jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sjoa (tettsted)

Sjoa er en tettbebyggelse i Sel kommune kommune i Innlandet fylke, beliggende nord i Gudbrandsdalen ved samløpet mellom elven Sjoa fra vest og Lågen fra nord. Tettstedet har tatt navnet fra den kjente elven ved samme navn, som er meget ettertraktet for utøvelse av vannsport som rafting og kajakk. Elven er også rik på ørret og harr, noe som gjør den til en av flere populære fiskeelver i Norge.
Sjoa ligger 11 km sør for Otta og var tidligere et sted rikt på handel- og næringsliv. Her var blant annet Sjoa stasjon, tre dagligvarebutikker, Sjoa skole, bibliotek, Sjoa kapell, postkontor, Sjoa camping og en smie kan nevnes. Mye av dette er nå nedlagt, skolen i 2003.
Betegnelsen på elven Sjoa kommer av norrønt Hjó, som betyr 'den blanke, skinnende'.


== Midtveis mellom Oslo og Trondheim? ==
Sjoa regnes gjerne å ligge midtveis mellom Oslo i sør og Trondheim i nord. Langs E6 er det 276 km til Oslo og 254 km til Trondheim, dvs. at Sjoa ligger litt nord for det faktiske midtpunktet. Dette ligger nå noen hundre meter innenfor den sørlige munningen på den nye Teigkamptunnelen, hvor det er 265 km til hver av byene.
Vinstra

Denne artikkelen er om byen. For elva med samme navn, se Vinstra (elv).Vinstra er en by og administrasjonssenteret i Nord-Fron kommune i Innlandet. Byen har 2 648 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger i Gudbrandsdalen 8 mil nord for Lillehammer.


== Stedet ==
Byen har togforbindelse via Dovrebanen, og fylkesvei 312, tidligere europavei 6, går gjennom her. Dagens europavei 6 går gjennom Lomoen, som ligger vest for Gudbrandsdalslågen. Som følger av omleggingen, er det blitt anlagt en stor veiservicestasjon, og det har vært svært attraktivt for bedrifter å etablere seg her. Det stilles også lokalt spørsmål om Vinstras sentrum skal flyttes over til Lomoen.Vinstra fikk bystatus den 1. september 2013, en begivenhet som ble feiret med en byfest i 3 dager til ende.


== Vinstra og Peer Gynt ==

Peder Olsen Hågå fra Vinstra var modell for hovedpersonen i Henrik Ibsens dramatiske dikt Peer Gynt fra 1867. På Sødorp gamle kirkegård står en minnestein over Peer Gynt, og hvert år siden 1967 har det blitt arrangert Peer Gynt-stevne på Peer Gynt-Gården, Hågå. Gården består av 15 gamle hus, og stevnet viser blant annet en friluftsoppsetning av skuespillet. Vinstra ligger midt på  «Peer Gyntveien», som går fra Dalseter til Skei. Den 17. februar 2017 ble det åpnet et hotell i Vinstra vegpark, oppkalt etter Peer Gynt.


== Muligheter for sport ==
På Vinstra finnes det to større anlegg for sport. Kåja idrettspark, som ligger øst for Gudbrandsdalslågen, ble offisielt åpnet i septemper 2010, og er derfor byens eldste idrettspark. Her er det muligheter for fotball, basketball og sandvolleyball m.m. Vinstras andre anlegg er Eidesand idrettsanlegg, som ligger på den andre siden av elven.


== Se også ==
Nord-Fron
Peer Gynt-stemnet
Countryfestivalen Vinstra


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vinstra (town) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Nord-Fron kommune
Historiske fotografier fra Vinstra
Fåberg

Fåberg er ei bygd i Lillehammer kommune i Innlandet. Fåberg var egen kommune frem til 1964. De tettbebygde områdene inngår i tettstedene Jørstadmoen og Fåberg.


== Kjente folk fra Fåberg ==
Jon Inge Høiland, fotballspiller, som spiller for Rosenborg
Carl Lumholtz, oppdagelsesreisende
Kalle Løchen, maler og skuespiller
Oskar Skogly, Ap-politiker
Lars Olsen Skrefsrud, straffange og misjonær, stifter av Den norske Santalmisjon


== Litteratur ==
Fåberg og Lillehammer. 18 : Fåberg og Lillehammer - gjennom 100 år. Fåberg og Lillehammer historielag. 1999. ISBN 82-90385-52-8. 
Vandreboka for Fåberg og Lillehammer (2. utg.). Fåberg historielag. 1991. ISBN 82-90385-11-0.
Sha Sha

Sha Sha er Ben Kwellers første soloalbum, og ble utgitt 5. mars 2002.


== Sporliste ==
«How It Should Be (Sha Sha)» (1:49)
«Wasted & Ready» (3:51)
«Family Tree» (4:20)
«Commerce, TX» (3:52)
«In Other Words» (5:36)
«Walk on Me» (3:55)
«Make It Up» (4:50)
«No Reason» (3:51)
«Lizzy» (4:06)
«Harriet's Got a Song» (4:50)
«Falling» (4:04)


== Eksterne lenker ==
(en) Sha Sha på Discogs 
(en) Sha Sha på MusicBrainz
On My Way

On My Way er Ben Kwellers andre soloalbum, og ble utgitt 6. april 2004.


== Sporliste ==
«I Need You Back» (3:17)
«Hospital Bed» (3:37)
«My Apartment» (3:57)
«On My Way» (3:54)
«The Rules» (2:37)
«Down» (4:08)
«Living Life» (4:02)
«Ann Disaster» (3:08)
«Beliver» (4:59)
«Hear Me Out» (3:44)
«Different But the Same» (5:02)


== Eksterne lenker ==
(en) On My Way på Discogs 
(en) On My Way på MusicBrainz
Granrudmoen

Granrudmoen er et tettsted i Øyer kommune i Innlandet. Tettstedet har 2 154 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger sør i Gudbrandsdalen.
Granrudmoen er Øyers handelssentrum, mens kommunehuset og Øyer kirke befinner seg på Tingberg litt lenger nordvest.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Granrudmoen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Avgrensning av Granrudmoen tettsted (i «Folketelling og boligtelling 1990: 0521 Øyer»)
Dale-Gudbrand

Dale-Gudbrand er en person som opptrer i Olav den helliges saga i Snorres Heimskringla. Han skal ha bodd på gården Hundorp i Gudbrandsdalen på 1000-tallet, og skal ha vært en av de mektigste menn i Gudbrandsdalen på den tiden, med rang som herse. Han nevnes i Håkon jarls saga som alliert med Håkon jarl i striden mot Harald GråfellOlav den helliges saga beskriver møtet mellom Olav Haraldson og Dale-Gudbrand i 1021, som ble starten på innføringen av kristendommen i Gudbrandsdalen.

Kong Olav avtalte møte med bøndene tidlig neste morgen, og da skulle også gudebildet av Tor bæres ut. Da møtet var satt spurte Dale-Gudbrand kongen hvor hans Gud var. Samtidig sto sola opp og kongen svarte: "Der kommer min Gud med stort lys". Da bøndene snudde seg for å se mot soloppgangen, slo Kolbein sterke til gudebildet så det sprakk og ut kom mus, øgler og ormer. Da de så dette tok Dale-Gudbrand og bøndene kristendommen.Fortellingen om gudebildet som blir knust er et vandremotiv som finnes i mange legender og kristningssagn  rundt om i Europa. Når helgenen knuser gudebildet kommer djevelen ut i form av en orm eller en drage.
Fortellingen er godt kjent fordi den ble gjengitt i Nordahl Rolfsens Lesebok for Folkeskolen, da i Alexander Bugges gjenfortelling. 


== Referanser ==


== Se også ==
Hundorp, Dale-Gudbrands gard
Lymfekreft

Lymfekreft eller malignt lymfom er kreft som oppstår i cellene som utgjør de lymfatiske organer, som lymfeknuter, milt og benmarg. Lymfeceller finnes overalt i kroppen, og derfor kan sykdommen oppstå så å si hvor som helst. Lymfekreft oppstår i kroppens lymfeceller. Hovne lymfeknuter på halsen over kortere eller lengre tid er ofte symptomene som oppstår først.Lymfekreft deles inn i to hovedgrupper: Hodgkins lymfom og Non-Hodgkins lymfom. De fleste som får lymfekreft, får diagnosen Non-Hodgkins lymfom. Hodgkins og Non-Hodgkins lymfom deles videre inn i en rekke underkategorier. Sykdommen kategoriseres også etter utbredelse og symptomer. 
Lymfomer behandles vanligvis med cellegift og/eller stråling. Prognosen for overlevelse er gode, og noe bedre ved Hodgkins lymfom enn ved Non-Hodgkins lymfom. På 1990-tallet kom medikamentet Rituximab, som betraktes som en landevinning innenfor behandling av Non-Hodgkins lymfom. Senere har medikamentet Brentuximab Vadim kommet, som et lovende medikament mot Hodgkins lymfom. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oncolex/lymfom
Kreftforeningen om lymfekreft
Forskning på lymfekreft ved Rikshospitalet-Radiumhospitalet Helseforetak
The Leukemia & Lymphoma Society
Nasjonalt handlingsprogram med retningslinjer for diagnostikk, behandling og oppfølging av maligne lymfomer
Ernald Scattergood

Ernald Scattergood (født 29. mai 1887, død 2. juli 1932) er en tidligere engelsk landslagsspiller i fotball. Han debuterte på landslaget mot Wales den 17. mars 1913. Scattergood spilte 1 kamp for England.
Ernie Scattergood overtok etterhvert keeperplassen i Derby County fra Harry Maskrey. Han kom til klubben fra Ripley Athletic i 1907, og ble den som tok straffene for klubben i 1912. Han la mer vekt på kraft enn plassering når han tok straffer, men han scoret hver gang han fikk sjansen i Derby.
Han overlevde første verdenskrig etter å ha blitt utsatt for gass, og spilte etter krigen 288 obligatoriske kamper for Bradford City.


== Karriere som spiller ==


=== Klubblag ===


=== Landslagskarriere for England ===


== Eksterne lenker ==
(en) Ernald Scattergood – national-football-teams.com 
(en) Ernald Scattergood – EU-Football.info
Piet Kleine

Pieter «Piet» Kleine (født 17. september 1951 i Hollandscheveld, Hoogeveen) er en nederlandsk tidligere skøyteløper. 


== Karriere ==
I OL 1976 i Innsbruck gikk Piet Kleine til topps på 10 000 meter, etter at han slo Sten Stensens ledertid i et sent par. Han tok sølv (etter Stensen) på 5 000 meter, og i tillegg vant Kleine allround-VM dette året.
Fire år senere, i OL i Lake Placid, tok Kleine sølv på 10 000 meter etter den femdobbelte vinneren Eric Heiden.
Piet Kleine la opp som hurtigløper etter 1981-sesongen, men har senere vært aktiv som syklist og som profesjonell maratonløper på skøyter.


== Personlige rekorder ==


== Se også ==
Liste over flaggbærere for Nederland under OL


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Piet Kleine – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Piet Kleine – Olympics.com 
(en) Piet Kleine – Olympic.org 
(en) Piet Kleine – Olympedia 
(en) Piet Kleine – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Piet Kleine – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Piet Kleine – Speedskatingbase.eu 
(en) Piet Kleine – SpeedSkatingNews.info 
(en) Piet Kleine – SpeedSkatingStats.com 
(en) Piet Kleine – ProCyclingStats 
(en) Piet Kleine – Cycling Archives 
(en) Piet Kleine – CycleBase 
(en) Piet Kleine – TheSports.org 
(en) Piet Kleine – TheSports.org 
(en) Piet Kleine på www.ISU.html.infostradasports.com
(en) Piet Kleine på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
(no) Piet Kleine i Store norske leksikon
(en) Piet Kleine på Internet Movie Database
Rintje Ritsma

Robert Rintje Ritsma (født 13. april 1970 i Lemmer) er en nederlandsk tidligere skøyteløper. 
Ritsma slo gjennom tidlig på 1990-tallet. De første årene var han som kjent som den evige toer (eller treer) etter Falko Zandstra og Johann Olav Koss i mesterskapssammenheng. Først da disse to løperne la opp i 1994, slo Ritsma ut i full blomst, og holdt seg i verdenstoppen i et tiår. 
Han har hele ni sammenlagtmedaljer fra allround-VM (hvorav fire gull), fem OL-medaljer (to sølv og tre bronse) og fem medaljer fra VM enkeltdistanser (to gull). Ritsma er den som har vunnet EM flest ganger, hele seks mesterskap fra 1994 til 2000 (ikke i 1997). Han har også to sølv og to bronse i EM.
I 1999 ble Rintje Ritsma tildelt Oscarstatuetten.


== Personlige rekorder ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Rintje Ritsma – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Rintje Ritsma på Internet Movie Database 
(de) Rintje Ritsma – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Rintje Ritsma – Olympics.com 
(en) Rintje Ritsma – Olympic.org 
(en) Rintje Ritsma – Olympedia 
(en) Rintje Ritsma – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Rintje Ritsma – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Rintje Ritsma – Speedskatingbase.eu 
(en) Rintje Ritsma – SpeedSkatingNews.info 
(en) Rintje Ritsma – SpeedSkatingStats.com 
(en) «Nagano 1998 - Athlete profile: Rintje Ritsma». CNN/SI. A Time Warner Company. 3. februar 1998. Arkivert fra originalen (.htm) 17. august 2012. Besøkt 15. oktober 2014.
Tore Sandvik (orienteringsløper)

Tore Sandvik (født 30. mai 1972) er en norsk orienteringsløper og verdensmester. Han er medlem av Halden Skiklubb og har tidligere vært medlem av OL PAN, Indre Østfold OK og NTHI. Sandvik er utdannet sivilingeniør.
Høydepunktet i Sandviks karriere var da han sammen med Bernt Bjørnsgaard, Petter Thoresen og Bjørnar Valstad vant VM-gull på stafett under verdensmesterskapet i skotske Inverness i 1999. To år senere ble det sølv i VM i Tammerfors. Da løp Carl Henrik Bjørseth på det norske laget i stedet for Petter Thoresen. Ellers var laget det samme som i -99. Tore Sandvik løp første etappe i 1999 og tredje etappe i 2001.
I 2001 ble det sølvmedalje for Tore Sandvik på kortdistansen i VM. Han ble slått av hjemmefavoritten Pasi Ikonen. Jørgen Rostrup ble nummer tre.
Sandvik er historisk fordi han med sine åtte triumfer er løperen med flest seire i Tiomila. Samtlige titler tok han med Halden SK mellom 1998 og 2007.


== Meritter ==
2005 Gull, NOM stafett, Notodden
2001 Sølv, ind. World Games Japan
2001 Gull, stafett World Games Japan
2001 VM – sølv kortdistanse, Tammerfors
2001 VM – sølv stafett, Tammerfors
2000 EM – bronse kortdistanse, Ukraina
2000 2.-plass, verdenscupen
1999 VM – gull stafett, Skottland
1999 NOM – bronse kortdistanse, Trondheim
8 seire i Tiomila ('98, '99, '00, '02, '03, '04, '06, '07)
4 seire i Jukola ('95, '98, '00, '03)
8 NM – gull, totalt 21 NM – medaljer


== Eksterne lenker ==
(en) Tore Sandvik – World of O
Byneset kirke

Byneset kirke er en middelalderkirke i stein på Byneset i Trondheim. Kirken ble viet til helgenen St. Mikael. Man vet ikke nøyaktig når kirken ble innviet, men man går ut ifra i at den ble innviet i 1180. Steinhuggermerker viser at det er samme steinhuggere som jobbet på Nidarosdomen som oppførte kirken.


== Kirkebygget ==
Kirken er  romansk, og er en langkirke i naturstein. Tårnet ble oppført i rundt 1650. I 1656 ble det bygd et våpenhus foran vestportalen, dette ble fornyet i 1811 og 1970-årene.


== Eksterne lenker ==
Byneset historielag: Byneset kirke
(no) «Byneset kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Byneset kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Telefaks

Telefaks (ofte forkortet faks; egentlig telefaksimile, også feilaktig skrevet telefax) er en telekommunikasjonsteknologi for overføring av informasjon, som dokumenter, tekst, brev, tegninger og fotografier, spesielt ved overføring via et telefonnett.  Ordet brukes også som betegnelse på dokumentene som er overført. Ordet er også opprinnelse til verbalformen å fakse.


== Norge ==
Telefaksen ble introdusert i Norge omkring 1980 og fikk raskt stor utbredelse i kontormiljøer som en effektiv måte å kommunisere skriftlig på. Tidligere var tilsvarende overføring av faksimiler via radio eller telex benyttet. Med utbredelsen av e-post og skanner knyttet til datamaskin, har bruken av telefakser avtatt etter årtusenskiftet. 


== Telefaksmaskin ==
En telefaksmaskin er i all vesentlighet en kombinasjon av en skanner, et modem og en skriver. Skanneren konverterer trykket informasjon til bilder, modemet modulerer (og demodulerer) informasjonen slik at den kan sendes over en (analog) telefonlinje, og skriveren i den andre enden produserer en kopi av det opprinnelige dokumentet.


== Alternativer ==
Et populært alternativ er å abonnere på en internettbasert fakstjeneste. Fakstjenester via Internett lar brukere sende og motta telefaks fra egen pc ved bruk av egen epostadresse. Med slike tjenester trenger man ikke faksserver, telelinje eller en telefaksmaskin. Telefakser blir mottatt hos brukeren i enten TIFF- eller PDF-format, levert som et e-postvedlegg. Dermed kan man sende og motta telefakser fra hele verden så lenge man har tilgang til Internett.
En annen mulighet er å bruke en datamaskin og sette den opp som en telefaksserver som bruker telenettet.


== Historie ==
Den skotske oppfinneren Alexander Bain klarte i laboratoriet å overføre bildeelementer rundt 1846, og fikk et patent i 1843. Men det ble italieneren Giovanni Caselli som startet den første kommersielle fakstjenesten «Pantelegraph» i 1865, mellom de franske byene Lyon og Paris. Dette skjedde elleve år før telefonen ble funnet opp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Telefaks.no, norsk elektronisk telefaksleverandør (ipFaks)
Lodnefaksslekta

Lodnefaksslekta (Bromus) er en slekt i gressfamilien.
Artene er ett- eller flerårige middelshøye til høye gress. De vokser i mange ulike habitater og finnes i de tempererte strøkene på Den nordlige halvkule og Sør-Amerika og i fjellstrøk i tropene. Hvis en følger Watson og Dallwitz' avgrensning av slekta, har den omtrent 150 arter.
Én art, lodnefaks (Bromus hordeaceus) er vanlig i Sør-Norge. Åkerfaks (Bromus arvensis) og rugfaks (Bromus secalinus) var tidligere vanlige åkerugress i Norge, men er nå nesten borte. Flere andre arter er funnet som mer tilfeldige ugress. Prydfaks (Bromus lanceolatus) dyrkes i hager.
Slekta kalles også faks på norsk, men dette navnet brukes også om arter i andre slekter, for eksempel sandfaks (Anisantha sterilis), bergfaks (Bromopsis ramosa) og byfaks (Ceratochloa cathartica). Watson og Dallwitz betrakter Anisantha og Ceratochloa som synonymer for Bromus, men Artsdatabanken opprettholder disse to slektene.


== Kilder ==
Lodnefaksslekta i Artsdatabanken. Besøkt 18. april 2018.
L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) Bromus L. i The grass genera of the world Besøkt 21. desember 2014.


== Eksterne lenker ==
(en) Lodnefaksslekta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Lodnefaksslekta i Encyclopedia of Life 
(en) Lodnefaksslekta i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Lodnefaksslekta hos Artsdatabanken 
(sv) Lodnefaksslekta hos Dyntaxa 
(en) Lodnefaksslekta hos ITIS 
(en) Lodnefaksslekta hos NCBI 
(en) Lodnefaksslekta hos The International Plant Names Index 
(en) Lodnefaksslekta hos Tropicos 
(en) Lodnefaksslekta hos GrassBase 
(en) Kategori:Bromus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Jordfreser

En jordfreser er et landbruksredskap som brukes for å gjøre jorden løs og luftig, og for å knuse jordklumper og gresstorv. Jordfreseren har en rotor med tinder på som freser jorda. Løs og fin jord uten jordklumper er viktig for å gi gode vekstvilkår for rotvekster som potet og gulrot. Med lite klumper i jorda, reduserer man misdannelser på rotvekstene(f.eks. krokete gulrøtter) og man letter vesentlig arbeidet med å høste avlingen, fordi det blir mye mindre jordklumper som må sorteres fra.
Det finnes små jordfresere til hagebruk, og store jordfresere til traktordrift. Store jordfresere kan erstatte både plog og harv.
Ventspils

Ventspils (tysk: Windau) er en havneby vest i Latvia med ca. 44 000 innbyggere.  Byen har navn etter elva Ventas som renner gjennom byen og ut i Østersjøen.  De første nedtegninger om stedet stammer fra 1290, den var en av Hansabyene og fikk bystatus i 1378. Byen hadde 38 750 innbyggere i 2011.Ventspils er en viktig isfri havn. Store mengder olje og andre mineralressurser fra Russland blir lastet på skip i Ventspils. Overskuddet fra havneaktivitetene har gjort Ventspils til den rikeste byen i Latvia.

30 kilometer nord for Ventspils finnes en tidligere sovjetisk radioastronomisk installasjon. Denne var ukjent for de fleste latviere før tilbaketrekningen av sovjetiske tropper i 1994.
Byen har et basketballag som har vunnet det latviske mesterskapet flere ganger.
Ventspils lufthavn er en av tre internasjonale lufthavnene i Latvia. 
Ventspils' borgmester er Aivars Lembergs.
I 2004 var Ventspils vertsby for en multinasjonal (USA, Storbritannia, Polen, Sverige, Russland, Latvia, Danmark, Finland, Norge) marineøvelse som ble kalt Baltic Operations XXXIII (BALTOPS).  


== Vennskapsbyer ==
Ventspils har forbindelser med følgende byer:

Västervik, Sverige
Stralsund,  Tyskland
Lorient, Frankrike


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ventspils – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Steinplukker

Steinplukker er et traktorredskap som skiller stein fra jord, slik at man kan frakte bort steinene. Virkemåten går på å solde ut jord og mindre steiner og partikler fra massen som tas opp av skjæret i fronten av steinplukkeren, og føre de store steinene over i en transportbeholder eller over på en tilhenger som kjøres ved siden av. Lysavstanden i soldene bestemmer hvor små steiner som kan plukkes. Større steiner, med diameter over ca 25-35 cm, må normalt tas opp med gravemaskin eller kjøres vekk med steinsvans. Jord med mye stein er dårlig egnet til f.eks. poteter, og mye stein i jorda utsetter også jordbruksredskapene for enorm slitasje.


== Eksterne lenker ==
Globus steinplukkere
Kongskilde Stonebear steinplukker
PEL-tuote Kivi-Pekka/Sten-Peter steinlukker
Saga-Dan Agri Master steinplukker
Saga-Dan Agri Master steinplukker
Åkertrommel

Åkertrommelen er et jordarbeidingsredskap som man bruker etter såing på jordet. Den har som hensikt å pakke jorda rundt frøet slik at man skaper bedre vekstvilkår ved at det etableres undergrunnskontakt for matjordlaget. Uten denne gunstige jordpakkingen vil spire- og vekstprosessen til planten bli sterkt hemmet. En annen viktig oppgave trommelen har er også å bryte jordoverflaten etter jordpakkingen, slik at man reduserer uheldig fordamping fra såbedet. 
Det finnes forskjellige typer tromler til ulike typer formål som; knasttrommel, spiraltrommel, tannpakketrommel, glattrommel, ribbetrommel, ringpakketrommel, fingerpakketrommel, stempelpakketrommel, hjulpakketrommel og automatpakker (slodd og ringpakketrommel).


== Se også ==
Kokestokk


== Eksterne lenker ==
(en) Agricultural rollers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Agricultural roller – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Potetsetter

En potetsetter er et redskap som brukes for å grave settepoteter ned i jorda. Potetsetteren monteres bak på en traktor. Potetsetteren har en tank som man fyller med flere hundre kilo poteter. Gjennom denne tanken går det belter med skåler. Hver skål har plass til en potet. Skålene plukker poteter opp fra tanken og plasserer poteten forsiktig, en av gangen, i en liten grøft som lages av et skjær på settemaskinen. Bakerst på settemaskinen er det nye skjær som begraver potetene i jord.
De fleste moderne potetsettere er også utstyrt med utstyr for tilføring av kunstgjødsel samtidig som man setter potetene.
Avlesservogn

En avlesservogn er en traktortilhenger med et belte i bunnen. I mange tilfeller er vogna utstyrt med avlesserelevator i bakkant som løfter innholdet opp før det slippes ned igjen. 
Tilhengeren brukes ved innhøsting av gras og høy, og er spesielt godt egnet til bruk sammen med fôrhøster. 
Beltet i bunnen av hengeren og avlesserelevatoren gjør at man på en kontrollert måte kan tømme innholdet på et transportbånd som videre frakter gresset/høyet til siloen eller inn i fjøset.
Underhaug Fabrikk produserte de første avlesservognene i 1978. De ble senere produsert under forskjellige varemerker. TKS Avlesservogn 7000 ble sist produsert i et antall av 20 i 2009. Da opphørte produksjonen. Overgangen til bruk av skiveslåmaskin og rundballepresser reduserte etterspørselen etter avlesservogner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
TKS Agri
Ballegaffel

En ballegaffel er et transportredskap for rundballer montert på en traktor som benyttes for å frakte rundballer av halm eller silo. Redskapet monteres på en frontlaster eller på trepunktoppheng bak eller fremme på traktoren. Ballegaffelen består som regel av tre stålspyd eller tinder som presses inn i siden på rundballen slik at den kan løftes med traktoren og fraktes.


== Utvikling ==
Redskapet er en videreutvikling av silosvansen. Det er sannsynlig at redskapet ble til ved en tilfeldighet da silosvanser med mange avbrutte tinder ble brukt til transport av rundballer.


== Problemområder ved bruk ==
Bruk av ballegaffelen kan ødelegge eventuell plast som rundballen måtte være innpakket i. En rundball som ikke har tett innpakning vil raskt råtne og vil fort være uegnet som fôr.
For å unngå dette kan man i stedet for ballegaffelen benytte seg av en balleklemme, som klemmer den fast mellom hydraulisk opererte armer. Denne redskapen kan benyttes for å transportere baller som er pakket inn i plast uten å ødelegge plasten.
En annen reell fare med redskapet er kjøring langs vei, spesielt uten last. Ved ulykker kan tindene utgjøre en fare for liv da de lett går gjennom personbiler. Denne faren kan minimeres ved å bikke redskapet mot bakken. 


== Referanser ==