Groruddalen

Groruddalen er fellesbetegnelse for Oslos nordøstre bydeler. Det kan avgrenses av Østmarka i øst, Gjelleråsmarka i nord, Lillomarka i vest, og en tenkt linje omtrent fra Bjerke via Økern til Bryn i sør. Omfattes stort sett av bydelene Bjerke, Alna, Grorud og Stovner.
Dalstrøket ligger i det tidligere Østre Aker sogn i Aker kommune og het tidligere Akersdalen. Inntil 1960 var Groruddalen betegnelsen på dalen fra Alnsjøen langs Alnaelva frem til Bryn. I 1960 foreslo redaktøren av Akers Avis/Groruddalen å bruke navnet Groruddalen om dalføret fra ringveien til bygrensen. 
Navnet har sammenheng med at Grorud lenge var det viktigste sentrum for befolkningen i deler av dalen. Grorud er et gammelt industritettsted, og der har det vært drevet både sagbruk, bergverk og tekstilproduksjon. Grorud fikk jernbanestasjon i 1854, skole i 1900 og kirke i 1902. Grorud var altså et sentrum for dalen på flere måter.


== Bydeler ==

Fire av Oslos bydeler regnes til Groruddalen; Bjerke ligger i vest, Alna i sør, Grorud i nord og Stovner i øst.


== Kommunikasjon ==
Vei- og baneforbindelser går hovedsakelig langs med dalen. T-banelinje 2, Furusetbanen og Europavei 6 går langs dalen i sør. I dalbunnen går Hovedbanen og Riksvei 163 Østre Aker vei. Nordsiden er betjent av T-banelinje 5, Grorudbanen og Riksvei 4 Trondheimsveien. Det er også vei- og bussforbindelser og som går på tvers av Groruddalen.


== Befolkning og bebyggelse ==

Groruddalen rommer flere drabantbyområder med høye og lave blokker, i tillegg til områder med småhus, rekkehus og villabebyggelse. Dalbunnen, og spesielt området rundt Alnabru er preget av industri og Jernbanens lagerområde.
Området har en befolkning på rundt 140 000 , altså mer enn hver femte Oslo-innbygger. Hovedtyngden av befolkningen bor i dalsidene mot nord og sør, mens befolkningstettheten i midten er noe lavere. En storstilt boligbygging på 1960- og 1970-tallet hevet folketallet og skapte om landbruks- og småindustrimorådene om til drabantbyer fra 1960-tallet . På alle kanter er Groruddalen omkranset av Oslomarka: Lillomarka og Østmarka. De fleste beboere har mindre enn 15 minutters gangavstand til skog – skiløyper, badevann og andre rekreasjonsmuligheter.
Sammen med Søndre Nordstrand, har Groruddalen høy andel innbyggere født i utlandet eller med foreldre født i utlandet . I enkelte strøk eller delbydeler ligger andelen innvandrere på mer enn 50 prosent.
I 2007 begynte Staten og Oslo kommune en felles satsing over ti år for å bedre miljøforhold samt levekår i Groruddalen. Dette tiltaket, kalt Groruddalssatsningen, ble videreført og skal vare fram til 2026 . 


== Historie ==


=== Eldre tider ===
Den tidligste bosetningen i området stammer sannsynligvis fra jernalderen: det finnes blant annet  helleristninger på Furuset, tre skålgroper i Kristofer Robins vei 23, gravrøyser under Røverkollen på Romsås og på Stovner. Det har blitt drevet jordbruk i området i alle fall i fire tusen år eller mer. Området har i lange tider vært en viktig gjennomfartsåre for folk som skulle inn til Oslo, og for folk som skulle på pilegrimsreise til Nidaros. Andreas Holmsen daterer de 39 kjente gårdsnavnene i Groruddals-området til å være 14 fra middelalderen, 7 fra vikingtiden og 2 eldre. Svartedauden fór ille med Groruddalen: bare Bredtvet sto noenlunde vitalt igjen.
Fra 1600-tallet av oppsto etter hvert en variert industri i Groruddalen. Den første var sagdrift langs Alna, fra 1700 bergverksdrift ved Alnsjøen. Steindrift, særlig av groruditt ble viktig særlig fra 1840-årene av. Både groruditten og teglverkene i Groruddalen har bidratt til byggingen av Oslo - og til byer på kontinentet.


=== De første tettstedene ===
Den første litt mer bymessige bebyggelsen i Groruddalen kom rundt 1900, i tilknytning til jernbanestasjonene på Bryn og Grorud. Likevel fortsatte Groruddalen å være hovedsakelig et jordbruksområde i mange tiår: i 1950 var det fremdeles drift ved 40 gårder i området. Grorudbanen ble bygget i 1966 og forlenget til Vestli i 1975. Furusetbanen kom i 1970.
Flaen, Kalbakken, Grorud og Veitvet ble bebygd med blokker på 1950-tallet. På 1960-tallet ble Ammerud, Rødtvet, Tveita og Haugerud bebygget. De siste områdene som ble blokkbebyggelse var blant annet Stovner, Furuset, Romsås og Ellingsrud.


=== Kulturminner ===
Det har blant annet i forbindelse med Groruddalssatsingen vært gjort et arbeid på å dokumentere, sette i stand og informere om Groruddalens mange kulturminner. Til godt ut i etterkrigstida var store deler av Groruddalen landbruksområder, og mange av de gamle gårdsbygningene er intakte. I tillegg er det mye industrielle kulturminner, og enkelte oldtidsfunn.
På Grorud ble det i 2012 åpnet et museum for formidling av steinhoggernes liv. Det ligger i de gamle arbeiderboligene i Grorudveien.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Kjente groruddøler ==

Mohammed Abdellaoue, fotballspiller
Mustafa Abdellaoue, fotballspiller
Tshawe Baqwa, musiker
Tommy Berntsen, fotballspiller
Jan Bøhler, politiker
Odd Børretzen, forfatter og sanger
Torgeir Bryn, basketballspiller
Gene Dalby, lyriker
Tom Egeland, forfatter
Torgrim Eggen, forfatter
Dagfinn Enerly, fotballspiller
Pål Enger, billedkunstner og tyv
Jostein Gaarder, forfatter
Christer George, fotballspiller
Erik Fosnes Hansen, forfatter
Guri B. Hagen, forfatter
Inger Hagerup, forfatter
Iram Haq, skuespiller, filmskaper
Anders Hoff, revyartist
Daniel Fredheim Holm, fotballspiller
Thomas Holm, fotballspiller
Kim Holmen, fotballspiller
Roy Jacobsen, forfatter
Finn Kalvik, musiker
Joshua King, fotballspiller
Mike Kjølø, fotballspiller
Trygve Lie, politiker
Hilde Lyrån, skuespiller
Kim Andre Madsen, fotballspiller
Anne Marie Meyer, forfatter
Stig Millehaugen, drapsmann
Bjarte Myrhol, håndballspiller
Tommy Nilsen, musiker
Aham Okeke, sprinter
Ezinne Okparaebo, sprinter
Øystein Pettersen, langrennsløper
Per Petterson, forfatter
Ingvild H. Rishøi, forfatter
Petter Salsten, ishockeyspiller
Harmeet Singh, fotballspiller
Bjørn «Botta» Skaare
Jan Derek Sørensen, fotballspiller
Mats Zuccarello, ishockeyspiller
Martin «Don Martin» Raknerud
Mala Wang-Naveen, forfatter og journalist
Zeshan Shakar, forfatter
Sofian Benzaim, sanger
Maria Navarro Skaranger, forfatter


== Fotnoter ==


== Kilder ==
Artikkel om Groruddalen på Lokalhistoriewiki
Heide, Eivind 1980: Groruddalen, Tiden norsk forlag, Oslo
Holden, Finn 2003: Akergårder i Oslo – en landsens byhistorie, Andersen & Butenschøn AS
Thuesen, Nils Petter 1980: «Fortidsminner i Groruddalen», i Heide, Eivind: Groruddalen, Tiden norsk forlag, Oslo
Thuesen, Nils Petter 1980: «Den eldste gardshistorien», i Heide, Eivind: Groruddalen, Tiden norsk forlag, Oslo
Oslo byleksikon 1987
Oslo byleksikon 2000


== Se også ==
Akers Avis Groruddalen
Lokalavisen Groruddalen
Groruddalen skole
Groruddalen Ballklubb
Groruddalen Historielag


== Eksterne lenker ==
Oppdag Groruddalen - et nettsted for Groruddalens kulturminner
Offisiell side for Groruddalssatsingen
"Sosiale utfordringer", lederartikkel i Akers avis Groruddalen 2006
Groruddalen Historielag
Groruddalen og Søndre Nordstrand. Statistikkgrunnlag for Groruddalssatsningen og Handlingsprogrammet for Oslo Sør.Oslo kommune, Utviklings- og kompetanseetaten, Notatserien 3/2008. 201 sider. Gir detaljert befolknings- og levekårsstatstikk for bydeler og delområder (drabantbyer og strøk) (lest 31. mars 2009)
Oslopuls.Aftenposten – Oslo skal vokse i Groruddalen – «Innen 2030 kan Oslo få 200.000 nye innbyggere. Mer enn 70.000 av dem skal bosette seg i Groruddalen» (05.04.11)
Groruddalen Rotary Klubb
Ja, vi elsker Groruddalen Arkivert 20. november 2012 hos Wayback Machine.
Historiske turtips i Groruddalen