jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nicolai Ulfsten

Nicolai Ulfsten (Nielsen)  (født 1854 i Bergen, død 1885 i Kristiania) var en norsk maler. Han studerte i Karlsruhe i perioden 1875 til 1877 der han fikk undervisning av Hans Gude. Han vuderte  Ulfsten som en av sine mest talentfulle elever noensinne. Gude fikk overbevist Nicolai om at han måtte skifte etternavn fra Nielsen til Ulfsten. Rett etter studiene reiste Ulfstein til Lister for å male. Bildene han malte der gjorde han kjent som landskapsmaler.
Året etter i 1878 reiste han til Jæren for første gang. Dette resulterte i en rekke malerier, fra ganske store malerier til mindre skisser. Typiske motiv for Ulfsten var stranden med opptrukne båter og fiskere, fiskere i arbeid, og innlandsmotiver. 
I forhold til sine sine samtidige norske kunstnere solgte han godt. Og da han døde i 1885 av tuberkulose bare 31 år gammel ble han vurdert som en av de mest betydelige av de norske landskapsmalere.
Christian Krohg skrev blant annet i sin nekrolog i Verdens Gang i 1885: «Fra Jæderen» stod der altid paa Ulfstens Billeder. Han har denne fattige, fordringsløse Del af vort Fedreland for den norske Kunst, han har ryddet den og dyrket den med en stor Kunstners Kjærlighed.  
En gate på Hegdehaugen i Oslo er oppkalt etter Ulfsten.
I tilknytning til hundreårstiden for hans død, arrangerte Stavanger Faste Galleri en større minneutstilling (6. mai til 2. juni).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hild Sørby; Nicolai Ulfsten 	(1997) ISBN 978-82-7631-040-5


== Eksterne lenker ==
Bergen kunstmuseum om Nicolai Ulfsten
Alfred Kinsey

Alfred Charles Kinsey (født 23. juni 1894, død 25. august 1956) var en amerikansk biolog og sexolog,samt professor i entomologi og zoologi. Han grunnla Institute for Sex Research (i dag Kinsey Institute for Research in Sex, Gender and Reproduction) ved Indiana University.
Kinsey publiserte de kjente Kinsey-rapportene (Sexual Behavior in the Human Male og Sexual Behavior in the Human Female) i henholdsvis 1948 og 1953.
Etter 25 års forskning publiserte James H. Jones, professor i historie ved universitetet i Colorado, i 1997 biografien Kinsey: A Public/Private Life. Denne biografien dannet grunnlaget for filmen Kinsey (2004), der Kinsey ble spilt av Liam Neeson.
Kinsey ble portrettert på framsiden av  Time Magazine den 24. august 1953. Han ble vist ved siden av blomster og bier, en populær eufemisme for seksualitet.


== Bibliografi ==
New Species and Synonymy of American Cynipidae, in Bulletin of the American Museum of Natural History (1920)
Life Histories of American Cynipidae, in Bulletin of the American Museum of Natural History (1920)
Phylogeny of Cynipid Genera and Biological Characteristics, in Bulletin of the American Museum of Natural History (1920)
An Introduction to Biology (1926)
The Gall Wasp Genus Cynips: A Study in the Origin of Species (1930)
New Introduction to Biology (1933, revised 1938)
The Origin of Higher Categories in Cynips (1935)
Edible Wild Plants of Eastern North America (1943)
Sexual Behavior in the Human Male (1948, reprinted 1998)
Sexual Behavior in the Human Female (1953, reprinted 1998)


== Se også ==
Kinsey-skalaen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Intervju med James H. Jones
Hjemmeside Kinsey Institute
American Experience – Kinsey
(en) Alfred Kinsey på Internet Movie Database 
(en) Kinsey på Internet Movie Database
Franz Jonas

Franz Josef  Jonas (født 4. oktober 1899 i Wien, død 24. april 1974 i Wien) var en østerriksk sosialdemokratisk politiker og fra 1965 til 1974 Østerrikes forbundspresident.
Jonas var utdannet typograf. På 1930-tallet var han aktiv i den sosialdemokratiske bevegelsen i Østerrike, noe som i 1935 førte til at han, sammen med mange andre, bl.a. senere forbundskansler Bruno Kreisky ble fengslet. I den såkalte sosialistprosessen i 1936 ble han imidlertid frikjent for anklagen om høyforræderi etter å ha sittet fengslet i 14 måneder.
Etter andre verdenskrig gikk han inn i kommunepolitikken, og i perioden 1951 – 1965 var han borgermester i Wien, fra 1953 til 1965 også medlem av Nasjonalrådet (det østerrikske parlamentets annetkammer).
I 1965 ble han valgt til forbundspresident, og ble sittende inntil han døde i 1974.


== Referanser ==
Fylkesvei 7396

Fylkesvei 7396 går på Lovund i Lurøy kommune. Hovedstrekningen er 586 meter lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 406.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Lurøy


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7396
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Lon Nol

Lon Nol (født 13. november 1913 i Kampong Leav i provinsen Prey Veng, død 17. november 1985 i Fullerton i  California, USA) var politisjef, guvernør, general, forsvarsminister og statsminister i Kambodsja fra 1966 til 1967 og igjen i 1969.
18. mars 1970 ledet han et kupp som avsatte kong Sihanouk mens han var på besøk i Sovjetunionen. Deretter forsøkte Lon Nol, støttet av USA, å bekjempe vietnamesiske styrker og Viet Cong, som opererte i Kambodsja. Det oppstod borgerkrig mellom lojale Nol-tilhengere og «The National United Front of Cambodia», en koalisjon som bestod av Sihanouk-lojale styrker og Røde Khmer, samt andre grupperinger.
Til tross for amerikansk støtte, både økonomisk og militært, lytes det ikke Lon Nol å slå Røde Khmer, og han måtte flykte til eksil på Hawaii 1. april 1975.


== Referanser ==
Fylkesvei 7388

Fylkesvei 7388 går på Straumøya i Lurøy kommune. Veien er 7,2 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 401.


== Kommuner og knutepunkter ==

 LurøySlåtterøyveien 

Slenesveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7388
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Tor M1

Tor M1, kjent i NATO som SA-15 Gauntlet og i det russiske militæret som 9K330, er et russisk mobilt luftvernssystem.  Det er beregnet på lav til middels lav høyde, som betyr 10 til 6 000 meter,  og kort rekkevidde. Chassiet for kjøretøyene er det samme som for 2S1 Gvosdika.
Missilet 9M330 veier 167 kg og har et 15 kg stridshode.


== Eksterne lenker ==
SA-15 GAUNTLET / 9K331 Tor – Global Security (engelsk)
TOR M-1 Update (engelsk)
Tor M1 på YouTube
Fylkesvei 7542

Fylkesvei 7542 går mellom Øksneshamn og Rinøya (Rinøyvåg) i Lødingen kommune. Veien er 29,3 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 691.


== Kommuner og knutepunkter ==

 LødingenVestbygdvegen 

Endepunkt Øksneshamn MordarosenRinøyvegen 

Endepunkt Rinøya (Rinøyvåg)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7542
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Det bulgarske postvesen

Det bulgarske postvesenet (Български пощи, Balgarski poshti) er den nasjonale posttjenesten i Bulgaria. Selskapet ble grunnlagt etter Bulgaria fikk sin selvstendighet fra Det ottomanske rike. Før den tid hadde russerne tatt hånd om alle post- og telegraftjenester. Bulgaria ble offisielt medlem av den universelle postunionen 1. juli 1879.
I 2005 opererte selskapet med 3 008 postkontor og en total lengde av 80 060 km med postrutet. Det bulgarske postvesenet er privatisert siden 31. mars 1997.


== Eksterne lenker ==
(bg) Offisielt nettsted 
(en) Post of Bulgaria – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 7446

Fylkesvei 7446 går mellom Nordarnøya og Horsdal i Gildeskål kommune. Veiens lengde er 4,7 km (utenom fergestrekningen).
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 476.


== Kommuner og knutepunkter ==

 GildeskålArnøyveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7446
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerRegionale hurtigbåter (Nordland fylkeskommune) Arkivert 29. september 2018 hos Wayback Machine.
Hurtigbåter – Midtre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Enhetsskole

Enhetsskole er et skolesystem der det gis lik utdanning på ungdomstrinnet til alle elever, uavhengig av akademiske ferdigheter og bosted. Norge var et av de første land som innførte et slikt system, da det ble formelt etablert ved skoleloven av 1936. Det er et organisk sammenhengende skolesystem hvor all videregående undervisning grener seg ut fra en felles grunnskole. Som pedagogisk tanke forutsetter den at alle elever, uansett forutsetninger, integreres i samme skolesystem.
Ideen ble først tatt opp av den tsjekkiske pedagogen Comenius midt på 1600-tallet. Hans begrunnelse var at «alle mennesker er skapt i Guds bilde», og at alle burde føres frem til det livet mennesker er skapt til å leve: «reproduksjonene» burde svare til «originalen».Etter andre verdenskrig har systemet blitt videreført i Norge, og det har uavhengig av utviklingen i Norge blitt innført av flere andre land, som Storbritannia, Sverige, Finland og Irland. Enhetsskoler ble innført i Storbritannia i  1960- og 1970-årene. De kom først i England og Wales, men har siden spredt seg også til Skottland. Ved begynnelsen av det 21. århundre ble omkring 90% av elevene utdannet ved enhetsskoler.
Den enhetsskoletanken som har vært drivkraft bak skoleutviklingen på 1900-tallet både i Europa og i USA har et annet preg. En hovedsak har vært ønsket om at alle skal ha samme sjanse til å gjøre seg gjeldende i samfunnet. En av de norske enhetsskolepionerene, Hartvig Nissen, la i tiden rundt 1850 frem sine ideer om hvordan skolen burde organiseres. «Nissen så det som 'en Sikkerhetsventil for Samfundet' at begavet ungdom fra lavere samfunnslag fikk stige opp gjennom skolesystemet og få den utdannelse de hadde evne til.»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Comprehensive schools – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 7240

Fylkesvei 7240 går mellom Gladstad og Vegstein kai i Vega kommune. Veiens lengde er 3,3 km.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 87.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vega
Endepunkt Vegstein kai


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7240
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7236

Fylkesvei 7236 går mellom Brandsvika og Gladstad i Vega kommune. Veien er 6,7 km lang.
Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 81.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 83.


== Kommuner og knutepunkter ==

 VegaSundsvollveien 

Vallaveien 

Risbakkveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7236
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Veienmarka ungdomsskole

Veienmarka ungdomsskole ligger på Veien i tidligere Norderhov, nå Ringerike kommune, like vest for Hønefoss og i nær tilknytning til Viken fylkes tusenårssted ved Hringariki Kulturminnepark. Skolen har ca. 300 elever og dekker 8.–10. klasse. Skolen har også en velkomstklasse. Skolebygningen ble oppført i perioden 1983–1984 og er på ca. 3 300 m². I tilknytning til skolen er det idrettsplass, håndballbane, basketbane, sandvolleybane, parkering, skog og veier som til sammen utgjør ca. 50 dekar.
Skolen ligger i et kulturlandskap som er rikt på fornminner. Den første faste bosettingen i området går trolig tilbake til tidsrommet mellom 2 000 og 3 000 år før Kristi fødsel. Det bodde således folk her i både steinalder og bronsealder. Rett over veien for skolen ligger et av Norges største gravfelt, Veien-feltet, som i dag er kjent som Veien Kulturminnepark.
Ungdomsskolen har siden 1992 samarbeidet med Oldsaksamlingen ved Universitetet i Oslo og fylkesarkeologen i Buskerud om de arkeologiske utgravningene på feltet. To uker hvert år har 32–36 elever deltatt. Skolen er den eneste som har hatt et slikt unikt samarbeid med Oldsaksamlingen.


== Se også ==
Haugsbygd ungdomsskole
Hov ungdomsskole
Hringariki Kulturminnepark
Veien gamle skole


== Eksterne lenker ==
Skoleprosjekt. «Veienmarka ungdomsskole». Riksantikvaren, 19. november 1997
«Veien kulturminnepark på Ringerike». Riksantikvaren, 1. juli 2000
Fylkesvei 7244

Fylkesvei 7244 går mellom Risbakken og Nes i Vega kommune. Veien er 1,9 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 89.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vega
Fv7236Fylkesvei 7236 Risbakken
Arm via Kjerkøya til Nes (2,1 km)
Arm fra Kjerkøya
Endepunkt Nes


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7244
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Frederik Wilhelm Bugge

Frederik Wilhelm Klumpp Bugge (født 20. mai 1838 i Trondheim, død 7. april 1896 i Kristiania) var biskop, professor i teologi og stortingsrepresentant. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Frederik Wilhelm Bugge var sønnesønn av biskop Peder Olivarius Bugge og sønn av pedagog og ordfører i Trondheim Frederik Moltke Bugge. Han var gift med Edvardine Magdalene Margrethe Daae, datter av sogneprest og ordfører Jens Kobro Daae i Haram. Deres sønn, født i Haram på Sunnmøre, var Fredrik Moltke Bugge, jurist og ordfører i Oslo.
Bugge ble teologisk kandidat i 1862 og var universitetsstipendiat fra 1863 til 1866.


=== Prest og biskop ===
Han ble i 1866 sokneprest i Holmestrand. Fra 1870 til 1894 var han professor i teologi ved Universitetet i Oslo, hvor nytestamentlig eksegese var hans fag. Hans omfattende forfattervirksomhet faller også overveiende innenfor dette området. Hans hovedverk er en rekke oversettelser av Det nye testamente. De var skrevet med tanke på en større leserkrets og hadde en sammenhengende fremstilling av skriftenes innhold og tankegang med historisk-kritiske innledninger og kommentarer. Alle fikk en betydelig utbredelse i flere opplag og ble også oversatt til andre språk. Han laget også en rekke forarbeider og utkast til en ny norsk oversettelse av Det nye testamentets bøker. 
Fra 1876 til 1877 var han redaktør av Luthersk Kirketidende sammen med J. C. Heuch. De ble betraktet som for høykirkelige og måtte slutte i dette vervet, men fra 1877 til 1890 var han redaktør av Luthersk Ugeskrift. I den sammenheng deltok han mye i den kirkelige diskusjon og hevdet i den en til alle sider polemiserende konservatisme. 
Fra januar 1894 til sin død var han biskop i Kristiania bispedømme. I 1894 ble han hedret med æresdoktorgrad i teologi ved København Universitet.


=== Politiker ===
Bugge var fra 1881 til 1886 medlem av Kristianisa bystyre. Fra 1883 til 1885 var han også en av representant for Kristiania, Hønefoss og Kongsvinger på Stortinget for Høyre.


== Bibliografi ==
Apostlen Paulus’ Breve (2 bind, 1879-81)
Apostlenes Gjerninger   (1884)
Apostlene   Peter’s   og   Judas’ Breve (1889)
Lukas-Evangeliet (1891)
Johannes-Evangeliet (1893)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Wilhelm Bugge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Frederik Wilhelm Bugge hos Norsk senter for forskningsdata Artikkelen bygger på 

Artikkel i Salomonsens konversasjonsleksikon 2. utgave 1915-1930
Artikkel i Nordisk familjebok
Robert Blouet

Robert Blouet eller Bloett (død 10. januar 1123 i Woodstock i Lincolnshire) var rikskansler i England fra 1092 til 1093. Han er muligens identisk med den Robert Blouet som var med Vilhelm Erobreren i slaget ved Hastings.I 1094 ble han dessuten utnevnt til biskop av Lincoln.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Erkebiskop Robert av Jumièges (?-1070)
Biskop William the Norman (?-1075) *bispeviet 1051
Erkebiskop Lanfranc (1005-1089) *1070
Erkebiskop Thomas av Bayeux (?-1100) *1070
Erkebiskop Anselm av Canterbury (1033-1109) *1093
Biskop Robert Bloett (?-1123) *1094


== Referanser ==
Fylkesvei 7386

Fylkesvei 7386 går mellom Ytterhus og sentrum i Nesna kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 385.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nesna


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7386
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7384

Fylkesvei 7384 går mellom Nesna og Valvika i Nesna kommune. Veien (unntatt fergestrekningen) er 21,9 km lang inkl. arm til Forsland.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 384.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nesna


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7384
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7382

Fylkesvei 7382 går mellom Nesna og Skaga i Nesna kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 383.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nesna
Havnevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7382
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Æresdoktorgrad

En æresdoktorgrad er en doktorgrad som tildeles av et universitet uten at den som tildeles graden på forhånd har forsvart en avhandling i en disputas. Æresdoktorgrader har ofte de samme benevnelser og forkortelser som alminnelige doktorgrader, men tilføyes honoris causa, forkortet h.c. Slike doktorgrader gis oftest til svært fremtredende, gjerne utenlandske, akademikere. Ved mange universiteter er det også vanlig å utnevne andre fremtredende personer, for eksempel politikere, til æresdoktorer. Æresdoktorgrader kan gis som anerkjennelse av et livsverk av stor betydning, selv om det ikke dreier seg om et doktorgradsarbeid; for eksempel ble Henrik Ibsen utnevnt til æresdoktor (ved Uppsala universitet) og ble ofte omtalt med doktortittelen.
I Danmark ble ordningen med æresdoktorgrader i sin nåværende form etablert med en forordning av 9. januar 1824. Før den tid kunne kongen utnevne doktorer, doctores bullati, men det skjedde sist i 1736.
I Norge fikk Det Kongelige Frederiks Universitet (Universitetet i Oslo) rett til å utnevne æresdoktorer med universitetsfundasen av 1824. Men ettersom universitetet ikke fant noen praktisk anvendelse av denne retten, ble den inndratt i 1845. I forbindelse med universitetets 50-årsjubileum i 1861 oppstod et ønske ved universitetet om å utnevne æresdoktorer, og universitetet søkte flere ganger forgjeves om å få tilbake retten. Først i 1902, under hundreårsmarkeringen av Niels Henrik Abels fødsel, fikk universitetet en midlertidig rett til å utdele graden doctor matemathicae honoris causa til 29 fremstående utenlandske vitenskapsmenn innen matematikk, fysikk og astronomi. I 1905 fikk universitetet en permanent rett til å utdele æresdoktorgrader til utlendinger. Først med en lovendring i 1955 ble det mulig å utnevne nordmenn til æresdoktorer «for fremragende personlig innsats i vitenskapens tjeneste eller til fremme av norsk vitenskap».


== Se også ==
Liste over æresdoktorer ved Universitetet i Tromsø
Liste over æresdoktorer ved Universitetet i Bergen
Liste over æresdoktorer ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet


== Litteratur ==
F.E. Hundrup: Biografiske Efterretninger over dem, der ved Kjøbenhavns Universitet have erholdt de højeste akademiske Værdigheder, 1-3. København 1854-59 (æresdoktorgrader 1824-1835)
 Danish Theses for the Doctorate and Commemorative Publications of the University of Copenhagen 1836-1926,  København & London 1929 (æresdoktorgrader 1836-1926)


== Eksterne lenker ==
Universitetet i Oslo: Æresdoktorer ved UiO
Fylkesvei 7428

Fylkesvei 7428 går mellom Ørnes og Støttvær i Meløy kommune. Veien er 2,2 km lang utenom fergestrekningen.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 461.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Meløy
 ferge fra Ørnes
 til Støtt fergekaiStøttveien 

Innerstøttveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7428
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerRegionale hurtigbåter (Nordland fylkeskommune) Arkivert 29. september 2018 hos Wayback Machine.
Hurtigbåter – Midtre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Tibullus

Albius Tibullus (født omkring 54 f.Kr., død 19 f.Kr.) var en romersk poet og forfatter av elegier.
Lite er kjent om hans liv.  Tibullo var imidlertid populær i antikken, spesielt blant lesere med «klassisk»/«arkaisk smak», da han var den av elegi-poetene som hadde den mest arkaiske stilen. Quintilian opphøyde ham som en av de fremste poetene innenfor sin sjanger. Hans stil kan karakteriseres som flytende og raffinert. 
Tibullus praenomen er ikke kjent, heller ikke er hans fødselssted,  og hans hedenske navn har man spurt seg om. Biografien Liv forteller at han sannsynligvis var en romersk ridder, og at han hadde arvet en anselig eiendom. Men, som Vergil, Horats og Propertius, synes han å ha mistet det meste av den i 41 f.Kr. under Marcus Antonius og Octavians beslagleggelser.


== Tibullus' Poesi ==
Tibullus' samlede verker er kjent under navnet Corpus Tibullianum, samlet i tre bøker (som senere ble «utvidet» til fire under renessansen, da den tredje boken ble delt inn i to deler). I dag har man imidlertid trukket deler av dette verket i tvil; kun de to første bøkene regnes nå som autentiske. Det hersker usikkerhet angåande resten av bøkene, selv om noen av disse diktene også sannsynligvis kan tilskrives ham. 
Den første boken domineres av kvinnen Delia, men vi finner også dikt viet en ung mann, Marato. I bok 2 dukker en ny kvinneskikkelse opp, Nemesi (Et navn som kan tolkes som «Delias nemesis/erkefiende», i betydningen «hun som har jaget Delia fra poetens hjerte». Andre personer knyttet til poetens liv blir også nevnt mellom disse «hovedpersonene». 
Tibullus er kjent for å beskrive rustikke temaer; livet på landet, naturen – selv om det urbane motivet også dukker opp i diktene hans. Som elegi-forfatter skrev Tibullus «klagesanger», ofte med romantiske under- eller overtoner. Et tema som går igjen i diktene hans (og hos flere andre elegi-poeter) synes å være behovet for å konstruere et tilfluktssted langt unna den virkelige verdens strev og plager. Hos Tibullus er dette tilfluktstedet å finne i «livet på landet», en enkel og ren verden av naturlig idyll.
På grunn av dette er fred (eller søken etter fred) ansett som et hovedmotiv i Tibullus' diktning. Noen har gått så langt som å beskrive diktene hans som antimilitaristiske, noe som er spesielt med tanke på at dette var under Romerrikets ekspansjonstid, hvor krigføring sto på dagsordenen. På den annen side er det svært forståelig at man nettopp i denne konteksten følte behov for fred – noe Tibullus altså gir uttrykk for. 
Tibullus er sannsynligvis påvirket av Vergil i sin fremstilling av det enkle livet i kontakt med naturen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Gian Biago Conte (2002). Letteratura Latina (italiensk). Le Monnier Universita. ISBN ISBN 978- 88-00-86045-1.
Eksil

Eksil, landsforvisning eller landflyktighet vil si at en lever utenfor hjemlandet sitt. Begrepet blir ofte brukt om dem som er tvunget til å forlate hjemlandet sitt, enten fordi de er dømt til det som straff for en forbrytelse eller fordi at det ikke er trygt der. Årsakene til at det er farlig å bli værende kan være fra førfølgelse, krig, sultkatastrofer eller andre farlige omstendigheter.
Om vedkommende hadde begått en forbrytelse, så hendte det at vedkommende kunne velge mellom å flykte fra hjemlandet og bli erklært fredløs eller å bli henrettet.
Eksil kan òg brukes i løsere betydning om folk som mer frivillig har bosatt seg utenlands, men holder på den nasjonale identiteten sin, for eksempel «eksilnordmenn» eller «eksilfinner». Dersom store deler av ei folkegruppe drar i eksil, blir det kalt en diaspora.


== Se også ==
Kategori:Personer i eksil
Diaspora
Utvisning
Eksklusjon
Persona non grata (persona ingrata), uønsket person
Fredløshet, å fratas samfunnets rettsbeskyttelse


== Kilder ==
(no) Eksil i Store norske leksikon, besøkt 15. april 2016