Oppsal

Oppsal (nedarva uttale med IPA: [²uksæːɽ], nå oftest [²ɔpsɑːl]) er en drabantby i det sydøstre Oslo. Stedet er en del av Bydel Østensjø, og ligger i byens utkant nær Østmarka. Oppdal har en befolkning på 18 324.
Navnet «Oppsal» kommer fra Oppsal gård (av norrønt Uppsalir, «gården som ligger høyt», først dokumentert i dativ «af Vpsalom» omkring 1400). Denne gården ble kjøpt av Oslo kommune etter andre verdenskrig, og mesteparten av dagens Oppsal er bygget på Oppsal gårds grunn.


== Historie ==

Oppsal er en av Oslos største drabantbyer med en blanding av villabebyggelse, rekkehus og boligblokker med turområde like i nærheten.


=== Oppsalgrenda ===

Den første utparselleringen av tomter fra Søndre Oppsal gård skjedde i 1902. I tiden som fulgte oppstod det gradvis en småhusbebyggelse, blant annet satte mange arbeidere opp sommerhus her. I mellomkrigstiden økte tilflyttingen, og Oppsal ble en slags «kolonibebyggelse» i den daværende Aker kommune. Den 10. januar 1926 fikk Oppsal trikkeforbindelse til Vålerenga. 
I 1920 ble det bygget vannledning til Oppsal, med pumpestasjon i Haakon Tveters vei og vannposter lenger opp på Oppsal. Året før hadde grenda fått tilgang til elektrisitetsnettet. I 1917 åpnet Østensjø skole, noe som gjorde at oppsalbarna slapp å gå helt til Bryn skole eller Abildsø skole, noe som var i lengste laget. Oppsal Vel ble stiftet i 1904, og forløperne til Oppsal IF i 1912.
Den gamle bebyggelsen på Oppsal hadde omtrent 1.800 innbyggere tidlig på 1950-tallet, da den storstilte utbyggingen av området tok til.


=== OBOS-utbyggingen ===

Etter andre verdenskrig ble Aker slått sammen med Oslo. OBOS ble så tildelt et feste på ca. 900 daa for boligbygging på Oppsal. Arbeidet med å omskape jordene og skogen til en drabantby startet i 1952/53, og de første innflytningene foregikk i 1954. Flesteparten av disse første leilighetene var treroms, men det var også en betydelig andel fireroms leiligheter. Hovedtyngden lå i blokker, men det ble også bygget ut to- og firemannsboliger. Innskudd og husleier var regnet som forholdvis høye; fire rom kostet 10 000 kroner i innskudd og 305 i månedlig leie, tre rom kostet 7.100 og 278.Oppsal ble stadig mer utbygd gjennom 1950- og 1960-tallet; på midten av 1960-tallet var innbyggertallet 20 000. Oppsal skole stod ferdig i 1954. Oppsal kirke ble innviet i 1961. I 1964 fikk Oppsal et kjøpesenter. I 1968 ble Skøyenåsen skole tatt i bruk. 
I 1967 ble trikken gjort om til tunnelbane, og Oppsal stasjon sto klar.


=== Oppsal Senter ===
Oppsal senter stod ferdig i 1964, og var tegnet av arkitektene Frode Rinnan og Olav Tveten. I desember 1974 traff Arne Treholt føringsoffiseren sin Gennadij Titov fra KGB på bydelskroen «Røde Hatt» på Oppsalsenteret, for å diskutere 200 mils økonomisk grense og trålfrie soner. Titov foreslo en longdrink, men «Røde Hatt» hadde bare juleøl å by på, og over denne var det at Titov avslørte seg som KGB-agent ved å spørre Treholt om han hadde adgang til graderte dokumenter. «Røde Hatt» var et lokalt samlingssted inntil kroen gikk konkurs i mars 2015.Senteret fra 1964 ble revet sommeren 2016 for å gi plass til et nytt senter på 4.500 m² med 201 leiligheter. Det nye senteret ble åpnet 31. mai 2018.


== Kjente personer fra Oppsal ==
Ingrid Bjørnov
Benedicte Adrian


== Referanser ==


== Litteratur ==
Senje, Sigurd (1985). Vi i Østensjøbyen. Tiden Norsk Forlag. ISBN 82-10-02764-6. 


== Se også ==
Oppsal IF
Oppsal skoles musikkorps


== Eksterne lenker ==
(en) Oppsal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Historisk turtips på Oppsal