jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
London SS

London SS var et rockeband fra London som ble startet i mars 1975 og oppløst i januar 1976. Den eneste innspillingen deres var en demoinnspilling, gjort rundt årsskiftet 1975-76. Bandet spilte ingen konserter, men de er kjent som en rugekasse for punk-musikere.


== Medlemmer ==
Kjernen i bandet forble Mick Jones (gitar og vokal), senere i The Clash og Big Audio Dynamite og Tony James (bass), senere i Billy Idols Chelsae og Generation X, samt i Sisters of Mercy.Andre som knyttes til bandet:
Bryan James (gitar). Senere i The Damned.
Paul Simonon (vokal). Senere bassist i The Clash sammen bl. a. Joe Strummer og Jones.
Roland Hot (trommer). Var trommeslager på bandets demoinnspilling.
Tory Crimes (trommer). Senere i The Clash (han spilte bare på bandets første album). Crimes har også i korte perioder vært trommis i Generation X, The Heartbreakers, Hanoi Rocks, Black Sabbath og Cherry Bombz.
Nicky "Topper" Headon (trommer). Senere i The Clash som erstatning for Crimes.
Rat Scabies (eg. Chris Miller) (trommer), som parallelt spilte i et band ved navn Rot. Senere i The Damned.
Matt Dangerfield (gitar) og Casino Steel (eg. Stein Groven) (keyboards). De to kom fra bandet Hollywood Brats og spilte senere i The Boys.
Chrissie Hynde (vokal). En musikkjournalist som senere ble kjent som frontfigur i The Pretenders.
Viv Albertine (gitar). Senere i The Slits.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) London SS på MusicBrainz
Jan-Derek Sørensen

Jan-Derek Sørensen (født 28. desember 1971 på Romsås i Oslo) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller.
Med Lyns juniorlag vant han Junior-NM i 1990.
Sørensen begynner i 2008 sin andre periode i Bodø/Glimt, og har tidligere spilt for Lyn, Rosenborg, Borussia Dortmund og Vålerenga. Sørensen er en rutinert angrepsspiller, med landskamper og spill både i Mesterligaen og tysk toppfotball bak seg.
Sørensen kom til Bodø/Glimt som bosman-spiller fra Vålerenga 21. desember 2007. Sist Sørensen skiftet klubb var høsten 2005, da han gikk som Bosman-spiller fra Lyn til byrivalen Vålerenga. Hans forrige periode i Bodø/Glimt var fra 1995 til 1997 hvor han spilte 69 kamper og scoret 19 mål. Han fikk med seg seriebronse med Glimt i 1995-sesongen og gikk videre til Rosenborg i 1998.
I 2000 bestemte Sørensen seg for ikke å forlenge kontrakten med Rosenborg, for å prøve lykken i utlandet. Han skrev under for to tyske klubber – før han egentlig hadde lov 1. juli, nemlig Borussia Dortmund i mai og 1860 München i juni. Dermed brøt han overgangsreglene til FIFA. Det hele endte med bøter til både spilleren og Dortmund, som i tillegg måtte kjøpe spilleren fri fra kontrakten med Bundeligakonkurrenten fra Bayern.Sørensen annonserte at han kom til å legge opp etter 2009-sesongen. Avgjørelsen tok han fordi han ikke lenger følte at han klarer å holde høyt nok nivå til å spille i Tippeligaen, og fordi han ønsket å tilbringe mer tid med familien.
Fra 2015 har Sørensen vært trener i Bærum Sportsklubbs junioravdeling.Høsten 2021 ble Sørensen hedret som del av veggmaleriet «Romsås Wall of Fame» på Romsås senter, sammen med 12 andre kjente lokale helter.


== Meritter ==
Seriemester 1998-2000 med Rosenborg
Seriemester i Bundesliga 2001/02 med Borussia Dortmund
Seriebronse 1995 med Bodø/Glimt
Seriebronse 2005 med FC Lyn Oslo
Seriebronse 2006 med Vålerenga Fotball


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jan-Derek Sørensen – Transfermarkt 
(en) Jan-Derek Sørensen – national-football-teams.com 
(en) Jan-Derek Sørensen – WorldFootball.net 
(de) Jan-Derek Sørensen – fussballdaten.de 
(en) Jan-Derek Sørensen – EU-Football.info 
(no) Jan-Derek Sørensen – Norges Fotballforbund 
(en) Jan-Derek Sørensen – FBref 
Bodø/Glimt – Biografi
Altomfotball.no – Biografi
Olympique de Marseille

Olympique de Marseille (L'OM) er en fransk fotballklubb.
Herreklubben ble grunnlagt i 1899, med tilhold på Stade Vélodrome (67 394 plasser) i Marseille. Klubbens største bragd er triumfen i Mesterligaen i 1993 med seier over Milan i finalen, en turnering klubben også kom til finalen av i 1991. Ingen annen fransk klubb har verken før eller siden vunnet Mesterligaen. L'OM har ni ganger vunnet serien og ti ganger vunnet cupen i Frankrike.
Kvinnelaget Olympique de Marseille (kvinner) startet opp i 2011 og har gjort det godt i toppdivisjonen.
Marseille er medlem av lobbyen G-14, som organiserer de mektigste lagene innen europeisk fotball.


== Meritter ==


=== Seriemesterskap (9) ===
1937, 1948, 1971, 1972, 1989, 1990, 1991, 1992 og 2010.


=== Cupmesterskap (10) ===
1924, 1926, 1927, 1935, 1938, 1943, 1969, 1972, 1976 og 1989.


=== Ligacupen (3) ===
2010, 2011, 2012.


=== Europacup (3) ===
UEFA Champions League: 1993.
UEFA Intertoto Cup: 2005, 2006.


== Spillerstall ==
Oppdatert 1. februar 2023.


=== Utlånte spillere ===


== Kjente spillere som tidligere har spilt for klubben ==

 Klaus Allofs
 Manuel Amoros
 Sonny Anderson
 Gunnar Andersson
 Jocelyn Angloma
 André Ayew
 César Azpilicueta
 Fabien Barthez
 Joey Barton
 Michy Batshuayi
 Hatem Ben Arfa
 Laurent Blanc
 Alen Boksic
 Basile Boli
 Lorik Cana
 Éric Cantona
 Cédric Carrasso
 Tony Cascarino
 Bernard Casoni
 Djibril Cissé
 Marcel Desailly
 Didier Deschamps
 Alou Diarra
 Souleymane Diawara
 Didier Drogba
 Christophe Dugarry
 Mathieu Flamini
 Karlheinz Förster
 Enzo Francescoli
 William Gallas
 André-Pierre Gignac
 Alain Giresse
 Lucho González
 Gabriel Heinze
 Klas Ingesson
 Jairzinho
 Andreas Köpke
 Frank Leboeuf
 Jordan Letsjkov
 Roger Magnusson
 Steve Mandanda
 Stéphane Mbia
 Carlos Mozer
 Samir Nasri
 Mamadou Niang
 Jean-Pierre Papin
 Paulo Cézar Caju
 Dimitri Payet
 Abedi Pelé
 Robert Pires
 Fabrizio Ravanelli
 Loïc Rémy
 Franck Ribéry
 Franck Sauzée
 Josip Skoblar
 Dragan Stojković
 Taye Taiwo
 Jean Tigana
 Mathieu Valbuena
 Daniel Van Buyten
 Rudi Völler
 Chris Waddle
 Boudewijn Zenden


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Olympique de Marseille – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(fr) OhaiMe-Passion Arkivert 12. januar 2008 hos Wayback Machine.
Folk og røvere i Kardemomme by

Folk og røvere i Kardemomme by er en barnebok av Thorbjørn Egner. Boken utkom i 1955, etter at historien først var sendt i radioprogrammet Barnetimen. 
Et teaterstykke basert på historien hadde premiere i 1956, en filmet teaterversjon regissert av Bente Erichsen kom i 1988 og Qvistens animerte versjon i 2022.
Boka ble svært populær allerede i 1950-årene, med egne sanger, plateutgivelse og radioopplesninger, og betraktes som en av de viktigste norske barnebøkene.
Egner komponerte alle melodiene til sangene selv, unntatt Barbermestervise skrevet av Bjarne Amdahl.


== Handling ==
Folk og røvere i Kardemomme by handler om den fredelige byen Kardemomme og de som bor der. Noen få skaper vanskeligheter; det er de tre røverne, Kasper, Jesper og Jonatan som lever utenfor byen og ofte går inn til byen for å røve det de trenger. Til slutt blir røverne arrestert, men de blir godt behandlet i fengselet hos politimester Bastian, og i siste kapittel blir de dagens helter når de slukker brannen i tårnet til Tobias.
En av inspirasjonskildene til miljøskildringene av Kardemomme by er inntrykk fra Egners stipendiereise i 1949 til Italia, Sør-Frankrike, Alger og Marokko. Særlig skal medinaene i Fez og Marrakech i Marokko være viktige inspirasjonskilder. Kardemomme er en urt i ingefær-familien som opprinnelig kommer fra India, men blir ofte brukt av arabere i kaffen.


== Figurer ==
Noen av de viktigste figurene i boka er:

Røverne Kasper, Jesper og Jonatan – høylytte, tilbøyelig til å krangle med hverandre, og har det veldig rotete. De lever i et merkelig hus, med en snill løve som beskytter dem.
Politimester Bastian – en munter politimann som vil sørge for at alle har det bra. Han representerer myndighetene i byen, og all politisk makt ligger hos han.
Tante Sofie – en middelaldrende kvinne som er tanten til den unge piano-spillende Kamomilla. Sofie er streng, og den eneste sangen hun synger ved siden av "Tante Sofies vise", hvor hun uttrykker forferdelse over hvor skrekkelig det står til med byen og menneskene som bor der, er «Sofies Sinte Vise».
Tobias i tårnet –  en gammel, vis mann med langt skjegg. Han spår om været fra balkongen i tårnet der han bor.
Barberer Sørensen – en ivrig klarinettspiller.


== Se også ==
Kardemommeloven
Filmen Folk og røvere i Kardemomme by fra 1988
Temaparken Kardemomme by i Kristiansand Dyrepark, som stod ferdig i 1991.


== Eksterne lenker ==
Kardemomme by i Kristiansand Dyrepark Arkivert 18. juli 2011 hos Wayback Machine.
Folkets Framtid

Folkets Framtid var en ukeavis, eid og utgitt av Kristelig Folkeparti hver fredag i Oslo.
Avisa ble etablert i Trondheim i 1945 under navnet Dagsavisa med utgangspunkt i de lokaler og teknisk utstyr Dagsposten disponerte. Dagsposten hadde frivillig latt seg nazifisere under andre verdenskrig og 8. mai 1945 ble den derfor lagt ned av Hjemmefronten og norske myndigheter. Planene til Dagsavisa var ekspansive med to daglige utgaver. Avisa var størst i 1947, da opplaget nådde 9 000.
Den senere kjente KrF-politikeren Egil Aarvik var journalist i avisa i 1947 til 1950. I 1950 ble avisa KrF-organ, samtidig som Aarvik ble avisas redaktør.
Riksutgaven av Dagsavisa ble etablert som ukeavis i 1950 og gitt ut under navnet Folkets Framtid. Da Dagsavisa ble lagt ned i 1954 fortsatte utgivelsen av riksutgaven, med Aarvik som redaktør. I 1958 ble utgivelsen av Folkets Framtid flyttet fra Trondheim til Oslo.
De siste årene var avisa avhengig av økonomisk støtte fra KrF for å komme ut. Partiet valgte å kutte avisa fra budsjettet etter Stortingsvalget høsten 2005 som var heller dårlig for partiet, og som førte til en halvering av partistøtten.
Folkets Framtid ble lagt ned 16. desember 2005 etter nesten 60 års drift.


== Opplag ==
2001: 7 150
2002: 6 055
2003: 5 243
2004: 4 466


== Redaktør ==
Josef Norberg og Ingar Hagen 1945
Ingar Hagen 1945-1947
Josef Norberg 1947-1950
Egil Aarvik 1950-1965
Martin Ski 1965-1966
Ivar Grimsmo 1966-1971
Reidar Øvensen 1972-1975
Ivar Grimsmo 1976-1985
Odd Hagen 1986-2005


== Eksterne lenker ==
KrF-avis stoppes (Død lenke, Nettavisen 9. november 2005)
Klar Tale

Klar Tale er en norsk lettlest-avis. Avisen prøver å gjøre nyhetene forståelige for alle. Språket er enkelt, og bokstavene er større enn i andre aviser. 
Papiravisen Klar Tale kommer ut hver uke med åtte sider nyheter og annet stoff fra Norge og verden. Avisen har også utgaver innlest på CD og som podcast. I tillegg utkommer nettavisen klartale.no, som ble kåret til årets nisjenettsted i 2018.
Lettlest Media AS har det redaksjonelle ansvaret for avisen, som er politisk og religiøst uavhengig. Ansvarlig redaktør og daglig leder er Gøril Huse. Hun overtok rollen formelt i 2017, etter ni år i ulike roller i avisa. Før henne var Kristin Steien Bratlie redaktør. Avisen gis ut av Lettlest Media AS i Mentor Medier på oppdrag for Stiftelsen Klar Tale og støttes av Bufdir. Den ble tidligere produsert av Norsk Telegrambyrå for stiftelsen.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 13 294
2007: 13 090
2008: 11 637
2009: 12 472
2010: 12 823
2011: 12 228
2012: 12 244
2013: 12 021
2014: 11 920
2015: 10 978
2016: 10 750
2017: 10 670


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Klar Tale
Klar Tale som podcast
Brødrene Wright

Brødrene Wright – Wilbur (født 16. april 1867, død 30. mai 1912) og Orville (født 19. august 1871, død 30. januar 1948) – var to amerikanske luftfartspionerer som gjennomførte den første dokumenterte vellykkede flygning i et motorfly.
I begynnelsen drev brødrene sykkelverksted og sykkelproduksjon, før de begynte med modellglideforsøk i årene før 1900. Deres første motordrevne fly, kalt Flyer 1, utstyrte de med en 8,8 kW motor og to skyvepropeller. 17. desember 1903 foretok de fire flygninger med dette flyet, hvor den lengste varte i 59 sekunder.Tre dager senere fløy de for første gang i en hel sirkel, med den sterkere Flyer 2. I 1904 fløy de i 5 minutter, mens i 1905 over 30 minutter i Flyer 3. 
Brødrene designet sine egne propeller og skar dem ut i tre. Disse hadde en virkningsgrad på over 80 %. Til sammenligning har moderne propeller (2016) en virkningsgrad rundt 90 %
Orville ble i 1908 hardt skadet i en flyulykke, men han overlevde.

En modell av brødrene Wrights fly finnes i Norsk Teknisk Museums samlinger.


== Referanser ==


== Litteratur ==
David McCullough: The Wright Brothers


== Eksterne lenker ==
History of Flight - The Wright Brothers (engelsk)
Historien om bröderna Wright (svensk)
Who Flew First? (Engelsk)
Koherens

Koherens betyr «sammenheng». Koherente bølger er samstemte bølger som svinger i takt.
Koherente bølger er bølger som har samme frekvens (monokromatisk) og samme fase (alle bølgemaksima i samme punkt). Eksempel på koherente bølger er laserlys.
Koherens er ikke det samme som at bølgelengden er monokromatisk. Det røde lyset kan f.eks. være monokromatisk, men likevel inkoherent, ettersom bølgene kan ha forskjellig fase. Egentlig har alle inkoherente bølger en meget smal dispersjon i fouriertransformen, men den kan likevel ikke være for smal, da lyset i så fall ville være koherent. Hvitt lys er alltid inkoherent, dels fordi bølgenes faser er ulike, dels for at hvitt lys består av stråling av mange ulike bølgelengder. 

a) Bølgene har samme fase og frekvens (koherent monokromatisk)

b) Bølgene har samme frekvens, men ulike faser (monokromatisk)

c) Bølgene har ulik frekvens og ulike faser (inkoherent)
Tips

Tipsbladet (tidligere Tips) er Norges eneste spesialavis for fotball og spill, som ble grunnlagt høsten 1947. Avisen ble grunnlagt av familien H. M. Hauge, og utkom før Norsk Tipping ble etablert i mars 1948. Det første halvåret ble spaltene brukt til en «tippeskole» da det nye fotballtippespillet startet. Den første tiden hadde Tips også travservice for Bjerke travbane.
Ansvarlig redaktør er Kim Lauritz Marki (2020).


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 6 523
2007: 3 828
2008: 4 729
2009: 3 646
2010: 3 248
2011: 2 306
2012: 2 266


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(no) Tips på Twitter 
(no) Mediebedriftenes landsforening (Opplagstall)
Vårt Land

Vårt Land er en riksdekkende kristen dagsavis som utkommer i Oslo. Den ble etablert 1945 av blant andre forfatteren Ronald Fangen.
Vårt Land skal (2004) være «en uavhengig avis for mennesker som ønsker å lese om det vesentligste som skjer, og om troens rolle i dette. Avisen skal forvalte kristen tro og tanke, og bidra til at dette får prege samfunnet og menneskers liv og valg».
Vårt Land har også debattforumet verdidebatt.no som i 2009 som pioner-innførte nettdebatt under fullt navn. Større mediehus har senere fulgt etter. 
Vårt Land eies og gis ut av Mentor Medier.
Vårt Land er blant de avisene som mottar mest statsstøtte, men støtten har gått betydelig ned de siste årene. For 2015 var produksjonstilskuddet mer enn 43 millioner, for 2016 vel 41, for 2017 vel 39,  for 2018 36,9, for 2019 33,1. Pressestøtten for 2020 var på 31,7 millioner kroner. 


== Redaktører ==

Bjarne Høye (1945 - 1967)
Håkon Fredrik Breen (1969 - 1973)
Thor Bjarne Bore og Gisle Hollekim (1974 - 1983)
Hans Erik Matre og Gisle Hollekim (1983 - 1985)
Hans Erik Matre og Helge Kjøllesdal (1985 - 1989)
Åge Petter Christiansen og Helge Kjøllesdal (1989 - 1990)
Åge Petter Christiansen og Erling Rimehaug (konst.) (1990 - 1991)
Helge Simonnes og Helge Kjøllesdal (konst.) (1991 - )
Helge Simonnes og Jon Magne Lund
Helge Simonnes ( - 2016)
Åshild Mathisen (2016-2018)
Alf Gjøsund (konst.) (2018-2019)
Bjørn Kristoffer Bore (2019–)


== Opplag ==
Netto opplagstall for Vårt Land:


== Referanser ==


== Litteratur ==
Per Voksø: I strid siden freden : historien om Vårt Land 1945-1995, Oslo: Vårt Land, 1994. ISBN 82-90021-40-2


== Eksterne lenker ==
Vårt Lands nettavis: Vårt Land
Vårt Lands blogg- og debattside, lansert april 2009: Verdidebatt.no
Vårt Lands kundesenters nettsider: «Historien om Vårt Land»
Svalbardposten

Svalbardposten er en ukeavis og ble etablert i november 1948. Avisa utgis i Longyearbyen på Svalbard og kommer ut hver torsdag. Svalbardposten er verdens nordligste avis og har et opplag som er høyere enn tallet på husstander på Svalbard.


== Avisa i dag ==
Avisformatet er A4, som har sitt utspring fra da avisa ble trykket på Svalbard i egen presse. Siden 1996 er avisa trykket på fastlandet, men i samme format som tidligere. I dag trykkes Svalbardposten i Tromsø. Avisa har fem ansatte, hvorav tre jobber i redaksjonen. Svalbardposten har fått utmerkelsen Årets lokalavis tre ganger, senest i 2010.


== Historie ==
Svalbardposten oppsto som en veggavis med normalt fire sider som ble slått opp på brakkene med Velferdsrådet på Svalbard som utgiver. Den beskrives som «til tider artig», men med «ganske lite informasjon og seriøsitet» og svært lite lokalstoff. Avisa kom ut en gang hver uke mellom september og mai. Svalbardrådet ble etablert i 1971 og overtok som utgiver av avisa, noe som også bidro til profesjonalisering av driften med mer og tyngre journalistisk stoff, bilder og annonser. Utgivelsesdagen var annenhver lørdag. Redaktørstillingen tilsettes på åremål.
Siden 1986 har Svalbardposten kommet ut hver fredag hele året. Etter økonomiske vansker mot slutten av 1980-tallet ble det gjort flere omorganiseringer for å berge driften. Justisdepartementet ble i realiteten ansvarlig utgiver, en rolle som ble endret i 1992 da Stiftelsen Svalbardposten ble etablert for å ha rollen som utgiver. Justisdepartementet skøt imidlertid inn grunnkapitalen til stiftelsen. Fra 1996 ble driften omorganisert igjen, denne gangen til aksjeselskap ved opprettelsen av Svalbardposten AS for å gjøre det mulig for avisa å motta pressestøtte. Svalbardposten AS har utstedt én aksje pålydende 500 000 kroner. Aksjen eies av Stiftelsen Svalbardposten. I 1997 lanserte Svalbardposten en egen nettutgave, og i september 2012 ble nettutgaven lagt om med betaling for nettnyheter.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.


== Redaktører ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Svalbardposten
Opplagstall fra 1990
Tidligere utgaver (Nasjonalbiblioteket)
Wangari Maathai

Wangari Muta Maathai (født 1. april 1940 i Nyeri, Kenya, død 25. september 2011) var en kenyansk miljøvernforkjemper og politiker. Hun mottok Nobels fredspris i 2004.
Maathai fikk et stipendium som muliggjorde et studium i biologi i USA og i Tyskland, og tok i 1971 som første kenyanske kvinne doktorgraden. I 1977 startet hun Grønt belte-bevegelsen, etter å ha registrert den faretruende forørkningen som preget Kenya. Frem til 1993 ble 30 millioner trær plantet av bevegelsen.I 1990-årene kom Maathai i opposisjon til landets diktator Daniel arap Moi på grunn av sitt engasjement for miljøvern og kvinners rettigheter, og ble flere ganger fengslet.
I desember 2002 ble Maathai innvalgt i det kenyanske parlamentet. Fra januar 2003 til november 2005 var hun landets visemiljøvernminister.
Maathai har fått sterk, men feilaktig kritikk i internasjonal presse på grunn av en misforstått uttalelse om at det er vestlige vitenskapsmenn som har laget hiv/aids-epidemien for å utrydde den sorte befolkningen.I 2005 deltok Maathai på ISFiT, under festivaltittelen «Education. Why?».
UNESCO har inkludert Wangari Maathai i sin oversikt over betydningsfulle kvinner i afrikansk historie.


== Wangarĩ Maathai pris for skogforkjempere (Forest Champion Award) ==
I 2012, CPF (Collaborative Partnership on Forests), et internasjonalt konsortium med 14 organisasjoner som arbeider med internasjonale skogspørsmål, hedret Wangarĩ Maathai ved å lansere den første Wangarĩ Maathai Forest Champion Award. Den første vinneren av prisen var Narayan Kaji Shrestha.Andre vinnere inkluderer:

2014 Martha Isabel Pati Ruiz Corzo med en hederlig omtale til Chut Wutty2015 Gertrude Kabusimbi Kenyangi2017 Maria Margarida Ribeiro da Silva, en brasiliansk skogbruksaktivist, for sine prestasjoner i å fremme skogforvaltning og forbedre livskvaliteten for mange Amazonas-samfunn


== Priser og utmerkelser (utvalg) ==
1984: Right Livelihood Award (også kjent som Den alternative fredsprisen)
2004: Petra-Kelly-Preis fra Heinrich-Böll-Stiftung (april 2004)
2004: Sofieprisen, internasjonal miljøutmerkelse delt ut i Norge
2004: Nobels fredspris
2007: Indira Gandhi-prisen
2007: Livingstonemedaljen
2010: Æresdoktor ved Københavns Universitet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Wangari Maathai – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Wangari Maathai – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Wangari Maathai på Internet Movie Database 
(en) Wangari Maathai hos The Movie Database 
(en) Wangari Maathai – Olympedia 
(en) Nobels fredspris 2004 hos Nobelprize.org
(en) Wangari Maathai hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobels fredspris 2004
(no) «Wangari Maathai – Den gærne kjerringa som ikke var så gæren», artikkel fra nrk.no
Rektangel

Et rektangel er et spesialtilfelle av parallellogrammet hvor alle vinklene er 90°. Derav følger at: 

Begge de to parene av motstående linjestykker er parallelle
Begge de to parene av motstående linjestykker er like lange
Diagonalene mellom motstående hjørner deler hverandre på midten.Parallellogrammets krav om at motstående vinkler er like store vil også være tilfredsstilt i og med at alle vinkler er 90°.
I Euklides "Elementa" (Bok 1, Definisjon 22) beskrives et rektangel enten som et "oblong" eller et kvadrat, der et "oblong" er et rektangel som ikke er et kvadrat.


== Areal ==

  
    
      
        A
        =
        a
        ⋅
        b
      
    
    {\displaystyle A=a\cdot b}
  


== Omkrets ==

  
    
      
        O
        =
        a
        +
        a
        +
        b
        +
        b
        =
        a
        ⋅
        2
        +
        b
        ⋅
        2
        =
        2
        (
        a
        +
        b
        )
      
    
    {\displaystyle O=a+a+b+b=a\cdot 2+b\cdot 2=2(a+b)}
  


== Se også ==
Firkant
Kvadrat
Parallellogram
Rombe
Pot still

Pot still er et løk-formet destilleringsapparat som brukes i produksjonen av brennevin som Tequila, cognac og whisky. Å produsere brennevin ved hjelp av en pot still er både mer komplisert og mer tidkrevende enn å benytte en coffey still, men gir et produkt som beholder mer av aromaen fra råstoffet.