutsche Reichsbahn fra 1935. Også El 8 var hurtig etter norske forhold, men hadde ikke boggi, noe som medførte stiv og urolig gange i krappe kurver og på dårlige spor. Strekningen Asker–Drammen ble modernisert i 1973, med blant annet Liersåstunnelen, og i 1980-årene ble skinnegangen mange steder helsveiset og utbedret, men da var de aldrende El 8-lokene på vei ut.

I begynnelsen gikk El 8 på den nyelektrifiserte Østfoldbanens vestre linje, men ble etterhvert overført til Vestbanenettet med utgangspunkt fra Oslo Vestbanestasjon. I mange år gikk lokomotivene fast på Sørlandsbanen, hvor de ennå i 1980 gikk i noen av ekspresstogene. Det ble også brukt på Vestfoldbanen og Bratsbergbanen. Den siste oppgaven i vanlige tog var i kalkkjøring på Brevikbanen. I 1981 ble det første lokomotivet i serien utrangert (nummer 2054 fra 1940), etter å ha gått 4,9 millioner kilometer. De øvrige lokomotivene ble suksessivt utrangert fram til 1988. Lokomotiv nummer 8.2060 er bevart, og står utstilt på Norsk jernbanemuseum på Hamar.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
El 8 – NJK Materielldatabasen
El 8 – Jernbane.net
Liste over sogn i Stavanger bispedømme

Dette er en liste over sogn i Stavanger bispedømme.


== Stavanger domprosti ==
Domkirken og St. Petri
St. Johannes
Kampen
Stokka
Varden kirke
Hundvåg
Bekkefaret
Tjensvoll


== Dalane prosti ==
Egersund
Helleland
Eigerøy
Sokndal
Lund
Heskestad
Bjerkreim


== Jæren prosti ==
Gjesdal
Ålgård
Time
Bryne
Undheim
Nærbø
Ogna
Varhaug
Klepp
Orre
Bore
Frøyland og Orstad


== Haugaland prosti ==
Vår Frelsers
Rossabø
Skåre
Utsira
Tysvær
Nedstrand
Førresfjorden
Bokn
Vikedal
Imsland
Sandeid
Skjold
Vats
Bjoa
Vikebygd
Ølen


== Tungenes prosti ==
Randaberg
Kvitsøy
Grødem
Hesby
Talgje
Sjernarøy
Rennesøy
Mosterøy
Sola
Sørnes
Tananger
Ræge


== Sandnes prosti ==
Sandnes
Lura
Riska
Høle
Høyland
Gand
Hana
Bogafjell


== Ytre Stavanger prosti ==
Madlamark
Hafrsfjord
Sunde
Tasta
Vardeneset
Hinna
Gausel
Hillevåg


== Karmøy prosti ==
Avaldsnes
Norheim
Torvastad
Kopervik
Åkra
Vedavågen
Falnes
Ferkingstad


== Ryfylke prosti ==
Strand
Jørpeland
Forsand
Hjelmeland
Årdal
Fister
Sauda
Suldal
Sand
Erfjord
Jelsa
Evald Hansen

Evald Hansen (født 22. september 1916, død 5. april 1943) var en norsk sjømann, telegrafist og sersjant i Kompani Linge.


== Liv og virke ==
Hansen var fra Sortland, og arbeidet før andre verdenskrig som sjømann og telegrafist.
I april 1941 sluttet han seg til Kompani Linge i Storbritannia. I april 1942 ble han sammen med Herluf Nygaard smuglet inn i det okkuperte Norge med fiskeskøyte til Godøy ved Ålesund. Den 24. april begynte han som radiotelegrafist for Milorg-gruppen Lark i Trondheim. I juli ble han med to andre Linge-karer kalt til Stockholm, men returnerte til Trondheim i oktober samme år.
Den 16. desember 1942 ble Hansen arrestert av Gestapo i sin leilighet mens han opererte radiosenderen, trolig etter at sendingen var blitt peilet. Herluf Nygaard, som da var leder for Lark, ble arrestert i det samme raidet.
Både Hansen og Nygaard ble torturert på Misjonshotellet, Gestapos hovedkvarter i Trondheim. Nygaard klarte imidlertid å rømme under en fangetransport noen dager senere. Hansen ble holdt to måneder i enecelle på Misjonshotellet, og ble i denne perioden utsatt for stadig tortur. Han ble tvunget til å fortsette sendingene til hovedkvarteret i Storbritannia etter tysk diktat, men klare å signalisere at han sendte under tvang. Ingen av Hansens kontakter ble etterlyst av tyskerne, og det antas at han har utholdt torturen uten å røpe noen navn.
Den 23. mars 1943 ble Hansen overført til Falstad fangeleir. Han var da sterkt redusert helsemessig. På Falstad ble han satt til å skjære is på et frosset vann. På grunn av utilstrekkelig påkledning og sin svekkede tilstand pådro han seg bronkitt og lungebetennelse. Da han etter flere dager ble sendt til sykehus var han for svak til å overleve sykdommen.
Hansen døde på Innherred Sykehus den 5. april 1943. Han ble post mortem tildelt St. Olavsmedaljen med ekegren.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Erling Jensen, Per Ratvik, Ragnar Ulstein: Kompani Linge – Gyldendal (1948) ISBN 82-445-0057-3
Erik Gjems-Onstad: LARK: Milorg i Trøndelag 1940 – 1945 – Midt-Norge Forlag (1990) ISBN 82-7358-017-2
Norddalsfjord

Norddalsfjord er en bygd i Kinn kommune i Vestland. Bygda, som av og til kalles bare Norddal, ligger ved Norddalsfjorden øst for Norddalsøya. Fylkesvei 544 går gjennom bygda.


== Eksterne lenker ==
Postmuseet om Norddalsfjord
Husaby

Husaby er et sted i Skaun kommune hvor det ligger et gårdsanlegg med gamle kirkeruiner.  Einar Tambarskjelve bodde her.
Det er lite igjen av den opprinnelige gården, men man kan se omrisset av den gamle gårdskirka som ble bygd ca. år 1040. Ruinene står igjen og viser hvor kirka lå. Ved siden av er det reist en bauta til minne om Einar Tambarskjelve.
I middelalderen var Husaby, på om lag 3000 mål, det største av det jordegodset som erkebispen hadde i Skaun. Rike gravfunn tyder på at gården har vært sete for storfolk og høvdinger helt siden vikingtida.
Husaby er kanskje mest kjent fra Sigrid Undsets roman om «Kristin Lavransdatter». Romanfiguren «Kristin» bodde her sammen med sin husbond «Erlend». 
Hvert år arrangeres kulturarrangementet Kristin på Husaby i Skaun, med blant annet teaterforestillinger, litteraturseminar, turmarsj, utstillinger, kirkekonserter og økumenisk gudstjeneste.


== Kilder ==
Skaun kommunes hjemmeside


== Eksterne lenker ==
Kulturfestivalen Kristin på Husabys hjemmeside
«Husaby». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Vestre Borgesyssel prosti

Vestre Borgesyssel prosti er et tjenestedistrikt (prosti) i Borg bispedømme i Den norske kirke. Prostiet omfatter fra 2020 kommunene Moss, Råde og Våler i Viken fylke. Prosten har sete i Moss.
Prostiet ble opprettet 1816 ved delingen av det opprinnelige Nedre Borgesyssel prosti. Det undergikk en vesentlig endring ved etableringen av Fredrikstad domprosti og Sarpsborg prosti i 1973.
Prostier er inndelt i sogn, som igjen er grunnenheten i Den norske kirke.


== Sogn i Vestre Borgesyssel prosti ==
Moss kommune:
Ekholt sogn
Jeløy sogn
Moss sogn
Rygge sogn
Råde kommune:
Råde sogn
Våler kommune:
Svinndal sogn
Våler sogn


== Historikk ==


=== Siden 1816 ===
Vestre Borgesyssel prosti ble etablert ved kgl. res. 05.08.1816 ved delingen av Nedre Borgesyssel prosti, da følgende prestegjeld ble lagt til nye Vestre Borgesyssel prosti:

Moss
Onsø
Rygge
Raade
Tune
VaalerNye prestegjeld, alle ved utskillelse fra Tune:

Sarpsborg, ved kgl. res. 09.03.1859.
Varteig, ved kgl. res. 11.07.1860.
Rolvsøy, og ved kgl. res. 09.10.1910.


=== Siden 1973 ===
Ved lov av 10.05.1968 om deling av Oslo bispedømme, ble det opprettet et Borg bispedømme bestående av Østfold og Akershus fylker med unntak av Asker og Bærum kommuner. Ved kgl. res. 25.06.1971 med virkning fra 01.01.1973 ble det foretatt følgende endringer i prostiinndelingen i Borg bispedømme som vedrørte Vestre Borgesyssel prosti:
Avgang til nye Fredrikstad domprosti:
Onsøy
Rolvsøy
Avgang til nye Sarpsborg prosti:
Sarpsborg
Tune
Varteig
Tilgang fra Øvre Borgesyssel prosti:
Skiptvet
Spydeberg
HobølOgså sykehuspresten ved Sykehuset Østfold Moss hører inn under Vestre Borgesyssel prosti.


=== Prestegjeld 1973 - 2020 ===
Moss
Jeløy
Råde
Rygge
Våler
Skiptvet
Spydeberg
Hobøl


=== Siden 2020 ===
Ved kommunereformen 1.1.2020 ble Skiptvet, Spydeberg og Hobøl overført til Østre Borgesyssel prosti, og kommunene Moss og Rygge ble slått sammen.


== Historikk for prestegjeld i Nedre og Vestre Borgesyssel prostier ==
Ikke alle nyere prestegjeld i Borg er angitt.


== Proster i Vestre Borgesyssel prosti ==
1826– Otto Bull
1846– Jens Bjerch Aschehoug
1849– Bernt Sverdrup Maschmann
1871– Georg Meyer Heffermehl
1880– Nils Juul Blix


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Borg bispedømme: Prostier, proster og menigheter i Borg
Gjesdal (bygd)

Gjesdal er ei bygd i Gjesdal kommune som ligger ca. 4 km øst for administrasjonssenteret Ålgård, i enden av Limavatnet. Stedet blir i dagligtalen kalt Bygda som riktignok inkluderer andre småsteder i nærområdet. Hovednæringen er landbruk.
Werder Bremen

SV Werder Bremen er en tysk idrettsforening fra byen Bremen. Den er mest kjent som fotballklubb, men innbefatter også idrettene håndball, friidrett, bordtennis, gymnastikk, turn og sjakk.
Navnet Werder beskriver en elvebank eller øy, som en omkranses av elven Weser, kalt Peterswerder. Her befinner Werders hjemmebane Weserstadion seg i dag.
Norske Rune Bratseth spilte for klubben i perioden 1983–1994 og står merittert med 230 kamper og 12 mål. Han ble tysk mester i 1988 og 1993, vinner av den tyske DFB-Pokalen i 1991 og 1994 og vinner av Cupvinnercupen i 1992. Han regnes som en av klubbens største spillere gjennom tidene.


== Meritter ==
Tysk mester: 1965, 1988, 1993, 2004
Tysk visemester: 1968, 1983, 1985, 1986, 1995, 2006, 2008
DFB-cup vinner: 1961, 1991, 1994, 1999, 2004, 2009
DFB-cup tapende finalist: 1989, 1990, 2000, 2010
Tysk Supercup vinner: 1988, 1993, 1994, 2006
Cupvinnercupvinner: 1992
UI-Cup vinner: 1998
UEFA-cupen tapende finalist: 2009
Tysk amatørmester (2. lag): 1966, 1985, 1991


== Plasseringer ==


== Spillerstall ==
Oppdatert 30. januar 2023.


=== Utlånte spillere ===


== Kjente spillere som tidligere har spilt for klubben ==
Rune Bratseth
Diego
Torsten Frings
Miroslav Klose
Rudi Völler
Mesut Özil


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Werder Bremen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Werder Bremen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Løvenstad

Løvenstad er en tettbebyggelse i Rælingen kommune i Akershus i Viken fylke. Stedet har om lag 2600 innbyggere. Løvenstad ligger om lag 20 kilometer fra Oslo sentrum i retning nordøst. Den nærmeste byen er Lillestrøm med en biltur på rundt syv minutter. Løvenstad grenser til Lørenskog kommune, og ligger like ved boligområdene Blystadlia og Kurland. Av mer befolkningsrike steder er Strømmen og Lillestrøm de mest nærliggende. Gate- og vegadresser på Løvenstad har postnummer 2006, mens postbokser har postnummer 2018.


== Offentlige og private tjenester ==
På Løvenstad finnes nærbutikken Coop Extra (tidligere Coop Prix) med post i butikk. Høyblokka huser frisørsalong, kafé og gatekjøkken. 
Stedet har en egen barneskole, Løvenstad barneskole. Etter 7. klasse går elevene herfra over til Sandbekken ungdomsskole, som ligger kort vei unna barneskolen. Like ved barneskolen ligger Løvenstadtunet, et stort bo- og omsorgssenter, og to barnehager.
Ruter trafikkerer tre busslinjer som passerer Løvenstad, rute 300, 310 og 360. Rute 300 går mellom Blystadlia og Oslo bussterminal, og betjener bussholdeplassene Løvenstadveien og Torgenholtet og Kurlandsveien. Rute 310 går mellom Vallerudtoppen og Fjerdingby. Denne ruten betjener blant annet stoppene Kurlandsveien, Torgenholtet, Løvenstad Senter og Skytilveien på Løvenstad.  
Rute 360 går mellom Blystadlia-Lillestrøm-Varderåsen/Vardefjellet, på Løvenstad betjenes stoppene Løvenstadveien, Torgenholtet og Kurlandsveien.  
I tillegg går også skolebuss rute 2873 gjennom Løvenstad, denne bussen har endestopp ved Rælingen videregående skole. 


== Kultur og idrett ==
Løvenstad Fotballklubb holder til på Løvenstad. Denne klubben har arena på Sandbekken kunstgressbane, som består av en 7-er- og en 11-er-bane. Ved banene ligger Løvenstad FKs klubbhus. 
Andre idretter, som håndball (Rælingen Håndballklubb) og innebandy (Fjæringby Innebandy), har tilholdssted i Sandbekkhallen. I hallen er det også et 25x12,5 m stort svømmebasseng. Sandbekkhallen brukes også av Sandbekken ungdomsskole, og svømmehallen brukes også av Løvenstad barneskole. 
Trebygget Sandbekkstua ble senest bygget på 1700-tallet, kanskje enda tidligere, og er kanskje det eldste huset i hele Rælingen kommune. Huset ble i tidligere tider brukt som hvile- og ølskjenkested for forbifarende. I dag eier Rælingen kommune huset, og Rælingen kunstforening disponerer det.
På Løvenstad finner man også Nordens største buddhisttempel. Dette ligger like nedenfor Sandbekken ungdomsskole.


== Kjente innbyggere ==
Kjente nordmenn som bor eller har bodd på Løvenstad er Pål Anders Ullevålseter og alpinisten Henrik Kristoffersen. Geir Frigård har vært spiller, og Tom Nordlie har vært trener i Løvenstad FK. Linn Ullmann, datter av Liv Ullmann, har gått på Løvenstad skole.


== Referanser ==
Hamar domprosti

Hamar domprosti er et prosti i Hamar bispedømme.


== Historikk ==
I forbindelse med gjenopprettelsen av Hamar bispedømme ble også Hamar stiftprosti etablert ved kgl. res. 27. februar 1864 med virkning fra 1. oktober 1864 da Hedemarken prosti ble delt. Hamar stiftsprosti besto da av Vang prestegjeld og soknepresten i Vang var samtidig stiftsprost i Hamar bispedømme. Fra 1. mai 1908 ble de nyetablerte Furnes og Hamar prestegjeld også en del av Hamar stiftprosti. Hamar stiftsprosti endret navn i 1922 til Hamar domprosti. 1. januar 1972 ble Hedemarken prosti nedlagt og innlemmet i Hamar domprosti med fast prostestilling i Hamar. I 2007 ble samtlige sokn i Ringsaker kommune innlemmet i det nyopprettede Ringsaker prosti med sete i Moelv og Ringsaker kirke som den sentrale kirke.


== Menigheter i Hamar domprosti ==
Hamar kirkelige fellesråd:

Hamar (Hamar domkirke og Storhamar kirke)
Vang (Vang kirke og Øvre Vang kapell)Løten kirkelige fellesråd:

Løten (Løten kirke samt Oppegård kapell og Oset kapell)Stange kirkelige fellesråd:

Ottestad (Ottestad kirke)
Romedal (Romedal kirke)
Stange (Stange kirke)
Tangen (Tangen kirke og Strandlykkja kirke)
Vallset (Vallset kirke)Dessuten faller kapeller ved Hamar sykehus, Hamar fengsel og Ilseng fengsel innenfor samme geografiske område.


== Proster i Hamar domprosti ==
Sogneprestene i Vang var også proster.

Paul Vinsnes (1864–76)
Arnoldus Marius Hille (1876–87)
Oluf Saxe (1888–89)
David Christopher Frich (1890–1908)
Hans Emil Erichsen (1908–17)
Mikkel Bjønness-Jacobsen (1917–22)
Olaf Riddervold-Olsen (1922–31)
Jørgen Thronsen (1931–39)
Sverre Jervell (1940–49)
Hans Finstad (1950–63)
Anders Aschim (1963–72)
Herman Kvarving (1972–80)
Christian Martin Myhre-Nielsen (1980–85)
Nils Kristian Lie (1985–97)
Ole Elias Holck (1997–2012)
Leif Jørn Hvidsten (2012–2020)
Kirsten Elisabeth Almås (2020-)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Hamar domprosti hos Hamar bispedømmeråd
Hedemarken prosti

Hedemarken prosti (Hedemarken Provsti) var et tjenestedistrikt (prosti) opprinnelig i Oslo bispedømme, fra 1864 i det nye Hamar bispedømme i Den norske kirke og omfattet menighetene omkring Hamar i Hedmark.


== Historikk ==
Det historiske Hedemarken prosti, Heiðmǫrk prófastdœmi, antas å gå tilbake til den katolske kirke  i middelalderen og ha omfattet de samme kirkesognene som det senere Hedemarken prosti. På et tidspunkt, antakelig i forbindelse med reformasjonen inngikk prostiet i Hedemarken og Østerdalen prosti.
Prostiet ble (gjen)opprettet i 1759, ved reskript 12.10.1759, ved delingen av Hedemarken og Østerdalen prosti i Hedmark og Østerdalen prostier. Prostiet ble nedlagt 1. januar 1972 og menighetene inngikk i nye Hamar domprosti. I 2007 ble samtlige sokn i Ringsaker kommune tatt ut av domprostiet og lagt til det nyopprettede Ringsaker prosti.


== Prestegjeld i Hedemarken prosti ==
Stange
Romedal
Løiten
Næs
Ringsaker (Fra 1925 delt i)
Ringsaker
Brøttum
Veldre


== Proster i Hedemarken prosti ==
Abraham Pihl (Vang)
1816– Vincent Stoltenberg Bull (Nes)
1838– Even Andersen (Nes)
1841– Mathias Heltberg (Ringsaker)
1846– Paul Vinsnes (Vang)
1864– Steen Eilert Berner (Ringsaker)
1867– August Theodor Bull (Stange)
1877– Henrik Christian Borchgrevink (Nes)


== Kilder ==
Herstad, John (2000). I helstatens grep. Tano Aschehoug. ISBN 8251839483. 
Oversigt over Kongeriket Norges geistlige, civile og judicielle Inndeling, ssb.no
Rutelaget Askøy-Bergen

Rutelaget Askøy–Bergen AS (A–B) ble stiftet i 1950. Selskapets hovedvirksomhet frem til Askøybroen ble åpnet i 1992, var lokal ferje- og busstrafikk mellom Askøy og Bergen. I tillegg drev selskapet ferjevirksomhet mellom Bergen og Stavanger, og i 5 år i Boknafjorden i Rogaland. Denne siste ruten ble overtatt av Boknafjorden Ferjeselskap i 1992. I dette selskapet var BNR 50%-eier fram til 31.12.01.


== Se også ==
Kategori:Askøy-Bergen-skip


== Kilder ==
Fjord Line
Toten prosti

Toten prosti er et prosti i Hamar bispedømme. Gjøvik er prostesete.


== Historikk ==
Toten prosti (med Land) og Valdres prosti ble opprettet i 1853 ved delingen av Toten og Valdres prosti, iflg. kgl.res. 30.11.1852.


=== Prestegjeld ===
Følgende prestegjeld har inngått i Toten prosti:
Biri
Vardal
Gjøvik (utskilt fra Vardal 01.10.1940)
Østre Toten
Balke (utskilt fra Østre Toten 01.07.1931)
Vestre Toten
Kolbu (utskilt fra Vestre Toten 01.10.1915)
Gausdal (overført til Søndre Gudbrandsdalen prosti 01.05.1871)
Fåberg (overført til Sør-Gudbrandsdal prosti 01.01.1922)


== Proster i Toten prosti ==
Listen er ikke komplett.Johannes Henrik Berg (Land)
1816– Hans Jacob Stabel (Sør-Aurdal)
1825– Hans Jørgen Helt (Nord-Aurdal)
1827– Hans Jacob Stabel (Østre Toten)
1836– Hans Peter Borchgrevink (Vardal)
1860– Wilhelm Christian Magelssen (Vestre Toten)
1877– Gustav Frederik Dietrichson (Vestre Toten)
1883– Emil Bie (Østre Toten) 1981- Olav Brandt
1996– Nils Kåre Erlimo (Gjøvik)
2012– Stein Ovesen


== Referanser ==
Stange prestegjeld

Stange prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Hamar domprosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Stange kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Stange kirke. 


== Historikk ==
Stanga sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Stange kirke, Stanga kirkja á Skaun, var opprinnelig en romansk steinkirke, og ble omtalt i Håkon Håkonssons saga i 1225. Det var imidlertid en tidligere kirke på samme sted, også den en steinkirke. Det spekuleres også om det kan ha eksistert en trekirke før denne igjen. Gravfunn tyder på det, men det er så langt ikke funnet konkrete rester etter selve dette bygget. Bygden het Skaun i tidligere tider, men tok etter hvert navn etter kirken og prestegården.Dagens kirkebygning har sin opprinnelse på midten av 1200-tallet og den ble feiret med 750-årsjubileum i år 2000. I utgangspunktet var det en langkirke med rektangulært skip og mindre, rett avsluttet kor. Et sakristi på nordsiden av koret kom til på 1300-tallet. Den 17. juli 1620 ble kirken truffet av lynet og brant, hvorved middelalderinnredningen ble ødelagt. Kirken ble bygget opp raskt etter brannen og mye av det som er i dagens kirke, er barokkinteriør fra 1600-tallet og tidlig på 1700-tallet. I 1703 kom et tilbygg i nord som kalles Nykirken, slik at kirken har fått en slags T-form. Til dette ble det blant annet brukt stein fra Hamar domkirkeruin.


=== Prestegjeldet ===
Stange prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. 
I Povel Huitfeldts Stiftsbok fra 1574-77 omtales to kirker i prestegjeldet:

Stannge Hoffuitt Kiercke
Ottestadt AnnexStange prestegjeld dannet grunnlaget for Stange formannskapsdistrikt opprettet i 1837.


=== Nyere tid ===
Tangen sogn ble utskilt ved kongelig resolusjon av 23. mars 1857. Kirken i sognet er Tangen kirke.
Ved kgl. res. 16.1.1987 ble Stange prestegjeld delt i to: Stange prestegjeld og Ottestad prestegjeld.Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.Stange prestegjeld og dets sogn er nå en del av Stange kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.


== Kirkesogn ==
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:

Stange
Tangen


== Sogneprester i Stange ==
1537–1574 Baard Rolfsen Rosensverd
1574–1583 Nils Christensen Sadel
1583–1594 Christen Christensen
1595–1610 Christoffer Jensen
1611–1653 Evert Rasmussen Hjort
1653–1664 Christoffer Evertsen Hjort
1663–1679 Christoffer Jakobsen Stockfleth
1680–1711 Nils Pedersen Møller
1713–1753 Tomas Boesen Aurelian
Erik Leganger (1744–1821)
1821–1840 Elias Heltberg (1769–1840)
1840–1859 Hans Olai Fremming Heyerdahl (1789–1860)
1861–1879 August Theodor Bull (1809–82)
1880– Johan Ole Herman Jensen (1844–)
–2007 Sigmund Rye Berg
Frede Mandt Fjågesund (nåværende)


== Referanser ==
Norddalsfjord bru

Norddalsfjord bru er ei fritt frambygg-bru på fylkesvei 614 i Kinn kommune i Sogn og Fjordane. Brua krysser Norddalsfjorden ved Straumsneset. Byggingen begynte 1. august 1985, og brua var ferdig 30. januar 1987. Sammen med resten av veiparsellen mellom Grov og Straumsneset ble Norddalsfjord bru åpnet 30. mai 1987, som en avløsning for ferga mellom Bjørnset og Haukå. Brua er 401 meter lang, med lengste spenn 230,5 meter og 12 meter seilingshøyde. Brua heller oppover mot Grov-sida.


== Se også ==
Norddalstunnelen
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde


== Referanser ==


== Kilder ==
Kristin Ese: På god veg – Veghistorie i Sogn og Fjordane. Selja Forlag, Førde 2007. ISBN 978-82-91722-70-2, s. 257-258


== Eksterne lenker ==
Sogn og Fjordane fylkesarkiv: Norddalsfjordbrua
NRK Sogn og Fjordanes fylkesleksikon: Veg- og brusamband i Flora (25. januar 2007)
Tay Ninh (provins)

Tây Ninh er en av 60 provinser (tỉnh) i Vietnam. Tây Ninh har 989 800 innbyggere og er 4 035 km². Provinshovedstaden er Tây Ninh.
Provinsen ligger sør i landet og grenser i vest og nord mot Kambodsja, i øst mot Bình Dương og Bình Phước provinsene. I sør grenser provinsen mot Ho Chi Minh-byen og Long An.
Tây Ninh provinsen er fødeplassen til Trịnh Minh Thế, en nasjonalist militær leder i slutten av Den første indokinesiske krig og i begynnelsen av Vietnamkrigen.
Tây Ninh er hjemområdet til trosretningen Cao Đài.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tay Ninh – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  (på engelsk og vietnamesisk)
Drowning Pool

Drowning Pool er et Nu Metal band fra Dallas, Texas. Bandet ble dannet i 1996 og består av medlemmene Jasen Moreno på vokal, C.J. Pierce på gitar, Stevie Benton på bass og Mike Luce på trommer. Tidligere medlemmer er Dave Wiliams, Ryan McCombs og Jason Jones; de var alle vokalister for bandet.


== Stil ==
Drowning Pool stil har blitt vurdert som heavy metal, alternativ metall, hard rock, post-grunge  og nu metal. Bandet har også blitt påvirket av black metal og death metal. Bandet er påvirket av Metallica, Guns N 'Roses, Anthrax, Testament, Slipknot, Alice in Chains, Opeth, Soundgarden, AC/DC, Led Zeppelin, Mötley Crüe, The Beatles og Pantera.


== Medlemmer ==
Jasen Moreno – vokalist
C.J. Pierce – gitarist
Stevie Benton – bassist
Mike Luce – trommeslager


== Tidligere medlemmer ==
Dave Williams – vokalist (1999–2002)(døde 14.august 2002)
Jason Jones – vokalist (2003–2005)
Ryan McCombs – vokalist (2005-2011)


== Diskografi ==
Drowning Pool (selv-tittel) (30. november 1999)
Pieces Of Nothing (EP) (2000)
Sinner (5. juni 2001)
Desensitized (20. april 2004)
Full Circle (16. august 2007)
Loudest Common Denominator (konsertalbum)(2009)
Drowning Pool (selv-tittel) (2010)
Resilience (2013)
Hellelujah (2016)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Drowning Pool – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Drowning Pool på Internet Movie Database 
(en) Drowning Pool på Apple Music 
(en) Drowning Pool på Discogs 
(en) Drowning Pool på MusicBrainz 
(en) Drowning Pool på Spotify 
(en) Drowning Pool på Songkick 
(en) Drowning Pool på Last.fm 
(en) Drowning Pool på AllMusic