jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sandøy

For artikkelen om øytypen sandøy, se sandøy (øytype)Sandøy er en tidligere kommune i Romsdal i Møre og Romsdal. Den omfattet øyer ved munningen av Romsdalsfjorden mot Norskehavet. Den grenset over vann mot kommunene Aukra i nordøst, Midsund i øst og Haram i sør. I 2019 ble byggingen av Nordøyvegen startet opp, noe som ville gi den største øya Harøy fastlandsforbindelse.
Fra 1. januar 2020 ble Sandøy kommune en del av nye Ålesund kommune, sammen med kommunene Haram, Skodje og Ørskog.. Samtidig ble øyene Orta og Lyngvær overført til Aukra kommune.


== Øyene ==
Sandøy bestod av 872 øyer, holmer og skjær, med bosetting på syv:

Harøya, med 1 052 innbyggere.
Finnøya, med 134 innbyggere.
Sandøy, med 36 innbyggere.
Ona og Husøya, med 23 innbyggere.
Orta, med 7 innbyggere.
Gåsøya, med én bosatt familie.Innbyggertall er pr 1. januar 2015. Seterøya, Marøy, Uksnøy og Lyngvær er fraflyttede øyer.


== Politikk ==


==== Kommunestyrevalget 2015 ====


== Historie ==
Sandøy er værhardt og befølgningen har tradisjonelt bestått av såkalte fiskebønder. Det var vanlig at kona tok hånd om gårdsbruket og oppfostring av barna mens mannen var ute på havet. Preget av gründeroptimismen etter løsrivelsen i 1867, fikk Sandøy etter hvert et mer mangfoldig næringsliv.
Løsrivelsen i 1867
På 1860-tallet vokste det fram en løsrivelsesbevegelse på det lille øysamfunnet. Under ledelse av Paul Knudsen Gaasø krevde øybefolkningen løsrivelse fra Aukra. Gaasø, som hadde tatt sitt navn fra Gåsøya, dro en sommerdag i 1866 til det kongelige hoff i Stockholm. Pauls medbrakte papirer, blant annet et fra soknepresten i Aukra, ble tatt godt imot. 1. januar 1867 ble Sandøy, med kongelig underskrift, endelig et eget herred. Paul Knudsen Gaasø ble kommunens første ordfører fra 1867 til 1872.
1.1.1965 ble Myklebustområdet av Haram kommune med 287 personer tillagt Sandøy, slik at hele Harøya med en rekke småøyer vest i havet inngikk i Sandøy kommune. Den historiske grensen som gikk tvers over Harøya mistet derved sin betydning. Det har ikke vært endringer i kommunens geografisk utstrekning siden dette. 
I forbindelse med 140-årsmarkeringen av løsrivelsen, ble det i 2007 avduket en byste av Paul Knudsen Gaasø ved kommunsenteret i Steinshamn. Bysten ble laget av billedhugger Ola Stavseng


== Kjente personer fra Sandøy kommune ==
Rasmus Ingebrigtsson Myklebust (ca. 1595-1666), bondeopprører
Paul Knudsen Gaasø (1820-1872), Sandøys første ordfører
Nils Nilsen Finnøy (1865-1939), smed, båtmotorprodusent og industrigründer
I. P. Huse (1880-1947), industrigründer og oppfinner
Øystein Rykkja (1910-1995), norsk skolemann


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sandøy kommune - offisiell nettside
Sandøy - Allkunne, levande leksikon
Sandøy kyrkje - Kulturnett.no
Sandøy kommune - bilder
Tustna

Tustna er ei øy i Aure kommune i Møre og Romsdal fylke. Den har et areal på 87,54 km², og grenser til Edøyfjorden i nord, Soleimsundet mot Stabblandet i øst,  Vinjefjorden i sør, og Talgsjøen i vest.


== Tidligere kommune ==
Tustna var tidligere egen kommune, og ble etter folkeavstemning slått sammen med Aure kommune 1. januar 2006. Den gamle kommunen bestod av flere øyer, hvorav Tustna var den største. De største av de andre øyene var Stabblandet, Golma og Solskjel. Kommunesenteret i kommunen var Gullstein, nordøst på Tustna. 
En av forutsetningene for kommunesammenslåingen var fastlandsforbindelse i mellom Tustna og Aure. Imarsundforbindelsen, med bro fra Aukan på Stabblandet til Jørnøya og ny bro fra Jørnøya til Ertvågsøya, ble ferdigstilt i januar 2007. Fergeleiet på Aukan ble etter dette nedlagt, og trafikken til og fra Edøya på Smøla går nå til det nye fergeleiet på Sandvika på Tustna.
Nye Aure kommune har beholdt kommunevåpenet til Tustna, som er et motiv av en klippfisk. Fargen på fisken ble endret fra gul til hvit (sølv).


== Topografi ==


=== Fjell ===
Fjellene på Tustna er fra gammelt et landemerke for sjøfarende, og de er fortsatt noe av det som lokker folk til Tustna. 

Sinnsetten (326 moh.)
Jørenvågssalen med toppene
Jurtinden (857 moh.)
Leirtinden (760 moh.)
Knubben (680 moh.)
Skarven (896 moh.)
Dyrkollgrova (469 moh.)
Seteraksla (511 moh.)


=== Innsjøer ===
De største innsjøene, ligger i all hovedsak på de sørlige og vestlige delene av Tustna.

Jørenvågvatnet
Linvågvatnet
RøssvatnetSe også

*Kategori:Fjell i Aure kommune
*Tustnastabban


=== Steder ===
Gullstein – tidligere kommunesenter. Gullstein kirke ligger plassert her. Bro over Sålåsundet /Soleimsundet til Stabblandet.Leira – ligger midtveis mellom Tømmervåg og Gullstein på nordsiden av Tustna. Stedet har utviklet seg til å bli sentrum på Tustna med skole, to dagligvarebutikker, bilverksted og andre servicefunksjoner. Idrettsarenaen Høgda stadion, tilhørende Tustna idrettslag, ligger også her.Tømmervåg – sørvest på øyen. Tustna ungdomsskole ligger her, i tillegg holder ungdomsklubben til her med møter i lokalene til Honky Tonk Cruisers, en bilklubb for amerikanske biler. Lokalene er i en nedlagt butikk. Fra Tømmervåg fergekai er det fergesamband til Seivika fergekai i Kristiansund.


=== Grender og gårder ===
Tustna har flere grender, noen av disse er:

Lervågen
Linvågen
Hals
Jørenvågen


== Verdt å vite ==
Tustna har postadresse 6590 Tustna


== Se også ==
Kommunesammenslåing


== Referanser ==


== Bildegalleri ==


=== Fjellene på Tustna ===

		
		


=== Utsikt fra Tustna ===

		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Tustna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Tidligere Tustna kommune
Om kommunesammenslåingen
Kultur på Tustna på kart fra Kulturnett.no
Vanylven

Vanylven er en kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grenser i nord (over Rovdefjorden) til Sande og Herøy, i øst mot Volda, i sør og vest mot Stad.
Vanylven kommune ble etablert gjennom sammenslåing av kommunene Vanylven, Syvde og deler av Rovde (Rovdestranda) i 1964. I tillegg ble Åram overført fra Sande til Vanylven i 2002. 
Stedsnavnet kommer av norrønt Vaniflir, der siste ledd, -iflir, kan komme av et eldre viflir (= fuktig lavland). Dette var opprinnelig navnet på fjorden, og ble stavet Vaniflis i 1403, Vannwell og Vannwlffne 1514-21, Vaneffueli 1530 og Wandefflen 1617-1723.Blant de viktigste bygdelagene er Åheim, Sylte, Rovde, Syvde, Eidså, Åram og Fiskå. Det er 3 grunnskoler i kommunen: Åheim, Myklebust (Syvde) og Fiskå. Herøy vidaregåande skule har tidligere hatt en avdeling i Syvde.   
Fiskå er kommunesenteret og kommunens eneste tettsted etter SSB's definisjon, med 478 innbyggere per 1. januar 2022. Åheim er kjent for utvinning av mineralet olivin.  
Vanylven har en befolkning som er en god del eldre enn landsgjennomsnittet. 14,4 % er i aldersgruppen 0-15 år og 7,8 % er over 80 år. Gjennomsnittet for landet er henholdsvis 19 % og 4,2 % (2017).  
Vanylven er knyttet nordover mot Ålesund og sørover mot Måløy med fylkesveg 61 og østover mot Volda med fylkesveg 652.
Det foreligger plan om brosamband over Rovdefjorden for å erstatte fergesambandet Årvik - Koparnes, men de samfunnsmessige gevinster av dette er bestridt.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Kjente personer fra Vanylven ==
Jacob Vidnes (1875-1940), redaktør og politiker (Ap)
Peter Mathias Britanus Olsen Røwde (1876-1955), industrigründer, født i Rovde
Anders Rasmus Frihagen (1892-1979), politiker (Ap) og bankmann, statsråd 1939-1945
Sverre Nybø (1903-1976), prest og politiker (H), stortingsrepresentant 1954-1973
Ansgar Leiten (1908-1992), kunstner
Arnold Nordal (1909-2002), professor i farmakognosi ved UiO, født i Syvde
Jostein Krokvik (1927-2007), forfatter og målmann
Marie Lovise Widnes (1930-2021), politiker (SV), lyriker og visesanger.
Else Mundal (f. 1944), professor i norrøn filologi
Jon Aasen (f. 1951), politiker (Ap) fylkesordfører i Møre og Romsdal 2011-2019
Leif Edvard Aarø (f. 1951), professor i sosialpsykologi, født i Åheim
Helge Simonnes (f. 1955), sjefredaktør og administrerende direktør i Vårt Land
Maria Parr (f. 1981), forfatter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Vanylven – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Vanylven i Store norske leksikon
Ørskog

Ørskog er en bygd i Ålesund kommune og tidligere kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Området grenser i nord og øst til Vestnes, i sør til Stordal og i vest til Skodje. Over Storfjorden i sørvest ligger Sykkylven kommune. Bygdesenteret Sjøholt har 1 482 innbyggere (2014).
Fra 1. januar 2020 ble Ørskog kommune en del av nye Ålesund kommune, sammen med kommunene Sandøy, Skodje og Haram.Ørskog var inntil 1. januar 2020 sentrum for Austre Sunnmøre prosti. Stordal var del av Ørskog kommune 1965-1977. Sykkylven ble utskilt fra Ørskog kommune i 1884. Sykkylven var del av Ørskog prestegjeld i 1837 da formannskapsdistriktene ble opprettet med utgangspunkt i prestegjeld. Ørskog prestegjeld omfattet alle bygder lenger øst (6 kirker og 2 kapell) til 1673 da Norddal med Sunnylven og Geiranger ble skilt ut. Stranda ble skilt ut som eget prestegjeld i 1759. I 1862 ble Austre Sunnmøre legedistrikt opprettet med legekontor og bosted på Sjøholt.


== Befolkning og arbeidsplasser ==

Folketallet i kommunen er 2310 (januar 2016). I de siste ti år har folketallet vist en svak årlig økning. Næringlivet i kommunen består av jordbruk og mindre industrivirksomhet. En betydelig del av den yrkesaktive befolkningen arbeider i Ålesund, men også i nabokommunene.


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted heter «Lerkelunden» og ligger i nærheten av Ørskog prestegård, ikke langt fra Ørskog kirke og Sjøholt barne- og ungdomsskole.


== Kjente ørskogbygdere ==
Rasmus Ingebrigtsson Myklebust (ca. 1595-ca.1666) – «Store-Rasmus», bondeopprører.
Elling Olsson Walbøe (1763-1831), eidsvollsmann
Lars Andreas Stenholt (1850–1911), norskamerikansk forfatter.
Bjørn Bjørnevik (1896–1955), dramatiker, skuespiller og teatersjef.
Stig Amdam (1961–), dramatiker og skuespiller.
Sylvi Listhaug (1977–), politiker (FrP), landbruksminister 2013-15, innvandrings- og integreringsminister fra desember 2015, justisminister fra januar 2018 til mars 2018.
Stian Walgermo (1988-), styrkeløfter, med bla VM-gull i markløft (2016)
Alf Kjetil Walgermo (1977-), forfatter og journalist
Even Ramsvik (1983-), prisbelønt kokk, kokebokforfatter og spaltist


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ørskog kommunes nettside Arkivert 17. august 2016 hos Wayback Machine.
Ørskog - Allkunne levande leksikon
Ørskog - Store norske leksikon
Ørskog historielag Arkivert 9. oktober 2016 hos Wayback Machine.
Vekst Ørskog
Harry (slang)

«Harry» brukes på norsk som en nedsettende karakteristikk, avledet av det engelske fornavnet Harry. Ifølge Norsk ordbok betyr harry «smakløs» eller «vulgær». Bokmålsordboka definerer begrepet som «preget av dårlig smak» eller som «preget av mote som er passé». Store norske leksikon definerer harry som «preget av dårlig smak, udannet, provinsiell, usofistikert», men også som «ujålete, folkelig, jordnær».Svært ofte vil harry bli brukt for å betegne folkelig populærkultur eller ikke-urban kultur. En person som er harry, oppfattes ofte av andre som usofistikert, vulgær eller med dårlig smak. Utslag av dårlig smak karakteriseres også med adjektivet, for eksempel «en harry klesstil», «et harry platecover». Begrepet ble tatt i bruk tidlig på 1900-tallet i urbane og borgerlige miljøer og brukt om arbeiderklassekultur, og har etterhvert blitt en del av allmennspråket og fått flere nye mer spesifikke betydninger, eksempelvis harryhandel og harrytur. Sammensetninger som harryfaktor og harrystempel brukes også.Harry kan også oppfattes som noe i retning av macho. En feminin parallell til harry er doris.


== Historikk ==
Begrepet harry ble tatt i bruk på norsk av overklasseungdom i Oslo på begynnelsen av 1900-tallet, og ble brukt om personer som tilhørte arbeiderklassen. Årsaken var at det i lavere samfunnslag,  særlig i arbeiderklassen, på denne tiden var populært å gi barn engelske fornavn som Harry, hvorfra begrepet skriver seg.Siden hva som er god og dårlig smak både er motebestemt og subjektivt, finnes det ikke noen definisjon på hva som er harry som alle kan være enige i. På 1970-tallet var 1960-tallets brylkrem og spisse sko harry, på 1980-tallet 1970-tallets slengbukser og kinnskjegg, og på 1990-tallet det meste som kunne assosieres med 1980-tallet.
Våren 2002 betegnet den daværende landbruksminister Lars Sponheim innkjøpsturer til Sverige for å handle billig mat og alkohol som harry. Denne episoden påvirket norsk språkbruk. Siden den tid betegner begrepene harrytur og harryhandel nettopp dette: billig innkjøp, særlig av mat og alkohol, i utlandet.


== Liknende slanguttrykk ==
Også andre vanlige mannsnavn har blitt brukt i norsk ungdomsslang for å betegne noe bondsk, ukult eller uintelligent. Det gjelder særlig «Johan» og «Nils». Slanguttykkene har da gjerne vært at «han (eller det) er helt Johan (eller Nils)».


== Litteratur ==
Kalvø, Are: Harry. Det Norske Samlaget. ISBN 82-521-5419-0


== Referanser ==
Grane

Grane (sørsamisk: Gaaloe) er en kommune i den sørlige delen av Helgeland i Nordland fylke. Kommunen grenser i nord mot Vefsn, i øst mot Hattfjelldal, i vest mot Bindal og Brønnøy, og i sør mot Røyrvik og Namsskogan i Trøndelag.
Trofors er administrasjonssted. Andre grender i kommunen er Majavatn, og Svenningdal.  Kommunen ligger i det sørsamiske området og berøres av tre reinbeitedistrikt, med Bindal/Kappfjell/Kolbotn som det største distriktet. Majavatn er og har vært et sentralt sted i forbindelse med reindrift og samiske tradisjoner.
Viktige næringsveier i kommunen er jordbruk,skogbruk, småindustri og treindusti, dominert av Norgesvinduet Svenningdal as. Det finnes i dag om lag ti reindriftsenheter i kommunen, og Grane er en av de viktigste reindriftskommunene i Nordland.
Europavei 6 og Nordlandsbanen passerer gjennom kommunen. Veiforbindelse til Hattfjelldal og Sverige samt Tosenvegen som starter i Vasselv og fører ut til kysten av Helgeland. Det er også etablert et løypenett for snøscooter med tilknytning til Vefsn og Hemnes i nord, Hattfjelldal og Sverige i øst og Namsskogan i sør.


== Geografi ==
Store deler av kommunen består av skog – og fjellområder. Bjortjønnlimyrene naturreservat og deler av Børgefjell nasjonalpark ligger i kommunen. Ved Trofors møtes elvene Austervefsna og Svenningdalselva og danner vassdraget Vefsna.
Den største turistattraksjonen i Grane er Laksforsen i Vefsna, fossen ligger i overkant av 10 km. nord for Trofors.


=== Elver, fjell og vatn i Grane ===
Fiplingvatn
Gåsvatnet
Store Svenningsvatnet
Vefsna
Store Majavatnet
Majaklumpen
Kvigtinden


== Historie ==
Grane var opprinnelig en del av Vefsn, men ble skilt ut som egen kommune i 1927. Under 2. verdenskrig ble flere personer skutt i forbindelse med Majavatn-affæren.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er Grane bygdetun, som ligger på Gammelsagmaro like øst for Trofors sentrum. Bygdetunet er bygget opp av en rekke verneverdige bygninger som er hentet fra ulike deler av kommunen, og gjenreist her. Bygdetunet ble offisielt åpnet i 1998 og har en sentral plass i gjennomføringen av Granedagene, som arrangeres i midten av juni hvert år.
Fra Grane bygdetun er det opparbeidet tursti til fangstanlegget på Tromoan, der du finner en rekke fangstgroper fra yngre jernalder.


== Kjente graneværinger ==
Gustav Kappfjell (1913-1999),  reineier, småbruker, forfatter og joiker
Anna Jacobsen (1924-2004), forkjemper for sørsamisk språk og kultur
Alf Granviken (f. 1932), generalløytnant
Per Joar Hansen (f. 1965), fotballtrener
Sigrid Brennhaug (f. 1970), vokalist
Marcus & Martinus (f. 2002), sangere


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Grane – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Grane i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Grane - Statistisk sentralbyrå
(no) Kultur i Grane på kart fra Kulturnett.no
Leirfjord

For artikkelen om fjorden kommunen er oppkalt etter, se Leirfjorden (Helgeland).Leirfjord er en kommune på Helgeland i Nordland. Den grenser i øst til Hemnes, i øst og sør mot Vefsn og i sør mot Alstahaug. Utenfor kysten i vest ligger Dønna kommune, og nord for Ranfjorden ligger Nesna og Rana kommuner.


== Geografi ==
Leirfjord kommune strekker seg fra kysten av Helgeland og et stykke innover i landet. Den består av flere ulike grender som Fagervika, Reines, Ulvangen, Meisfjord, Hjartland, Leines, Leland, Leira, Kviting, Levang, Bardal og Sundøy. I øst danner fjellområdet Toven en naturlig grense mot Vefsn, med Nordtoven som det høyeste punktet i kommunen, 994,5 moh.


=== Grunnkretser ===

Leirfjord er inndelt i 16 grunnkretser.
Folkemengde den 1. januar 2012 :

Angersnes/Reines : 104
Ulvang : 115
Meisfjord/Løkås/Hjartland : 188
Leines : 213
Simsø/Moen : 99
Leland/Tømmervik : 626
Breiland : 38
Nordnes/Tovås : 113
Leira : 62
Forsland/Kviting : 98
Kjærstad/Lading : 92
Sund/Hellesvik : 46
Åkvik/Kvalnes : 56
Fagervika : 38
Levang : 99
Bardal : 115Uoppgitt/uten bosted : 5TOTALT : 2107


== Administrativ historie ==
Leirfjord ble utskilt som egen kommune fra den tidligere kommunen Stamnes den 1. juli 1915. Samtidig fikk Stamnes det nye navnet Sandnessjøen. Ved splittelsen hadde Leirfjord 2 003 innbyggere, mens Sandnessjøen kommune hadde 1 059 innbyggere. I 1945 ble deretter en del av Nesna (26 innbyggere) innlemmet i Leirfjord.
Ved kommunereformen den 1. januar 1964 ble resten av Nesnas område sør for Ranfjorden (580 innbyggere), og området på øya Alsten i Tjøtta kommune (180 innbyggere) slått sammen med Leirfjord kommune, som på dette tidspunktet hadde 1 936 innbyggere.


== Politikk ==


=== Se også ===
Kommunestyrevalg i Leirfjord


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


== Næringsliv ==
Hovednæringer er landbruk, fiskeforedling og servicenæringer. Korte avstander til Sandnessjøen, Mosjøen, Nesna og Hemnesberget gjør at mange pendler til arbeid utenfor kommunen. Kystriksveien passerer gjennom Leirfjord.


== Kultur ==
Kommunen er deltaker i Skulpturlandskap Nordland med skulpturen «Omkring» laget av Waltercio Caldas. Leirfjord Bygdesamlinger har samlinger flere steder i kommunen. Forfatter og lyriker Birger Jåstad (1904–1984) bidro til lokale ungdomslag og historielaget.


== Kjente personer fra Leirfjord ==
Lars Jåstad (1871-1926), forfatter
Birger Jåstad (1904-1984), barnebokforfatter
Helge O. Larsen, (1951-2012), rektor og professor
Anita Paula Johansen (f. 1966), leder av Norsk Arbeidsmandsforbund fra 2019
Tove Linnea Brandvik (f. 1968), organisasjonskvinne, politiker (Ap)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Dag Juvkam: Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen, Statistisk sentralbyrå, rapport 99/3, 1999


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Leirfjord – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Leirfjord i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Leirfjord - Statistisk sentralbyrå
(no) Bergh-brygga og gammelskolen i Leirfjord - visithelgeland.com
Nesna

Nesna (umesamisk: Neässná, sørsamisk: Neasna) er en kommune på Helgeland i Nordland. Den grenser i øst mot Rana og i nord  Lurøy, i sør Leirfjord og i vest til Dønna. 
Kommunen består av tettstedet Nesna, øyene Hugla, Handnesøya og Tomma. Det høyeste punktet i kommunen er Tomskjevelen på Tomma, 921,7 meter over havet.


== Historie ==

Ved opprettelsen av Dønna kommune i 1962 ble Nesnas del av øya Løkta overført til Dønna, og den vestlige delen av øya Tomma ble overført til Nesna. Ved kommunereformen i 1964 ble de delene av Nesna som lå rundt indre del av Sjona, overført til den nye storkommunen Rana. Et område på sørsiden av Ranfjorden med bygdene Levang og Bardal, ble overført til Leirfjord kommune.
I forbindelse med drift av handelshus ble det opprettet flere brygger.Tusenårstrær er plantet flere steder i kommunen, blant annet ved Nesna kirke.


=== Dikterprestens innflytelse ===
Dikterpresten Petter Dass bodde mesteparten av sitt liv på Nesna og det var her han skrev mange av sine største verk. Blant annet Nordlands trompet.


== Politikk ==
Se også Kommunestyrevalg i Nesna.


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


== Samferdsel ==
Kystriksveien passerer gjennom kommunen, med Ferjesambandet Levang–Nesna. Mellom tettstedet og Hugla, Handnesøya og Tomma går ferjesambandet Nesna–Nesnaøyene
Hurtigruten har daglige anløp - nordgående ved 05.30-tiden og sørgående ved 11-tiden. Nordlandsekspressen mellom Bodø og Sandnessjøen anløper Nesna.
Zahlbrygga ble valgt til tusenårssted.


== Næringsliv ==
Ved halvøya Skogsøy ligger Westcon Helgelands (tidligere Helgeland Sveiseindustri) produksjonslokaler.


== Utdanning ==
På Nesna ligger avdeling av Nord universitet, tidligere Høgskolen i Nesna, og Kvinneuniversitetet Norden. På tettstedet ligger også en videregående skole, Kristen videregående skole – Nordland.
Kommunen har en barneskole og ungdomsskole på tettstedet Nesna. I tillegg består Nesnaøyenes oppvekstsenter av en grunnskole på Tomma. Hugla og Handnesøya. De to sistnevnte har ikke skoler i dag. Barn fra Hugla reiser til Nesna, mens de på Handesøya reiser til Tomma. 


== Kultur ==
Det lokalhistoriske museet er en avdeling av Helgeland Museum. 


== Folk fra Nesna ==
Nesnas ordførere
Johan Augustinussen (1808-1888), stortingsrepresentant
Lars Aagaard Meyer (1831-1909), handelsmann
Ivar Anton Ivarsen Mehus (1849-1934), stortingsrepresentant (V)
Kristian Pedersen Tønder (1860-1934), politiker (Ap), teolog og redaktør
Birger Fredrik Motzfeldt (1898-1987), generalløytnant, sjef for Luftforsvaret 1955-1960
Finn Ravndal (f. 1942), professori i fysikk ved UiO
Ida Maria (f. 1984), sanger, artist
Emil Meek (f. 1988), kampsportutøver
Ulrik Berglann (1992), fotballspiller


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nesna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nesna – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Nesna i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Nesna - Statistisk sentralbyrå
(no) Nesna og Nesnaøyene - visithelgeland.com
(no) Velg Nesna
(no) Nord universitet Nesna
(no) Kristen videregående skole Nordland og Kristen videregående skole – Nordland