Feromon

Feromon (fra gresk pherein å bære eller transportere og hormon å stimulere) er et duftstoff, et kjemisk signalstoff, som utskilles fra kjertler hos noen dyr og som virker mellom individer av samme art. Dette kalles også for et duftspråk, når dyr formidler beskjeder som duftinntrykk til hverandre. Feromonene har ulike navn etter hvilken funksjon de har. Feromoner skiller seg fra andre luktstoffer ved at vi ikke trenger å oppfatter selve lukten bevisst for at de skal virke. Disse stoffene spiller likevel en viktig rolle i kommunikasjonen mellom individer i en dyregruppe og da særlig i den kjønnsmessige kommunikasjonen.


== Seksualferomoner ==
Seksualferomoner virker på det motsatte kjønn og gjør at en han og en hun finner hverandre og kan gjennomføre en parring.


=== Sommerfugler og andre dyr ===
Hunnene produserer en artsspesifikk duftblanding (feromoner) som hannen kan oppdage på langt hold. Dette finner sted hos mange arter.
Hos insekter er ofte hannen utstyrt med velutviklede antenner, såkalte fjærantenner. Slike antenner har mange tusen sansehår som inneholder luktereseptorer. Hannen er spesielt utstyrt med luktereseptorer for å kjenne igjen de feromonene en hun sender ut. Hos noen arter kan en han følge dette duftsporet i flere hundre meter.
I nyere tid er feromoner brukt som lokkemiddel i feller for å bekjempe skadedyr. Metoden går ut på å lokke hannene til fellen ved hjelp av hunnens seksualferomon, for deretter å uskadeliggjøre dem.


== Sporferomoner ==
Sporferomoner anvendes av maur for å markere veien til maten eller tilbake til maurtuen.


== Alarmferomoner ==
Alarmferomoner brukes i maursamfunnet til for å få maurene i forsvars- eller angrepsstemning overfor en truende fare.


== Hos sosiale insekter ==
Hos samfunnsdannende insekter som bier og maur, utsondrer både larver og pupper, feromoner som gjenkjennes av arbeiderne i bolet. Disse er medvirkende til at utviklingen bremses hos hunner, slik at disse ikke blir fullt forplantningsdyktige. De blir sterile individer som hos samfunnsdannende insekter kalles arbeidere.


== Aggregasjonsferomoner ==
Mest kjent er kanskje barkbillene og «barkbillekrigen» på Østlandet på 1980-tallet. Barkbillenes feromoner kalles gjerne for aggregasjonsferomoner. Hos barkbiller fra slekten Ips er det hannene som sender ut feromoner, og som starter innboringen i trestammen. Både hunner og hanner tiltrekkes av feromonene. Hensikten er å samle nok individer til å overvinne treets forsvarsstoffer, som er kvaen som pipler ut i borehullet. Sporer av blåvedsopp som er klebet til billenes kropp blir avsatt i borehullene. Soppen vokser så inn i veden og sperrer vanntransporten i trestammen. Hvis strømmen av plantesaft fortsatte, ville egg og larver drukne i vann og kvae.


== Feromoner hos mennesket ==
Hos menneske utskilles feromoner blant annet i svette. Mannens feromoner kalles androstenoner og produseres av egne kjertler i armhulene og i skrittet. Kvinnenes feromoner kalles copuliner – et navn som ganske riktig stammer fra ordet kopulasjon eller parring. Copulinene produseres av egne kjertler i skjeden og er sammensatt av mange ulike organiske syrer. Hvor mye som produseres av hver enkelt syre varierer gjennom menstruasjonssyklusen. Dette er årsaken til at kvinner som lever tett sammen synkroniserer sin menstruasjonssyklus.


== Bildegalleri ==