jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Opplæringslova

Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova, forkortet oppll.) av 17. juli 1998 er en norsk lov som omhandler rettigheter og plikter forbundet med opplæring og skolegang i Norge. Regler som utfyller loven er gitt i en forskrift fra Kunnskapsdepartementet.


== Skoleplikt ==
I Norge har barn det pliktig grunnskoleutdanning. Det følger av opplæringslove § 2-1 første ledd, som lyder:«Barn og unge har plikt til grunnskoleopplæring, og rett til ein offentleg grunnskoleopplæring i samsvar med denne lova og tilhøyrande forskrifter. Plikten kan ivaretakast gjennom offentleg grunnskoleopplæring eller gjennom anna, tilsvarande opplæring.»Brudd på skoleplikten kan sanksjoneres, det vil si at foreldre eller foresatte som ikke sørger for at barn eller unge får skolegang i henhold til loven, kan straffes med bøter. Det følger av opplæringsloven § 2-1 femte ledd, som lyder:«Dersom ein elev utan å ha rett til det har fråvære frå den pliktige opplæringa, kan foreldra eller andre som har omsorg for eleven, straffast med bøter dersom fråværet kjem av at dei har handla forsettleg eller aktlaust.»


== Klesplagg som dekker ansiktet ==
Opplæringslova har forbud mot at elever, lærlinger, praksisbrevkandidater, lærekandidater og de som underviser bruker klesplagg som helt eller delvis dekker ansiktet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Opplæringslova på Lovdata.no
Høgtuvbreen

Høgtuvbreen er en isbre i den vestlige delen av Rana kommune og den sørøstlige delen av Rødøy kommune i Nordland fylke. Det høyeste punktet er nå isfritt, 1294 meter over havet.Breen dreneres gjennom Helgåvassdraget, Holmvassdraget og Langvassåga/Ranavassdraget i Rana kommune, og gjennom Gjervalelva og  Storelva i Melfjorden i Rødøy kommune.


== Referanser ==
Helse Nord

Helse Nord RHF er et av den norske stats fire regionale helseforetak (RHF). Helse Nord er den offentlige spesialisthelsetjenesten i Nord-Norge og på Svalbard. Administrasjonen i Helse Nord ligger i Bodø. Cecilie Daae er foretakets administrerende direktør og Renate Larsen er foretakets styreleder.Formålet til Helse Nord RHF er å sørge for at befolkningen i Nord-Norge og på Svalbard får nødvendige spesialisthelsetjenester.
Helse Nord  er organisert i seks helseforetak. Foretakene har egne styrer og er selvstendige rettssubjekter.

Finnmarkssykehuset
Universitetssykehuset Nord-Norge
Nordlandssykehuset
Helgelandssykehuset
Sykehusapotek Nord
Helse Nord IKT HFDe regionale helseforetakene i Norge ble stiftet 1. januar 2002 da staten overtok ansvaret for den offentlige spesialisthelsetjenesten fra fylkeskommunene. Helse Nord skal være en regional institusjon med en tydelig nordnorsk profil. Helse Nord velger samarbeid mellom enheter og nivåer som hovedstrategi. Helse Nord RHF skal oppfylle målsettinger gitt av nasjonale myndigheter. 
Helse Nord RHF skal samordne virksomheten i de helseforetakene det eier, med sikte på en samlet sett hensiktsmessig og rasjonell ressursutnyttelse. Helse Nord RHF skal fastsette hvilke virksomheter som skal løse de enkelte hovedoppgavene innenfor områdene:

helsefremmende og forebyggende arbeid
helsemessig og sosial beredskap
rehabilitering og habilitering
somatisk (fysisk) helsetjeneste
psykisk helsevern
tverrfaglig spesialisert behandling for rusmiddelmisbruk
laboratorie- og radiologiske tjenester
syketransport, ambulansetjeneste og nødmeldetjeneste
apotektjeneste på sykehusHovedoppgavene som Helse Nord RHF skal legge til rette for, planlegge, organisere og fremme innenfor regionen er:

pasientbehandling
utdanning av helsepersonell
forskning
opplæring av pasienter og pårørende
utvikling av medisinsk praksis, pleie og kompetanseutviklingSamarbeid
Helse Nord RHF skal sørge for at det etableres nødvendig samarbeid med og veiledning overfor kommunene slik at pasientene sikres et helhetlig helse- og sosialtjenestetilbud. Det samme gjelder i forhold til samarbeidspartnere som blant annet det statlige barne- og familievern, samt øvrige aktuelle statlige ansvarsområder.
Helse Nord RHF skal sørge for at det etableres nødvendig samarbeid med universitetet og høgskole og andre relevante institusjoner med hensyn til disse oppgavene.
Helse Nord RHF skal ta initiativ til og medvirke til samarbeid med andre regionale helseforetak når dette er egnet til å fremme de regionale helseforetakenes formål og løsning av hovedoppgavene.
Andre enheter
Helse Nord IKT og Senter for klinisk dokumentasjon og evaluering (SKDE) er også organisert sammen med administrasjonen Helse Nord RHF, men som egne enheter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Helgelandssykehuset

Helgelandssykehuset HF (sørsamisk: Helgelaanten skïemtjegåetie) er et av fire helseforetak i Helse Nord RHF, og består av en rekke enheter som ble slått sammen 1. januar 2002 i forbindelse med statlig overtakelse av spesialisthelsetjenesten.
Helgelandssykehuset HF leverer spesialisthelsetjenester innen somatikk og psykisk helse og rus. Vi har tre sykehus fordelt på tre byer (Mo i Rana, Mosjøen og Sandnessjøen), samt Distriktsmedisinsk senter i Brønnøysund.  I tillegg til de somatiske sykehusenhetene har Helgelandssykehuset behandlingstilbud innen psykisk helse og rus i alle byer.  All virksomhet i Helgelandssykehuset er tuftet på verdiene kvalitet - trygghet - respekt. Verdiene skal prege måten sykehuset møter pasienter, pårørende, ansatte og samarbeidspartnere.  Helgelandssykehuset.no


== Pasientbehandling ==
Pasientgrunnlaget til helseforetaket er cirka 78 000 mennesker.  Av Helgelands 18 kommuner er det kun Bindal kommune som ikke sokner til Helgelandssykehuset. Folk fra Bindal kommune får sin spesialhelsetjeneste fra Helse Nord-Trøndelag. Gjennom pasientfokus og samhandling skal helseforetaket sikre et trygt og framtidsrettet tjenestetilbud basert på verdier som kvalitet, omsorg og respekt.Befolkningsgrunnlag per 1. januar 2020:

Behandlinger og undersøkelser i Helgelandssykehuset


== Avdelinger ==
Klinikker og avdelinger i Helgelandssykehuset


== Nye Helgelandssykehuset ==
27. januar 2020 besluttet helse- og omsorgsministeren at Helgelandssykehuset i framtida skal være ett sykehus lokalisert på to steder – Mo i Rana, og Sandnessjøen og omegn. Sykehuset i Sandnessjøen og omegn skal være hovedsykehus. Følg prosjektet her:

Nye Helgelandssykehuset


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Helgelandssykehusets egne nettsider
Folkeslagminnesmerket

Folkeslagsminnesmerket (Völkerschlachtdenkmal) er et kjempemessig minnesmerke over folkeslaget i Leipzig i 1813 under det som i Tyskland er kjent som «befrielseskrigen», hvor Napoleon ble beseiret av de allierte styrkene fra Østerrike, Preussen, Russland og Sverige. Slaget var det til da største slaget i historien. Monumentet utgjør et markant landemerke som er synlig på lang avstand, og er verdens største minnesmerke. Det ble innviet på hundreårsdagen for slaget i 1913 til minne om alle falne soldater i slaget.
Folkeslagminnesmerket er 91 meter høyt og står der hvor kampene var på sitt mest intense og flest soldater falt. Inne i kuppelen i den såkalte Ruhmeshalle er ryttere i fullstørrelse avbildet. De fire ti meter høye vokterne av de døde skal personifisere de tyske folkedyder: Tapperhet, fasthet i troen, folkekraft og offervillighet.
Figuren på basisen fremstiller erkeengelen Mikael, som mange soldater regnet som sin vernehelgen.
Bygget er i sin inndeling orientert mot et salomonisk tempel, med forhall, hovedsal og helligdom. Det inneholder også symboler fra frimureriet.
Særlig fik det hard medfart i april 1945, da en gruppe SS-soldater forskanset seg i krypten og måtte drives ut med artilleri. I 2013 var ti års restaurering avsluttet, og bygningen stod ferdig til 200-årsdagen for slaget. Arbeidene var beregnet å koste 30 millioner euro, eller nesten 300 millioner kroner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.voelkerschlachtdenkmal.de
Løvteger

Løvteger (Acanthosomatidae) tilhører tegene, en gruppe av nebbmunner. De har det til felles at munndelene er sugende og at de suger opp næringen. De lever av plantesaft fra trær.
Det er i Norge funnet 7 arter av løvteger.


== Utseende ==
Løvteger er middelsstore til store (7–20 mm), brede og ofte kraftig bygde teger, de har alle fem følehornsledd. De kan kjennes fra breiteger (Pentatomidae) på at føttene bare er delt i to ledd. På farge er de ofte grønne med rødlige tegninger. Scutellum er trekantet og dekker ikke hele bakkroppen. Pronotum har ofte markerte forhjørner.


== Levevis ==
De fleste løvtegene ser ut til å være knyttet til trær og busker, der de suger sevje. Mange arter i denne gruppen har en slags yngelpleie, der hunnen står vakt over eggene og dekker dem med kroppen sin, noen ganger også over nymfene.
De fleste artene finnes i varmere strøk. Bare åtte arter finnes i Europa, sju av dem også i Norge. 
I likhet med mange andre teger skiller de ut illeluktende stoffer som forsvar mot predatorer.


== Systematisk inndeling / europeiske arter ==
Norsk entomologisk forening har også utgitt en rekke Insekttabeller. Dette er små og billige hefter der en kan bestemme insekter til artsnivå. Et av heftene (se kilde) tar for seg de norske tornteger.
Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på  ...oidea.
Det er i Norge funnet sju arter Tornteger.

Ekte insekter (Ectognatha)
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Nebbmunner (Hemiptera)
delgruppe plantesugere (Homoptera) (parafyletisk)
delgruppe teger (Heteroptera)
gruppe Trichophora
overfamilien Pentatomoidea, er alle brede og ofte kraftig bygde teger, de har alle fem følehornsledd.
familien løvteger (Acanthosomatidae Signoret, 1863)
slekten Acanthosoma
rognetege, Acanthosoma haemorrhoidale (Linnaeus, 1758)
slekten Elasmosthethus Signoret, 1863
Elasmosthethus brevis Lindberg, 1934
Elasmosthethus interstinctus (Linnaeus, 1758)
Elasmostethus minor Horváth, 1899 – ikke i Norge
slekten Elasmucha Stal, 1864
bjørketege, Elasmucha grisea (Linnaeus, 1758)
Elasmucha ferrugata (Fabricius, 1787)
Elasmucha fieberi (Jakovlev, 1865)
slekten Cyphostethus
Cyphostethus tristriatus (Fabricius, 1787)
		
		
		
		


== Kilder ==
Ottesen, Preben S. (red.) 1993 Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider.
Hågvar, Sigmund. 1984. Norske Breiteger. Overfamilie Pentatomoidea. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller 5, 15 sider.
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) løvteger i Encyclopedia of Life 
(en) løvteger i Global Biodiversity Information Facility 
(no) løvteger hos Artsdatabanken 
(sv) løvteger hos Dyntaxa 
(en) løvteger hos Fauna Europaea 
(en) løvteger hos Fossilworks 
(en) løvteger hos ITIS 
(en) løvteger hos NCBI 
(en) Kategori:Acanthosomatidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Acanthosomatidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Papirbredden

Papirbredden er Drammens kunnskapspark og campus for Universitetet i Sørøst-Norge, Innovasjon Norge, Insam og rommer dessuten Drammen bibliotek og Buskerud fylkesbibliotek.
Papirbredden ligger på det gamle fabrikkområdet til Union papirfabrikk langs elven på Strømsøsiden i Drammen sentrum. Kunnskapsparken omfatter ca. 20 000 m² i flere bygninger over 7 etasjer, og ble ferdigstilt i desember 2006.Prosjektet Papirbredden ble tildelt Norsk Stålkonstruksjonspris for 2007. Senere fikk konstruksjonen internasjonal anerkjennelse med prisen European Steel Design Award 2007.Papirbredden – Drammen kunnskapspark eies av Entra eiendom (60 prosent) og Drammen Eiendom KF  (40 prosent). 


== Historie ==
I desember 2004 vedtok Drammen kommunestyre å kjøpe tomta som Papirbredden ligger på i dag (Grønland 58) sammen med tomta på andre siden av gata (parkeringsplassen). Drammen vedtok samtidig å inngå en partnerskapsavtale med Entra eiendom og de opprettet selskapet som i dag heter Papirbredden Eiendom. I januar 2007 kjøpte selskapet også det gamle fyrhuset (Grønland 56) som står på plassen for Papirbredden og kulturhuset Union Scene (Grønland 60).


== Papirbredden 2 ==
29. oktober 2010 ble det gitt igangsettelsestillatelse for byggeprosjektet, og 24. august 2012 ble Papirbredden 2, hus 1 offisielt åpnet av miljøvernminister Bård Vegar Solhjell. Papirbredden 2 består av to separate bygg, hvor det ene på ca. 8 500 kvadratmeter ferdigstilles først.  
Hele Papirbredden 2 er planlagt for i underkant av ca. 25 000 kvadratmeter kontor, undervisningslokaler og parkering. Papirbredden 2 er et av Norges første kontorbygg bygget som passivhus. Bygget er et forbildeprosjekt i FutureBuilt, som har som visjon å vise at det er mulig å utvikle byoområder og arkitektur med høy kvalitet. LPO er arkitekter for Papirbredden 2.


== Papirbredden 3 ==
Hus 2 av Papirbredden 2 har senere endret navn til Papirbredden 3, og sto ferdig høsten 2015. Husbanken flyttet inn i de øverste etasjene i starten av august, Papirhuset flyttet inn i slutten av 2017 og de andre lokalene fortsetter å fylles opp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nettsted for Papirbredden – Drammen kunnskapspark
Nettsted for Papirbredden 2
Entra eiendoms nettside om Papirbredden
http://www.futurebuilt.no/
Pentatomoidea

Pentatomoidea er en større gruppe av tegene som tilhører nebbmunnene. Foruten tegene består nebbmunnene av plantesugere (Homoptera).
Navnet er oversatt fra Penta som betyr fem, og henviser til at de fleste landlevende tegene i denne gruppen har fem ledd i antennen. Den tropiske familien Tessaratomidae har imidlertid bare fire ledd ("pentatoma" betyr fem-delt, "tessaratoma" fire-delt). Andre grupper med teger har bare fire antenneledd. Et unntak er familien Hebridae, med 2 vannlevende arter i norge.
Det er i Norge funnet 33 arter av Pentatomoidea.


== Utseende ==

Pentatomoidea er brede og ofte kraftig bygde teger, gjerne med sterke farger på kroppen. De har alle fem følehornsledd.


== Levevis ==
Pentatomoidea lever på jordoverflaten, på planter og trær. Pentatomoidea har sugende munndeler og lever av plantesaft fra planter og trær.
De fleste artene finnes i varmere strøk.  Bare et fåtall finnes i Norge.
Flere arter overvintrer som voksne (imago) og de påtreffes derfor om sein-sommeren, utover høsten og tidlig om våren.
Pentatomoidea har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere nymfestadier.


== Systematisk inndeling ==
Norsk entomologisk forening har også utgitt en rekke insekttabeller. Dette er små og billige hefter der en kan bestemme insekter til artsnivå. Et av heftene (se kilde) tar for seg de norske Pentatomoidea.
Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på  ...oidea.
Det er i Norge funnet 33 arter Pentatomoidea. De er alle plassert i de fire familiene breiteger, tornteger, Scutelleridae, Cydnidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Nebbmunner (Hemiptera)
delgruppe plantesugere (Homoptera) (parafyletisk)
delgruppe teger (Heteroptera)
gruppe Trichophora
Overfamilien Pentatomoidea
Familiene tornteger (Acanthosomatidae), Aphylidae, Canopidae, Cydnidae, Dinidoridae, Lestoniidae, Megarididae, Breiteger (Pentatomidae), Phloeidae, Plataspididae, Saileriolidae, Scutelleridae, Tessaratomidae, Thaumastellidae, Urostylididae


== Kilder ==
Ottesen, P.S. (red.) 1993 Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider.
Hågvar, Sigmund. 1984. Norske Breiteger. Overfamilie Pentatomoidea. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller 5, 15 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) Pentatomoidea i Encyclopedia of Life 
(en) Pentatomoidea i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pentatomoidea hos Artsdatabanken 
(sv) Pentatomoidea hos Dyntaxa 
(en) Pentatomoidea hos Fauna Europaea 
(en) Pentatomoidea hos Fossilworks 
(en) Pentatomoidea hos Fossilworks 
(en) Pentatomoidea hos ITIS 
(en) Pentatomoidea hos NCBI 
(en) Kategori:Pentatomoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pentatomoidea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
IFA

«IFA» er en forkortelse som kan ha flere betydninger 
IFA er en salt lakrispastill produsert av Nidar.


== Historie ==
IFA ble første gang lansert i 1930 av sjokoladeprodusenten ASOLA (AS O. Larsen) og fikk sitt navn etter initialene til operasangeren Ivar F. Andresen. I 1968 overtok Kiellands dropsfabrikk salget av IFA, og etter at denne fabrikken ble kjøpt i 1975 er det Nidar som står for produksjonen. 
Den første utgaven av pastillen var søt lakris, den nåværende versjonen med saltlakris ble ikke lansert før på slutten av 1950-tallet. Fremdeles står Ivar F. Andresens anbefaling å lese bak på pakken:
«Blandt dens fornemste egenskaper er først og fremst den, at den forebygger tørrhet i hals og svelg. Jeg kan paa det varmeste anbefale denne pastill til sangere, talere, røkere og sportsmenn. Dresden N. 5-11-30»
IFA ble blant annet brukt som sponsor for åpningen av Den Norske Opera i 2008.


== Varianter ==
I september 2006 ble det lansert en ny, stor, sukkerfri IFA-pastill. Store IFA kommer i tre smaker: søt lakris, pepper-lakris og jordbær-lakris.
I september 2008 ble også Store IFA med appelsinsmak lansert. Pepper-versjonen har siden gått ut av produksjon. 
I april 2012 ble det lansert en IFA-variant med eukalyptussmak, som heter "Euka-Lakris"


== Eksterne lenker ==
Om IFA på Nidars hjemmesider
Kiellands dropsfabrikk

Kiellands dropsfabrikk var en godteriprodusent i Oslo fram til 1975.
Fabrikken ble åpnet 5. mars 1891 av Erling Kielland, som tidligere hadde jobbet ved en sjokoladefabrikk i Hamburg. Fabrikken holdt lenge til i lokaler i Tøyengata 33 i Oslo.Bedriften ble organisert som aksjeselskap i 1938 under navnet Kiellands Fabrikker A/S. I 1975 ble fabrikken kjøpt opp av Nidar. 
Det mest kjente produktet fra Kiellands Dropsfabrikk er Laban Seigmenn. Kongen av Danmark og Tos var også kjente merker.
I 1950-årene inngikk bedriften avtale med apotekeren på Skillebekk om å produsere hans produkt «Eukament halspastiller». Pastillene inneholdt ingredienser som gjorde at de bare kunne selges på apotek, og volumet var derfor begrenset. I 1960 endret apotekeren oppskriften slik at Eukament kunne selges over alt, og salget mangedoblet seg. I 1960 ble også «DOC halspastiller» lansert.
Fontana Mineralvannfabrikk var et datterselskap.I 1965 fikk bedriften agenturet for engelske Rowntree Macintosh, m. bla. After Eight i kolleksjonen. Omtrent samtidig overtok de salgansvaret for Ditlef Martens AS kjeks og makaroniprodukter. Bedriften gikk godt, og det ble besiktiget tomt på Elverum med plan om bygging av ny fabrikk. Erling Kiellands bortgang satte en stopper for alle planer. Aksjonærene solgte bedriften til Nidar AS i 1975.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kiellands Fabrikker – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Grønn Hverdag

Grønn Hverdag var et nettverk av enkeltpersoner, organisasjoner og virksomheter i Norge med miljøvennlig forbruk som mål. Nettverket hadde i 2006 44 000 enkelthusholdninger og 14 større, frivillige organisasjoner som deltakere. En del kommuner brukte Grønn Hverdag til å organisere innbyggerne i lokalt miljøarbeid. Grønn Hverdag ble lagt ned i 2014. Naturvernforbundet og Framtiden i Våre Hender tok over og videreførte arbeidet. 


== Historikk ==
Forløperen for Grønn Hverdag var Miljøheimevernet, som ble stiftet i 1991 etter initiativ fra Dag Hareide i Norges Naturvernforbund og Felleskampanjen for jordas miljø og utvikling. Organisasjonen ble støttet av Miljøverndepartementet og 17 frivillige organisasjoner. Hensikten var å spre opplysning for å få enkeltmennesker til å forplikte seg til mer miljøvennlig atferd. Miljøheimevernet skiftet navn til Grønn Hverdag i 2003. Daglig leder i Miljøheimevernet var i mange år Dag Endal.
Tone Granaas var daglig leder av virksomheten fra 2006 til 2012.


== Aktiviteter ==
Grønn Hverdag oppfordret husholdninger til «en nasjonal miljødugnad» gjennom å avlegge et «miljøløfte», det vil si en egenerklæring om at en vil velge miljøriktige løsninger på en rekke spesifiserte punkter som gjelder innkjøp, bruk og avfallshåndtering. Grønn Hverdag publiserte forbrukertester og ga praktiske råd om forbruk gjennom medlemsbladet Grønn Hverdag magasin og på nettstedet www.gronnhverdag.no.


== Organisering ==
Grønn Hverdag hadde hovedkontor i Miljøhuset Grensen 9 i Oslo og regionkontorer i Kristiansand, Trondheim og Tromsø. Nettverkets øverste organ var Rådet, som besto av representanter for alle deltakerorganisasjoner. Mellom rådsmøtene ble Grønn Hverdag ledet av et styre. 


=== Rådsorganisasjoner ===
Grønn Hverdag var støttet av 14 større organisasjoner:

Den Norske Turistforening
Den norske kirke (Kirkerådet)
Det Norske Hageselskap
Foreningen Norden
Framtiden i våre hender
Norges Bygdekvinnelag
Norges Bygdeungdomslag
Norges Idrettsforbund og Olympiske Komité
Norges Kvinne- og Familieforbund
Norges Naturvernforbund
Norges speiderforbund
Det Kongelige Selskap for Norges Vel
Norske Boligbyggelags Landsforbund
Norske Kvinners Sanitetsforening
OIKOS – Økologisk Landslag


== Eksterne lenker ==
Grønn Hverdag
Liste over deltakende organisasjoner Arkivert 14. juli 2006 hos Wayback Machine.
JPEG

JPEG (ofte forkortet til JPG) er et elektronisk bildeformat utviklet av Joint Photographic Experts Group. Dette bildeformatet bruker en komprimeringsmetode med kvalitetstap, men til gjengjeld blir filene oftest mye mindre enn ved bruk av bildeformater som bruker komprimeringsmetoder uten kvalitetstap. Dette formatet blir derfor ofte brukt ved lagring av digitale fotografier, spesielt fotografier til bruk på Internett.
Komprimeringsmetoden til JPEG gjør det uegnet til lagring av tegninger med skarpe kanter eller linjer. For lagring av slike typer bilder brukes vanligvis bildeformatene PNG eller GIF, som lagrer bilder uten kvalitetstap.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) JPEG – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Miljøjournalen

Miljøjournalen var et aktualitets- og fagtidsskrift om miljøspørsmål. Bladet ble utgitt av Norges Naturvernforbund i perioden 2005-2009, med 11-12 nummer i året. 
Miljøjournalen var medlem av Den Norske Fagpresses Forening. 
Redaktør 2005-2007 var Audun Garberg. Redaktør fra 2008 var Kristian Skjellum Aas. Andre ansatte redaksjonsmedlemmer i bladets utgivelsesperiode var Tor Bjarne Christensen, Martin Ødegaard, Elisabeth Kirkeng Andersen og Pernille Berg.
I 2009 ble Miljøjournalen slått sammen med Natur & miljø.
Miljøjournalen er etterfølgeren til Natur&Miljø Bulletin, som ble startet i 1989. Tidligere redaktører er Gunnar Bolstad, Ragnhild Sved, Jon Knut Berg og Ole Petter Pedersen.
Peter Severin Steenstrup

Peter Severin Steenstrup (født 29. november 1807, død 17. februar 1863) var en norsk sjøoffiser (orlogskaptein), oppfinner og fabrikkeier. 


== Liv og karriere ==
Da Peter Severin Steenstrup var kadett, konstruerte han en dampmaskin, og i 1839 anla han et mekanisk verksted. Han hadde da fartstid som skipsfører på Norges første dampskip, Constitutionen. I 1840 hadde han fått i oppdrag å bygge opp Carl Johans Verft i Horten som marinens hovedverft. I 1842 anla han forløperen til Akers mekaniske verksted ved Akerselva i Oslo. I 1854 flyttet verkstedet til Pipervika der det utvidet virksomheten til skipsbygging. Steenstrup ledet verkstedet til sin død. I 1852 var Steenstrup med på å stifte Polyteknisk Forening i Oslo, der han var formann fra 1853 til 1854.

Peter Severin Steenstrups far, Poul Steenstrup (1772–1864), var direktør for Sølvverket på Kongsberg og hadde vært med på Eidsvoll i 1814. Mora var niese av Bernt Anker, dengang Norges rikeste mann, og hadde vokst opp i Paleet i Christiania. 2. april 1835 giftet Peter Severin Steenstrup seg med sin kusine Sophie Augusta Collett (1811–1872) og kom dermed i familie med Camilla Collett og Henrik Wergeland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Steenstrups familie og etterkommere
Portrettfoto i Polyteknisk forening