jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Juan de Nova

Juan de Nova (fransk: lokalt Île Juan de Nova eller offisielt Île Juan da Nova) er en 4,4 km² stor, lav, flat og sandig tropisk øy i den trangeste delen av Mosambikkanalen. Den ligger 140 km fra kysten av Madagaskar, omkring en tredjedel av strekningen fra Madagaskar til Mosambik ved 17° 03′ sør og 42° 43′ øst. Øya ligger i syklonbeltet. Ankring er mulig utenfor nordøstsiden. Det er en 1300 meter lang flystripe på øya. I 2001 ble det bygd et 26 m høyt fyrtårn på nordvestsiden av øya, samtidig som det gamle fra 1966 ble revet. Høyeste punkt er c.a 10 m over havet.
Juan de Nova er omkring 5,5 km lang og 1,6 km på det bredeste. Øya er et naturreservat for sjøfugl og havskilpadder, og er omgitt – og dermed skjermet – av korallrev over et område på omkring 40 km² (men det er ikke en ekte lagune som i en atoll).  Skog, hovedsakelig av Casuarinaceae, dekker omkring halve øya. Et stort antall terner (Sterna fuscata) hekker der fra november til mars. Havskilpadder legger egg på strendene.

 
Øya har navn etter João da Nova, en kjent galisisk admiral og sjøfarer i portugisisk tjeneste som traff på øya i 1501. Den har vært i fransk besittelse siden 1897.  Guanoavsetninger (fosfat) ble utvunnet fra begynnelsen av det 20. århundre fram til 1968. Det finnes også kokosnøtter på øya. Juan de Nova var forlatt under andre verdenskrig og ble besøkt av tyske ubåtmannskaper. Det er flere hus, en hangar, jernbanelinje og en båtlandingsplass – mye av det i ruiner. 
Frankrike gjør krav på en 200 nautisk mil eksklusiv økonomisk sone rundt Juan de Nova (et havområde på totalt 61 050 km², men som i øst og vest overlapper med tilsvarende sone for henholdsvis Madagaskar og Mosambik, og derfor vil kreve bilaterale grenseforhandlinger). De franske sørterritorier (Terres Australes et Antarctiques Françaises, T.A.A.F.) – deriblant Juan de Nova – ble tidligere administrert fra Paris av en «administrateur supérieur», men er siden 2004 ledet av en «préfet», med hovedkvarter i Saint-Pierre, Réunion. Også Madagaskar krever suverenitet over Juan de Nova. Øya har en liten fransk garnison med tropper fra Réunion, en meteorologisk stasjon, og besøkes dessuten av forskere.
Juan de Nova ligger i et område med sterke strømmer, og en rekke rester av skipsvrak vitner om det farlige farvannet.  Restene av et av de største vrakene som fortsatt kan sees, er av SS Tottenham som forliste ved sørkanten av revet i 1911.


== Eksterne lenker ==
Lycos – Juan de Nova Geografi, historie, fauna, flora, økologi, infrastruktur, etc (på fransk)
Iles Éparses, franske øybesittelser i sørvestlige Indiahavet Fra CIA World Factbook
Iles Éparses Fra den franske administrasjonen for øyene, T.A.A.F. (Terres Australes et Antarctiques Françaises)
T.A.A.F. (Terres Australes et Antarctiques Françaises)
Riving av gammelt fyrtårn og bygging av nytt Mange foto fra øya i 2001.
Alistair Darling

Alistair Darling (født 28. november 1953) er en britisk  politiker som representerer Arbeiderpartiet. Darling var finansminister i Gordon Browns regjering. I Tony Blairs regjering var han transportminister og minister for Skottland. 
Som parlamentsmedlem har han representert valgkretsen Edinburgh Central siden 1987.
Etter Arbeiderpartiets valgseier i 1997 ble han utnevnt til vise finansminister. I 1998 ble han utnevnt til sosialminister. I 2001 ble sosialdepartementet nedlagt og han ble overført til arbeids- og pensjonsdepartementet som minister. I 2002 ble han utnevnt til transportminister og i 2003 ble han i tillegg minister for Skottland.
Darling har siden 2012 ledet organisasjonen Better Together, som jobber for at skottene skal stemme nei under Folkeavstemningen om skotsk uavhengighet 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alistair Darling – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alistair Darling hos Hansards parlamentsdebatter 
(en) Alistair Darling hos The Peerage
Mekele

Mekele (eller Makale eller Makele) er hovedstaden i Tigrayregionen i Etiopia. Mekele ligger 110 km fra den eritreiske grense. Mesteparten av handelen gikk nordover før Eritrea løsrev seg fra Etiopia i 1993, men nå er grensen stengt. Avstanden fra hovedstaden Addis Abeba er 777 km, og til Aksum er det 260 kilometer


== Klima ==
Mekele ligger på 2000 moh og kan besøkes året rundt. Selv om Etiopia ligger i Afrika er det ikke tropisk klima. Den beste tiden å besøke Mekele er i den kalde tida mellom desember og februar. Regntiden bør unngås da mye av vegnettet er jordveger og blir vanskelig framkommelig når det er regn. Den korte regntida er mellom januar og mars, da faller det ikke regn hvert år. Den lange regntida er mellom juni og midten av september, men i denne regionen slutter ofte regnet allerede i august.  


== Severdigheter ==
Kirkene i Lalibela ligger i nærheten av Mekele. Saltkaravaner fra Danakilørkenen.
Borgerkrigsmonumentet er et minnemerke om kampen mot militærjuntaen Derg som styrte Etiopia 1974 til 1987.

Johanneslottet ble bygget av keiser Yohannes IV i 1870, etter at han hadde valgt Mekele som sin hovedstad, og bygde et praktfullt palass i 1870. Palasset er godt vedlikeholdt og brukes i dag som museum, hvor Keiserens trone, keiserlige seng, seremoniklær og rifler kan bli sett.


== Samferdsel ==
Mekele har flyplass med daglige forbindelser med Addis Abeba, Lalibela og Aksum. Flyplassen ligger på et høydedrag 9 km øst for bykjernen og heter Alula Aba Nege. Den ligger på 2250 moh og har en rullebane på 3604 meter som er asfaltert. Det ligger fremdeles flyvrak på flyplassen (2006) etter kampene mot Eritrea.


== Historie ==
1300-tallet: Byen etablert
1800-tallet: Hovedstad i Etiopia, og byens glansperiode
1984 – 1985: Hungersnød i Etiopia, og byen var omkranset av flyktninger.
5. juni 1998: Eritreisk luftvåpen bombet byen.
Mai 2000: Mekelle University ble etablert gjennom sammenslåingen av to etablerte høgskoler.


== Referanser ==
Vagabond (reisemagasin)

Vagabond utgis i Norge av Vagabond Forlag AS. Sjefredaktør er Julie Luneborg, tidligere markedsjef i samme forlag. Bladet ble etablert i Norge i 1994 av Helge Baardseth, som fortsatt er aktiv skribent og en del av magasinets redaksjon. Sammen med Anders Wyller utviklet de fra 1994 et reisemagasin som henvendte seg til den individuelt reisende og satset på fri, uavhengig reisejournalistikk. Vagabond var i perioden 1994-2001 eid av Vagabond AB som var utgiver av svenske Vagabond. I 2001 ble bladet kjøpt opp av det Egmonteide forlaget Fredhøis, senere Damm. Anders Wyller, sjefredaktør av bladet 2004-2016 kjøpte bladet fra Egmont i 2008 og etablerte Vagabond Forlag AS som i tillegg til magasinet utga reiselitteratur. Wyller drev forlaget frem til det ble solgt i 2016, men er fortsatt tilknyttet magasinet som skribent og artikkelforfatter. Vagabond har opp gjennom årene etablert seg som merkvare innenfor reiseinformasjon. Vagabond i Norge kommer, per 2019, ut med syv utgivelser i året.
Selskapet utgir også reisehåndbøker og annen reiselitteratur, samt arrangerer foto -/og skrivekurs, leserreiser og holder reiseforedrag. Vagabond er Skandinavias største reisemagasin, og er per 2019 Norges eneste opplagkontrollerte og lesertallmålte reisetidskrift. Magasinet utgis under samme navn i Norge, Sverige og Danmark, og har vært Skandinavias ledende reisemagasin gjennom 25 år.
Vagabond skrives av redaksjonen og faste reisende frilansere. Magasinet er tilgjengelig digitalt via Aftenposten Magasin+ løsning. Tidskriftet har iht lesertall fra Kantar TNS gallup hatt stabil digital vekst senere årene, med over 90 000 lesere per utgave (2018). Vagabond driver i tillegg Norges største reiseforum reiseeksperten.no (fb) med over 5 000 aktive medlemmer.


== Lesertall ==
Bekreftede netto opplagstall fra Kantar TNS:
2013: 68 000
2014: 78 000
2015: 73 000
2016: 76 000
2017: 91 000


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2013: 9 504
2014: 9 168
2015: 8 815
2016: 8 184
2017: 8 103
2018: 9 133
2019: 8 150


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.vagabond.no
Ubaldo Aquino

Ubaldo Aquino Valenzano (født 2. mai 1958) er en tidligere paraguayansk fotballdommer som er mest kjent for å ha dømt to kamper i fotball-VM 2002. 
Han dømte også Confederations Cup i 1999, hvor han blant annet dømte bronsefinalen mellom USA og Saudi-Arabia og Copa América i 1999 og 2001 hvor han dømte finalen mellom Mexico og Colombia. 


== Kamper i VM ==
VM 2002

Gruppespill: Tyskland – Saudi-Arabia 8–0
Åttendedelsfinale: Sverige – Senegal 1–1, 1–2 på golden goal


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Profil på weltfussball.de
Mikael Åkerfeldt

Lars Mikael Åkerfeldt (født 17. april 1974 i Stockholm, Sverige) er en svensk musiker, best kjent som vokalist, gitarist og låtskriver i det svenske prog death metal-bandet Opeth. Han var også tidligere vokalist i det svenske death metal bandet Bloodbath, samt en av bakmennene til gruppen Storm Corrosion (sammen med Steven Wilson). Åkerfeldt er kjent for å skrive sanger i progressiv rock-stil, og hyppig bruk av både klar vokal og growling.
Hans stemme passer utmerket til Opeths dynamiske musikk, med sin varme og fyldige stemme, til grufulle brøl. Åkerfeldt har jobbet med andre anerkjente band som The Devin Townsend Project, Katatonia, Ayreon, Soilwork, Dream Theater og Porcupine Tree.


== Utstyr ==
Åkerfeldt er kjent for å bruke PRS-gitarer og Laney-forsterkere.


=== Elektriske gitarer ===
PRS Custom 24 (Tortoise shell flame top),
Gibson Flying V ('67 Reissue),
PRS Custom 24 (Blue Flame Top),
PRS Custom 24 (Black Quilt),
PRS Custom 24 (Black),
Fender Stratocaster 1975 (Black),
Fender Stratocaster 1972 Reissue (Black),
Gibson Les Paul Standard (Tobacco Sunburst),
B.C. Rich Mockingbird (Black),
PRS 22 fret Modern Eagle (Grey Flame Top),
PRS Modern Eagle Single Cut 24 Fret (Wine Flame Matt Top),
Gibson SG Standard 1961 Reissue,
PRS Custom 22 12-String (Black),
PRS Custom 22 Single Cut (Black Quilt),


=== Akustiske gitarer/Stålstrengs ===
CF Martin (med Fishman Pickup),
CF Martin,
Takamine 12 String,
Seagull (med Fishman Pickup),
Paul Reed Smith Angelus Cutaway


=== Akustiske gitarer/Nylonstrengs ===
Amalio Burguet 3am (cedar top)
Landola CT/2/w


=== Forsterkere ===
Laney GH100L med kabinett,
Laney VC100
Laney VC30
Fender 1000 Rocpro


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mikael Åkerfeldt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mikael Åkerfeldt – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mikael Åkerfeldt på Internet Movie Database 
(en) Mikael Åkerfeldt hos The Movie Database 
(en) Mikael Åkerfeldt på Discogs 
(en) Mikael Åkerfeldt på MusicBrainz 
(en) Mikael Åkerfeldt på Encyclopaedia Metallum 
(en) Mikael Åkerfeldt på AllMusic 
Åkerfeldts MySpace-side
Opeth
Einar Olav Larsen

Einar Olav Larsen (født 9. mai 1979) fra Verdal er en norsk folkemusiker og komponist. 
Han er utdannet ved Ole Bull-akademiet på VossEinar Olav Larsen har vokst opp i en musikalsk familie. Han er sønn av folkemusikeren Geir Egil Larsen og bror av folkemusikeren Gjermund Larsen. Brødrene ble i barndommen tatt med til ulike folkemusikere, noe som har satt preg på deres videre musikalske karriere. 
Sammen med sin bror Gjermund har han gitt ut albumet Søttenpassingen (ta-lik, 2004)  Han har også bidratt på en rekke andre album som f.eks. I dueslaget (1993, P.A.Røstads orkester), På kvint og kvart (1998, Verdal jr.spm.lag) og Frigg (2001, Frigg).
Foruten å spille sammen med sin bror medvirker han i det finsk-norske bandet Frigg (band) og P.A. Røstads orkester. Han var musikalsk ansvarlig og komponist da BUL i Nidaros satte opp Peer Gynt høsten 2004.


== Diskografi ==
Søttenpassingen (2004)


== Utmerkelser ==
Einar Olav og Gjermund Larsen har vunnet gruppespillet på Landskappleiken tre år på rad og har i tillegg bl.a. mottatt disse utmerkelsene:

Osa-prisen 2004 sammen med Gjermund Larsen.
Festivalkunstner: Folkekulturfestivalen 2006
Årets Fanitull 2006
Ole Vig-prisen 2006
Hilmarprisen 2011


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Einar Olav Larsens hjemmeside
Einar Olav Larsen på MySpace
Frigg
Geir Ivarsøy

Geir Ivarsøy (født 27. juni 1957, død 9. mars 2006) var en av gründerne av Opera Software og hovedutviklerne av nettleseren Opera. Han og Jon Stephenson von Tetzchner var del av Televerkets forskningsinstitutt  på Kjeller hvor de utviklet en nettleser kalt MultiTorg Opera. Prosjektet ble fristilt av Telenor, og i 1995 fikk Ivarsøy og von Tetzchner rettighetene til programvaren og startet sitt eget firma for å videreutvikle den. 
Ivarsøy forelso å bruke Opera som navn på nettleseren. Han hadde selv hovedansvaret for å programmere visningmotoren. Denne koden var svært kompakt og rask, og nettleseren fikk derfor plass i tidlige telefoner med internett-tilgang.
I 2014 var Opera verdens sjette mest brukte nettleser.
Geir Ivarsøy døde i mars 2006 etter lang tids kamp mot kreft. Pr. 2018 har alle versjoner av Opera siden hans død vært dedikert til minne om Geir Ivarsøy.


== Referanser ==
Hoofddorp

Hoofddorp er en by i Nederland og hovedstad i kommunen Haarlemmermeer. Byen ligger i provinsen Noord-Holland, ca. 15 kilometer sydvest for Amsterdam og like vest for Schiphol lufthavn, i den vestlige delen av landet. Hoofddorp har ca. 75 000 innbyggere (2018). 


== Topografi ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hoofddorp – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hoofddorp – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Eysteinn Ásgrímsson

Eysteinn Ásgrímsson (født ca. 1310, død 1361) var en islandsk skald. Han skrev Lilja, som er det mest kjente eksempelet på religiøs lyrikk fra Island i middelalderen, og som av mange også regnes som det beste innen sjangeren.Eysteinn var ikke bare skald, men også kleriker. I 1343 ble han fengslet etter å ha banket opp abbeden sin i abbediet Tykkvabø kloster. Noen forskere mener at det var på dette tidspunkt han skrev Lilja, som er preget av sterk interesse for syndighet. 
I 1355 ble han sendt til Norge, og i 1357 dro han tilbake til Island for å inspisere kirker. Han skulle i 1360 vende tilbake til Norge, men reisen ble for hard og han døde kort tid etter å ha steget i land, i Elgeseter kloster i Trøndelag. 


== Diktet Lilja ==
Tittelen Lilja er en referanse til renhet og jomfru Maria, som liljen symboliserer i kristen ikonografi. Det har en svært sterk komposisjon og et puristisk språk; Eysteinn unngikk så langt han kunne både kenninger og låneord.
Skaldetradisjonen brukte for en stor del komplekse formelle aspekter, blant annet allitterasjon og fletting av ord og fraseposisjoner, et avansert system for metaforer og strenge metriske regler. Det er bare den metriske tradisjonen som ble brukt av Eysteinn i hans dikt. Han valgt ikke det vanlige meteret dróttkvætt, men i stedet hrynhent. Hovedforskjellen mellom de to er at hrynhent har åtte stavelser i en strofe, mens dróttkvætt har seks. Valget av meter har blitt tolket til å være tilknyttet prekentradisjonen, med en bredere ordstrøm enn det som var vanlig i skaldediktningen.
Skaldediktningens kompliserte syntaktiske og semantiske konstruksjoner unngås helt; i stedet følger han et kristent ideal om claritas slik blant annet Thomas Aquinas anbefalte. 
Verket viser at Eysteinn var en dypt religiøs mann med en sterk forståelse for menneskets behov og forhold til Gud, slik dette ble forstått i hans samtid.
Norsk gjendikting ved Fredrik Paasche, 1915, og ved Knut Ødegård, 1980. Lilja kom i 1995 med på Trond Berg Eriksens liste i Nordmenns nistepakke, et alternativ til Norges litterære kanon. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Eysteinn Ásgrímsson på Dansk Forfatterleksikon
Halsnøya (Ryfylke)

Halsnøya er den største av Fisterøyene i Finnøy, tidligere Fister kommune, i Ryfylke i Rogaland.
Halsnøya har om lag 50 husstander og her bor de fleste av de ca. 170 fastboende på Fisterøyene. Næringsveiene er fruktdyrking, fiskeoppdrett og skjelloppdrett. I Skartveitsvågen ligger en familiedrevet butikk. Her finnes fasiliteter for båtturister. Det er blant annet tilbud med café med skjenkebevilling, trimrom, vaskemaskiner og tørketrommeler samt toalett/dusj i forbindelse med båthavnen. Øya har gode båtforbindelser, både med bilferje og hurtigbåt, til andre øyer i kommunen, til Jelsa, Sauda, Nedstrand og Stavanger.


== Naturforhold ==
Som flere andre øyer med navnet Halsnøy er øya delt i to hoveddeler bundet sammen med en smal «hals». Øya er kupert med en del skog, der det finnes blant annet rådyr og mår. Fuglelivet er rikt. Ellers er mye av marka dyrket, eller kulturbeite.


== Referanser ==
Fisterøyene

Fisterøyene er navnet på en øygruppe i indre Boknafjorden i Ryfylke, Rogaland. Største øy er Halsnøya. Mindre øyer er Sør-Bokn og Byre. Øyene hørte tidligere til Fister kommune, men hører i dag til Finnøy.
Nickelodeon (andre betydninger)

Nickelodeon kan ha flere betydninger:

Et annet navn på musikkinstrumentet Pianola
En amerikansk spillefilm fra 1976 Nickelodeon (film)
Stagflasjon

Stagflasjon er en periode med stagnasjon i den økonomiske veksten, kombinert med høy (og ofte ukontrollert) inflasjon. Andre symptomer på stagflasjon kan være økende arbeidsledighet eller nedgangstider i økonomien. Begrepet, som brukes mest i moderne makroøkonomi, oppsto i 70-årene i en periode da flere europeiske land opplevde betydelig inflasjon. Derimot var situasjonen fra etterkrigstiden forandret, for man hadde ikke lenger noen merkbar vekst i økonomien. Dette forholdet mellom inflasjon og stagnasjon har i nyere tid ført til at begrepet stagflasjon har blitt utbredt.
Stagflasjonen i begynnelsen av 1970-årene førte til en større oppslutning rundt høyreekstremistiske partier i Europa.


== Referanser ==
Kyrkjøy

Kyrkjøy er en av Sjernarøyene som hører til Finnøy kommune i Rogaland. Kyrkjøy sammen med Bjergøy er de to største øyene i øygruppa. Sjernarøy kirke ligger på Kyrkjøy. Navnet Kyrkjøy kommer fra at det er en kirke på øya. Hovedkontoret til rederiet L. Rødne og Sønner ligger på Kyrkjøy.    
Forfatterne og brødrene Alfred Hauge og Kolbjørn Hauge vokste opp på Kyrkjøy.


== Referanser ==
Bjergøyna

Bjergøyna (også skrevet Bjergøy) er en av Sjernarøyene som hører til Stavanger kommune i Rogaland. Bjergøyna og Kyrkjøy er de to største øyene i øygruppa, som inntil 1965 var egen kommune, Sjernarøy. Øya ble brukt i innspillingen av den norske filmen Kimen (1974) basert på en bok av Tarjei Vesaas.


== Se også ==
Aubøsund


== Referanser ==
Sjernarøyane

Sjernarøyane er ei øygruppe nord i Stavanger kommune i Rogaland fylke. Øygruppen består av åtte øyer med fast bosetning sammen med et mylder av holmer og skjær. Det er fast bosetning på Bjergøyna, Kyrkjøy, Aubø, Eriksholmen, Tjul, Nord-Talgje, Helgøy og Nord-Hidle. Med unntak av sistnevnte er det broforbindelse internt. Sjernarøyane var fra 1868 til 1965 en egen kommune; Sjernarøy. På de fleste bebodde øyene er det opparbeida turstier.


== Se også ==
Aubøsund
Uskjo

Uskjo (også kalt Usken) er ei øy nær Hommersåk i Sandnes kommune i Rogaland. Øya har båtforbindelse til Stavanger og Hommersåk. Den er et populært friluftsområde, og har en god del hyttebebyggelse, men få fastboende.


== Referanser ==
Nederlandske kreolspråk

De nederlandske kreolspråkene er kreolspråk som oppstod under innflytelse av nederlandsk eller en av de nederlandske dialektene, som for eksempel hollandsk eller zeeuws i de nederlandske koloniene.
Afrikaans har en del kjennetegn felles med kreolspråk, spesielt i språkets enkle grammatikk i forhold til nederlandsk. Språket har ikke røtter i pidginspråk men har hatt en naturlig språklig utvikling blant afrikaanerne i Sør-Afrika og regnes dermed ikke til kreolspråkene.
De fleste nederlandske kreolspråkene oppstod i nederlandske kolonier i Amerika og Sørøst-Asia etter WIC og VOCs handelsvirksomhet i det 17. århundre. De fleste av disse språkene eksisterer i dag kun i litteraturen.


== Kreolspråk basert på nederlandsk eller sterkt påvirket av nederlandsk ==
Kreolspråkene som nevnes nedenfor er enten basert på det nederlandske språket, som Albany-nederlandsk fra området rundt New York City og Javindo fra Indonesia, eller har blitt sterkt påvirket av nederlandsk, som Sranan Tongo fra Surinam.
De fremste kreolspråkene som ble brukt i de tidligere nederlandske koloniene er ikke basert på det nederlandske språket, men har sin opprinnelse i portugisisk, spansk og engelsk. Det viktigste bidraget nederlandsk har ytt her, finnes i språkenes ordforråd.
Et annet kreolspråk som har dutch i sitt engelske navn er Pennsylvania Dutch. Dette stammer ikke fra nederlandsk, men er en variant av middelfrankisk (tysk).


=== Nederlandske kreolspråk ===
Afrikaans (Sør-Afrika og Namibia) (halvkreolsk, også påvirket av malayisk og bantu)
Albany-nederlandsk (Amerikas forente stater)
Berbice-nederlandsk (Guyana)*
Ceylon-nederlandsk (Sri Lanka)*
Javindo (Indonesia)*
Jersey-nederlandsk (inkl. Negroe dutch) (Amerikas forente stater)*
Mohawk-nederlandsk (Amerikas forente stater)
Negerhollandsk (De amerikanske Jomfruøyer og Puerto Rico)*
Petjo (Indonesia)
Skepi (Guyana)*(* = så godt som utdødd)


=== Kreolspråk sterkt påvirket av nederlandsk ===
Det nederlandske språket har også hatt stor innflytelse på de følgende kreolspråkene:

Papiamento, hovedsakelig basert på portugisisk og spansk (Aruba, Bonaire og Curaçao)
Saramaccansk, hovedsakelig basert på engelsk, portugisisk og afrikanske språk (Surinam)
Sranan Tongo, hovedsakelig basert på engelsk (Surinam)
Oorlams

Oorlams  (også Oorlands, Oorlans eller Oorlangs) er en dialekt av afrikaans som snakkes av mindre enn en million mennesker i Sør-Afrika. Hoveddelen av disse kommer fra landets opprinnelige befolkning, fra en stamme ved samme navn. Ordet som har gitt dialekten sitt navn skal bety siviliserte. 
Oorlams er en vestgermansk, lav-frankisk dialekt som har blitt påvirket av ulike bantuspråk. Dialekten kalles av og til et kreolspråk med røtter i et kreolspråk.


== Klassifikasjon ==
Nederlandsk
Afrikaans
Kaaps-afrikaans
Namibisk-afrikaans
Oorlams
Oranjerivier-afrikaans
Østgrense-afrikaans


== Eksterne lenker ==
Ethnologue om Oorlams (engelsk)
Herføl

Herføl er den sørligste bebodde øya i Hvaler kommune i Østfold, og ligger like ved grensa til Sverige. Den er 1,96 km² og har postnummer 1690. Det er vel vel 20 fastboende på øya i 2021.  
Herføl hadde tollstasjon, los, skole, talestasjon, og poståpneri frem til 1960-tallet, og var et viktig fiskerisentrum med leveranse til fiskemottaket på Lauer. 
Per 2022 er Herføl et sommer- og turistsenter. Ved Herføl Marina finnes pub, spisested, kiosk/butikk og bademuligheter. Rutebåt anløper stedet ni ganger daglig fra Skjærhalden, og det er gjestehavn med mulighet for å kjøpe bensin. Fra marinaen går den smale Henry A. Larsens vei 1,6 km sørover til Andholmen. Veistrekket er oppkalt etter norsk-kanadieren Henry A. Larsen, som var fra Herføl. Den er også veien til de skiltede besøksmålene på øya. 
I 2020 er det billigere å frakte bil på fergen tur/retur Herføl enn å parkere mer enn 5 dager på Skjærhalden, slik at det i dag er større biltrafikk på Herføl enn tidligere år.
Langrøsset og Herfølsåta er vernede gravrøyser fra bronsealderen. Langrøsset ved Linnekleppen er det aller lengste i landet, og Herfølsåta er landemerke langt til havs. Arkeologene daterer røssene til bronsealderens til andre periode fra rundt år 1500 til 1300, men åpner også for den tredje perioden fra 1300 til 1100. Å finne gjenstander er ikke forventet med det værharde klimaet i 3 500 år BN. Det høyeste punktet på øya er Linnekleppen på 31 meter med det 7 meter høye sjømerket tårnet, bygd i 1878.  (Navnet må ikke forveksles med Linnekleppen i Rakkestad kommune). Et fjerde særmerket sted er jettegryten «Hvalgapet» eller «Katedralen».Forfatteren Jan Kjærstad har røtter på Herføl. Det har også Henry A. Larsen som øyas hovedvei er oppkalt etter. Han er mest kjent for sin innsats polarforsker i Arktis for Canadas ridende politi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
VisitHvalers side om Herføl