jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
KOSTRA

KOSTRA (KOmmune-STat-RApportering) er et nasjonalt informasjonssystem som gir styringsinformasjon om kommunal og fylkeskommunal virksomhet. KOSTRA er et omfattende rapporteringssystem der kommuner og fylkeskommuner rapporterer til staten ved Statistisk sentralbyrå (SSB). Rapporteringen skjer elektronisk og omfatter alle kommunale og fylkeskommunale funksjoner og ansvarsområder. For kommuner dreier det seg om rapportering fra ca 90 forskjellige funksjonsområder, f.eks. førskole, grunnskole, helse, pleie og omsorg, barnevern og sosialhjelp. For fylkeskommuner dreier det seg om ca 50 forskjellige funksjonsområder, f.eks. veier, videregående opplæring, fagskoler og tannhelsetjenester.
Rapporteringen er omfattende og detaljert og spenner over mange tusen forskjellige dataelementer for hver kommune og fylkeskommune. Regnskapstall (inntekter og utgifter) er bare en type data som inngår. I tillegg til økonomitall inngår ulike tall for ressursbruk (for eksempel personell/årsverk, tall for arealbruk) og for produksjon (for eksempel betjente brukere, behandlede saker). Tallene kan settes sammen til indikatorer og nøkkeltall for å belyse prioriteringer, dekningsgrad, produktivitet og kvalitet.
KOSTRA skal bidra til å gi innbyggere, media, kommunesektoren selv, staten og andre, muligheten for å få informasjon om det meste av kommuners og fylkeskommuners virksomhet. Informasjonen skal bidra til åpenhet, gjennomsiktighet. Informasjonen skal også bidra til å gjøre det mulig å forbedre tjenestene i kommunesektoren. 
Systemet har vært i bruk siden år 2000 og det arbeides kontinuerlig med å videreutvikle systemet. SSB publiserer data fra foregående år to ganger i året - foreløpige tall offentliggjøres 15. mars og endelige tall  offentliggjøres 15. juni hvert år.


== Eksterne lenker ==
Rapportene hos SSB
Kostra og staten
KOSTRA regnskapsrapportering
Slaget ved Somme

Slaget ved Somme betegner en britisk-fransk offensiv under første verdenskrig med sikte på å bryte gjennom de tyske frontlinjene på Vestfronten langs en 40 km lang front nord og sør for elven Somme i Nord-Frankrike. Målet var i utgangspunktet å lette presset på Det russiske keiserdømmet og avlaste de franske styrkene ved Verdun, men slaget utviklet seg til å bli et av de blodigste i historien. Slaget varte fra 1. juli 1916 til 18. november 1916. 


== Bakgrunn ==
Planen for Somme-offensiven ble utviklet fra de alliertes strategiske diskusjoner i Chantilly i departementet Oise i desember 1915. Under ledelse av general Joseph Joffre, øverstkommanderende for den franske armé, ble de franske, britiske, italienske og russiske arméene enige om en samordnet offensiv mot sentralmaktene i 1916. Somme-offensiven skulle bli det anglo-franske bidraget til denne allmenne offensiven som var tenkt som et avgjørende slag som skulle skape en brist i den tyske linjen, som så kunne utnyttes. Siden tyskerne hadde innledet angrepet på festningen Verdun ved floden Meuse i februar 1916, var de allierte tvunget til å tilpasse sine planer. Den britiske arméen tok ledelsen ved Somme, ettersom en stor del av de franske styrkene var bundet opp ved Verdun.


== Slaget ==
Før den første dagen avfyrte de allierte 1,5 millioner artillerigranater mot de tyske stillingene. Grunnen i Somme består av kritt, og det betød at skyttergraver og tunneler kunne utvikles til det perfekte. Det gjorde at faste stillinger bestykket med maskingeværer nærmest var uinntagelige for infanteri og kavaleri. Derfor ble det utviklet pansrede kjøretøyer. Under offensiven den 15. september brukte britene stridsvogner for første gang i historien. Intensjonen var at de bare skulle kjøre over alle skyttergravene og på den måten avslutte krigen, men innebar i stedet en opptrapping av teknologien og intensiteten i senere krigføringer.
Nesten en million mennesker totalt ble drept. Det er anslått at 432 000 britiske soldater og 230 000 tyske soldater falt i slaget. Den første dagen i slaget, 1. juli 1916, døde 20 000 briter og ytterligere 37 000 ble såret, det største enkelttapet i den britiske hæren noensinne. Dette gjorde et dypt inntrykk i den kollektive britiske bevissthet i lang tid etter slaget. På hjemmefronten fikk befolkningen for første gang se krigens grusomheter i propagandafilmen Battle of the Somme, som inneholdt filmmateriale fra den første dagen.

«Slaget» er for den vanlige soldat en situasjon i meget liten målestokk, en situasjon som vil skape sine egne ledere og bli utkjempet etter sine egne regler - og dessverre også ofte etter sin egen etikk.


== Se også ==
Slaget ved Flers-Courcelette, et slag under Somme-offensiven.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Keegan, John: Store slag : slik soldatene opplevde dem, Cappelen, Oslo 1979, ISBN 82-02-04179-1 (Ebok fra bokhylla.no)


== Eksterne lenker ==
(en) Battle of the Somme – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Battle of the Somme – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
The Battle of the Somme, lenke til stumfilmen om slaget
Selbusjøen

Selbusjøen er en innsjø i Trøndelag fylke med et areal på 57,9 km², og en lengde på 35,3 kilometer fra Innbygda i øst til Brøttemstrømmen i vest. Mesteparten av sjøen ligger i Selbu kommune, men vestenden ligger i Trondheim kommune. Selbusjøen er en del av Nea-Nidelvvassdraget, og de største tilførselselvene kommer inn fra øst og sørøst. Utløpet er i vestenden, der Nidelva renner nordover og gjennom Trondheim til Trondheimsfjorden. 
Sjøen er regulert som magasin for Bratsberg kraftverk og de øvrige kraftverkene i Nidelva, og vannstanden varierer mellom 161,3 og 155 meter over havet.Områdene rundt den østlige delen av sjøen er tettest befolket, mens vestover er det bare meget spredt bebyggelse. Der Nea munner ut i Selbusjøen ligger tettstedet Mebonden, som også er kommunesenteret. Her går også fylkesvei 705 fra Hell og videre oppover til Tydal. Fra Mebonden går også fylkesvei 968 langs sørsiden av sjøen. Langs nordsiden til Selbustrand, og videre nordover til Hommelvik, går fylkesvei 963.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Skandinavia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Selbusjøen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NVE dybdekart
Axel Teichmann

Axel Teichmann (født 14. juli 1979) er en tysk langrennstrener og tidligere langrennsløper.
Han fikk sitt internasjonale gjennombrudd som 19-åring, da han ble juniorverdensmester på 10 km klassisk. I sesongen 2004/05 gikk han til topps i verdenscupen.
I 2018 begynte han som teknisk og fysisk trener for de tyske langrennslandslagene.


== Verdenscupseire ==


== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ==


== VM-medaljer ==
2003  Val di Fiemme - gull på 15 km klassisk
2007  Sapporo - gull på 30 km jaktstart
2003  Val di Fiemme  - sølv 4 x 10 km stafett
2005  Oberstdorf - sølv 4 x 10 km stafett
2005  Oberstdorf - sølv lagsprint
2009  Liberec - sølv lagsprint
2009  Liberec - sølv 4 x 10 km stafett (2 x 10 km klassisk + 2 x 10 km fristil)


== OL-medaljer ==
 2010 Vancouver – sølv lagsprint, sølv 50 km


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Axel Teichmann – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Axel Teichmann – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Axel Teichmann – Olympics.com 
(en) Axel Teichmann – Olympic.org 
(en) Axel Teichmann – Olympedia 
(en) Axel Teichmann – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(de) Axel Teichmann – Tysklands olympiske komité 
(en) Axel Teichmann – FIS (langrenn) 
Portrett av Teichmann på sport.ARD.de
Crossmaglen

Crossmaglen er en by i grevskapet Armagh i Nord-Irland. Den ligger nær grensen til Irland. Byen har vært dominert av nasjonalister, og har katolsk majoritet. Dette har ført til mange sammenstøt med sikkerhetsstyrkene, og både den britiske hæren og Royal Ulster Constabulary har store, befestede bygninger i Crossmaglen. Innen sikkerhetsstyrkene er byen kjent som XMG, og er regnet som et av de verste stedene for britiske soldater å bli postert.
Siden begynnelsen på the troubles i 1969 har minst 58 polititjenestemenn og 124 soldater blir drept av republikanske paramilitære i det sørlige Armagh, med Crossmaglen som et av de hardest rammede stedene. Tidlig i 1990-årene drepte snikskyttere fra Den provisoriske irske republikanske arme tolv medlemmer av sikkerhetsstyrkene i byen. Bomber som ble brukt ved Docklands, Bishopsgate og i Manchester i samme tidsrom ble konstruert i Crossmaglen. 
I senere år har man som en del av normaliseringen av sikkerhetsstyrkenes arbeid ikke tillatt av soldatene bærer hjelmer, skuddsikre vester og ansiktskamuflasje under rutinepatruljer inne i byen. De har heller ikke lov til å sikte på personer såfremt de ikke selv har våpen rettet mot seg. Soldatenes viktigste rolle er å eskortere politiet under patruljer. I perioden hvor disse reglene har vært i kraft har det vært betydelig færre angrep på soldater i Crossmaglen.


== Eksterne lenker ==
(en) Crossmaglen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Cratloe

Cratloe er en liten landsby i Clare i Irland, ved hovedveien N18 mellom Limerick og Ennis. Cratloeskogen i åsen over byen er et populært turområde.
Jernbanelinjen mellom Limerick og Ennis går forbi byen, men stasjonen er nedlagt. Det finnes i heller ingen bussrute dit. 
Eikebjelkene i Westminster Hall i London kommer angivelig fra Cratloe.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Cratloe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Svenska armén

Svenska armén er Sveriges hær. Den har som oppgave å organisere og utdanne bakkestyrker og luftvernsavdelinger som sammen med marinen og flyvåpenet skal kunne hevde Sveriges territorielle integritet i fred, og med væpnet makt forsvare landet ved angrep. Hærens avdelinger kan deles i operative innsatsavdelinger og hjemmevernsavdelinger.
Administrativt ledes hæren av arméinspektøren, en to-stjerners general. Operativt styres hæren av Armeens taktiske kommando, en avdeling i forsvarets fellesoperative hovedkvarter.
Hærens avdelinger inndeles i følgende våpenarter:

Artilleriet
Luftvernet
Kavaleriet
Ingeniørtropper
Mekaniserte tropper
Signaltropper
Trentropper


== Struktur ==
Grupp: ca. 8 soldater
Tropp: to grupper
Pluton: fire grupper (30 - 40 soldater)
Kompani: 100–300 soldater
Bataljon: 500–1500 soldater
Brigad: 5000 soldater
Division: 15 000–30 000 soldater


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Army of Sweden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Luftvern

Luftvern er tiltak til beskyttelse mot trusler ført frem gjennom luften. Luftvern er ofte en våpenart i en forsvarsgren (som regel hæren eller flyvåpenet) eller en separat forsvarsgren. 
Luftvern hadde sin begynnelse under første verdenskrig i form av kanoner på bakken brukt mot fly. Under andre verdenskrig tok man også i bruk raketter og flaktårn. I dagens luftvern benyttes styrte raketter, altså luftvernmissiler, i større og større utstrekning. I tradisjonell forstand har luftvern beskyttet mot luftangrep i form av flymaskiner eller helikoptere, men i dagens fortolkning og kapasiteter omfatter det et videre spekter trusler, som taktisk ballistiske missiler, kryssermissiler og ubemannede luftfarkoster (droner). Se NASAMS for nærmere forklaring.
I en videre definisjon omfatter også luftvernbegrepet fly og luftovervåkningssystemer (kontroll- og varslingsstasjoner), i tillegg til bakkebasert luftvernartilleri, men da vil begrepet "integrert luftforsvar" være mer dekkende. 


== Se også ==
Holman Projector
Lett luftvern
Liste over selvdrevet luftvern
NASAMS
NASAMS II
Robot 70
Oerlikon 20 mm maskinkanon


== Eksterne lenker ==
(en) Anti-aircraft weapons – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Luftforsvarets fagutdanning luftvern Arkivert 22. desember 2010 hos Wayback Machine.
Kvakksalver

En kvakksalver er person som driver legevirksomhet uten faglig utdanning eller autorisasjon. I utvidet betydning brukes kvakksalveri generelt som personer som fusker i et fag og later som om de har evne til å utføre behandling selv om de mangler fagkunnskap. Betegnelsen kvakksalvere brukes gjerne om personer som foreskriver eller selger remedier som ikke virker eller som er skadelige. Betegnelsen brukes gjerne nedsettende, og brukes både om personer bevisst villeder (tilsvarer sjarlatan) og personer som selv tror behandlingen har reell virkning.Den tidligste lovregulering av kvakksalveri var rettet mot omreisende leger.  Etter at legeutdanning i den vestlige verden ble standardisert og legene ble autorisert ble begrepet etter hvert brukt som en nedlatende betegnelse på folkelige helbredere. I dag er det først og fremst former for alternativ medisin som ikke har vitenskapelig dokumentert virkning, som omtales som kvakksalveri. 
Ordet kvakksalver stammer fra nederlandsk kwakzalver som egentlig betyr «som tukler med salver». Kvakk stammer fra kwakken som betyr «bevege seg langsomt eller usikker; kludre, forfuske»


== Kvakksalveri i Norge ==
Kvakksalveri var forbudt etter forordninger av 1672 og 1795, men ble tillatt ved lov av 29. april 1871, med forskjellige begrensninger.1. januar 2004 ble den norske såkalte «kvakksalverloven» (Lov av 19. juni 1936 nr. 9 om innskrenkning i adgangen for den som ikke er helsepersonell til å ta syke i kur) opphevet, og erstattet av lov om alternativ behandling av sykdom.


== Se også ==
Sjarlatan
Alternativ medisin
Kjerringråd
NOU 1998: 21 Alternativ medisin


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Quackery – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ententemaktene

Ententemaktene er en betegnelse på de landene som kjempet mot sentralmaktene under første verdenskrig. Betegnelsen kommer fra Entente cordiale (fransk for «hjertelig overenskomst»), som var en rekke samarbeidsavtaler mellom Storbritannia og Frankrike inngått i 1904. Russland sluttet seg til samarbeidet i 1906. Også andre land, som Japan, Italia og USA, sluttet seg til ententemaktene under krigen.


== Kilder ==
Clark, Christopher (2012), The Sleepwalkers : How Europe Went to War in 1914, Penguin, ISBN 978-0-141-02782-1
Kornelius Kvakk

Kornelius Kvakk (1790–1880) er en fiktiv figur i Andeby-universet og er grunnleggeren av Andeby. Han ble oppdiktet og introdusert av Carl Barks i historien «Statuesque Sprendthrifts» («Cornelius Coot Story») i mars 1952.
Han skal visstnok komme fra HollAnd og bodde i en hytte, som ble Andebys første bosted. Det er mange statuer av ham i Andeby, og på de fleste holder han maiskolber i hendene.
Som ung livnærte han seg som jeger, og i 1818 kom han til fortet Drakeburg (Fort Drake). Mens han var der ble fortet angrepet av spanske tropper. Britene, som eide fortet, gav det til Kornelius for å kunne flykte, og Kornelius ble alene mot spanjolene. Han bestemte seg derfor å be troppene inn på fortet og være vennlig mot dem. Deretter lurte han dem med et triks der han fikk mais til å bli popkorn. Spanjolene trodde at maisen var forhekset, og dette skremte dem vekk fra fortet. Senere forandret Kornelius navnet på stedet til Andeby.
For å forsvare byen mot spanske tropper og andre fiender grunnla han Hakkespett-troppen. Han giftet seg senere med en indianer, og de fikk sønnen Clinton Kvakk, som i sin tid grunnla Hakkespettene. Han har to barnebarn; Bestemor Duck og Konrad Kvakk, som i sin tid solgte Fort Andeby (tidligere Drakeburg) oppe på Daudbilbakken (opprinnelig Daudhestbakken) til Onkel Skrue, der pengebingen hans står i dag.
Kornelius er Donald Ducks tippoldefar.


== Eksterne lenker ==
Kornelius Kvakk klikk.no
Muine Bheag

Muine Bheag (betyr «det lille tornekrattet»; tidligere kalt Bagenalstown) er en liten by ved elven Barrow i grevskapet Carlow i Irland. Den ligger sør for administrasjonsbyen Carlow, og er den nest største byen i grevskapet. I henhold til folketellingen av 2016 har byen en befolkning på 2 837 innbyggere.Det engelske navnet Bagenalstown brukes fortsatt ofte, selv om det nå er det irske navnet som er det offisielle. For eksempel står det Mhuine Bheag i togtabellene, men på når toget nærmer seg stasjonen er det Bagenalstown som gjerne ropes opp over høytaleren. Det engelske navnet kommer fra lord Walter Bagenal, som grunnla den på 1700-tallet. Han baserte byen på Versailles i Frankrike, og enkelte bygninger, som tinghuset, er etterligninger av de franske bygningene der.
Jernbanestasjonen ble åpnet i 1846. I tillegg går hovedveien mellom Dublin og Waterford, N9, rett ved byen. 
Det arrangeres en populær blomsterfestival hver august.


== Historie og stedsnavnet ==

Byen vokste innenfor bylandet Moneybeg, fra irske Muine Bheag eller Muinebheag (som betyr «lite kratt»). På 1700-tallet var det en liten grend der. Walter Bagenal bestemte seg for å bygge en by på stedet, som skulle få navnet «New Versailles» og modellert etter Versailles i Frankrike. Kort tid etter at byggingen begynte, ble imidlertid bussruten fra Dublin, som hadde passert stedet, endret slik at den krysset elven Barrow noen kilometer unna, ved Leighlinbridge, i stedet. Bagenal oppga planene sine etter å ha bygget bare et tinghus. Det var først ved ankomsten av jernbanen i 1846 at bebyggelsen begynte å vokse til en by.I 1911 ble byen den første i Irland som installerte gateskilt på to språk, som fortsatt er på plass i dag. Etter opprettelsen av den irske fristaten i 1922, valgte bykommisjonærene å droppe det engelske navnet «Bagenalstown» til fordel for den irske Muine Bheag. Flere andre steder i Irland ble omdøpt på denne tiden. Avgjørelsen viste seg å være ineffektiv, og «Bagenalstown» forble i vanlig bruk blant lokalbefolkningen. I en folkeavstemning fra 1975 valgte 77% av innbyggerne som stemte å endre navnet tilbake, men forslaget mislyktes på grunn av valgdeltakelse på bare rundt 50%, mens loven krevde 75%.Mottoet på byens våpenskjold er The Irrepressible Number («Det ukuelig antall») og det tilsvarende på irsk er Uimhir Gan Choisc.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Muine Bheag – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Marstrand

Marstrand er et tettsted i Kungälv kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 319 innbyggere.Tettstedet består av to øyer, Marstrandsön og Koön. Stedet ble regnet som by i middelalderen, angivelig grunnlagt av den norske kongen Håkon Håkonsson. De eldste tegn på bymessig bebyggelse i Marstrand går tilbake til 1291, da kildene nevner fransiskanere i Marstrand. I dag står bare ruinene av fransiskanerklosteret igjen; det ble revet i 1532.
Sannsynligvis har byen, som da tilhørte Norge, vokst fram på 1200-tallet i forbindelse med sildefisket. En ny rik fiskeperiode inntraff i siste halvdel av 1500-tallet. I juli 1449 møtes det norske riksrådet i Marstrand for å velge Christian I til norsk konge. Til gjengjeld måtte kongen underskrive Norges første håndfestning.
Etter overgangen til Sverige i 1658 ble Carlstens festning bygget ved Marstrand. Festningen ligger på Marstrandsøyas høyeste topp hvor den troner over byen. To ganger har festningen blitt erobret av henholdsvis den norske/danske statholder Gyldenløve og admiral Tordenskiold. Men festningen ble gitt tilbake til Sverige begge ganger som følge av forhandlinger.
Etter at Marstrand ble svensk mistet byen sin betydning til fordel for Göteborg. Oscar II tilbrakte gjerne tid i Marstrand og dermed ble stedet et svært populært sommersted for sosieteten. Sosietetshuset er bevart ute på Marstrandsön.
Den er nå en populær sommerby og en av Sveriges fremste seilsportsbyer. Hvert år arrangeres det nasjonale og internasjonale mesterskap for seilsport. Av interessante bygninger som kan være verdt et besøk kan Marstrand rådhus nevnes. Rådhuset, som er fra 1644, er det eldste stenhuset i Bohuslän. 
Grensen mellom Kattegat og Skagerrak trekkes med en rett linje fra Grenen ved Skagen i Danmark til Marstrand.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Turistpresentasjon av Marstrand
Carlstens Fästning
Carlow

Carlow (irsk: Ceatharlach) er administrasjonsbyen i grevskapet Carlow, sørøst i Irland, omkring 84 km fra Dublin. Ved folketellingen i 2016 hadde byen et folketall, for både den urbane og den rurale befolkningen, et antall på 24 272 innbyggere.Byen ligger ved hovedveien mellom Dublin og Waterford, N9. Den har også jernbaneforbindelse med hovedstaden. Omkring 3000 av innbyggerne er studenter ved Institute of Technology. Elven Barrow renner gjennom byen og utgjør den historiske grensen mellom grevskapene Laois og Carlow. Imidlertid førte loven om selvstyre av 1898 til at byen ble fullstendig underlagt grevskapet Carlow. Bosetningen Carlow er tusenvis av år gammel og er fra før historisk tid. Byen har spilt en stor rolle i irsk historie, og fungerte som hovedstaden i landet på 1300-tallet.


== Etymologi ==
Navnet er en anglisering av den irske Ceatharlach. Historisk sett ble det anglisert som Caherlagh, Caterlagh og Catherlagh, som er nærmere den irske skrivemåten. I følge nettstedet for irske stedsnavn (Placenames Database of Ireland) stammer den første delen av navnet fra det gammelirske ordet cethrae («dyr, storfe, flokker»), som er beslektet til ceathar («fire») og derfor betegnet «firebeint». Den andre delen av navnet er endelsen -lach.
Det er også en teori om stedsnavnet kan være Ceatharloch (som betyr «firedobbel innsjø»), ettersom ceathar betyr «fire» og loch betyr «innsjø». Det kan da oversettes direkte som «Fire innsjøer», selv om det tilsynelatende ikke er noen bevis som tyder på at disse innsjøene noen gang har eksistert i dette området.


== Historie ==
Det er bevis på menneskelig bosetning i området rundt Carlow som strekker seg tilbake til forhistorisk tid. Det mest bemerkelsesverdige og dramatiske forhistoriske stedet er dyssen
Browneshill dolmen, en megalittisk portalgrav like utenfor byen Carlow.Opphavet til byen kom antagelig med grunnleggelsen av St. Mullins kloster på 600-tallet. Klosteret er dedikert til helgenen Mo Ling (614–697), også kalt Moling Luachra. I 1180 ble festningen Carlow Castle bygget av William Marshal, 1. jarl av Pembroke for å vokte det strategisk viktige krysningsstedet i elven. På 1300-tallet ble festningen Ballyloughan Castle, Ballymoon Castle, Leighlinbridge Castle («den svarte festningen») reist. St. Patrick's College ble grunnlagt i 1793.
Byen har et museum ved St. Mullins.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Carlow – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gullballen

For den norske prisen Gullballen, se «Gullballen (Norge)».
For FIFAs pris til beste fotballspiller, se «FIFA World Player of the Year»Gullballen (fransk: Ballon d'Or) er en fotballpris som deles ut av det franske fotballbladet France Football. Fra 2010 til 2015 var den slått sammen med prisen FIFA World Player of the Year og ble delt ut av FIFA. Prisen deles ut årlig til verdens beste fotballspiller. I tillegg til denne deles også ut Kopa-trofeet til beste spiller under 21 år og andre priser under et event i Paris.


== Historie ==
Fra opprettelsen i 1956 til 2009 ble Gullballen delt ut av fotballbladet France Football. Vinneren ble stemt frem av 96 fotballjournalister fra hele kloden fra en liste på femti spillere som var nominert av France Football. Prisen fikk etter hvert status som den høyeste individuelle utmerkelsen en spiller fra Europa kunne få.
Fram til 1994 var kåringen kun åpen for spillere av europeisk nasjonalitet, men fra og med 1995 kunne også spillere fra andre verdensdeler vinne prisen, under forutsetning av at de spilte klubbfotball i Europa. Fram til 2007 måtte spilleren tilhøre en klubb innen det europeiske fotballforbundet (UEFA).
I 2010 ble Gullballen utdelt av France Football slått sammen med FIFAs FIFA World Player of the Year. Vinneren ble stemt frem av både landslagskapteiner og trenere samt journalister. I 2016 ble prisene delt igjen.Spillerne som har vunnet prisen flest ganger er Lionel Messi med syv gullballer og Cristiano Ronaldo med fem gullballer. Johan Cruijff, Michel Platini og Marco van Basten følger etter med tre gullballer hver.


== Prisvinnere France Football Ballon d'Or Masculine ==


== Prisvinnere France Football Ballon d'Or Féminin ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ballon d'Or – kategori av bilder, video eller lyd på Commons