jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Optiker

Optikere er autoriserte helsepersonell som undersøker øyne og syn. Optikernes hovedoppgave er å  korrigere og behandle synsfeil med briller, kontaktlinser eller synstrening. Optikere er en del av førstelinjehelsetjenesten innenfor syn og øyehelse.  
Ved tegn til sykdom eller skade, henvises det primært til øyelege eller fastlege. Optikere samarbeider med andre yrkesgrupper om tilrettelegging, opplæring og rehabilitering. Internasjonalt brukes yrkestittelen optometrist.  


== Optikere i Norge ==
I Norge er optiker autorisert helsepersonell og tittelen er beskyttet. Søknad om autorisasjon som optiker må derfor sendes Statens autorisasjonskontor for helsepersonell (SAK). Autorisasjonen skal sikre at optikeren har de nødvendige kvalifikasjoner for yrket. Denne varer til vedkommende fyller 75 år. Om man vil arbeide som optiker etter fylte 75 år, må man søke om lisens. 
Personer med utenlandsk optikerutdannelse kan søke om lisens for å arbeide som optiker i Norge. Utdannelsen vil da bli vurdert i forhold til norsk utdannelse. Optikerutdanning fra nordiske land er likestilt med norsk utdanning, og utdanning fra EØS-land vil også medføre forenklet behandling ved søknad om autorisasjon. Hovedregelen er at utdanning fra andre land ikke skal være vesentlig forskjellig i forhold til norsk optometriutdanning. 
Det er muligheter for en rekke spesialiseringer innen faget utover grunnutdannelsen.  Mange optikere har i dag tilgang på bruk av diagnostiske øyedråper, noe som gir mulighet for utvidede undersøkelsesmetoder. Optikere arbeider i førstelinjetjenesten for øyehelse i Norge, og vil er en viktig yrkesgruppe for å oppdage øyelidelser som krever oppfølging hos lege eller øyelege.


== Utdanning ==
I Norge utdannes optikere ved Universitetet i Sørøst-Norge, avdeling Kongsberg. Utdannelsen innen optometri er en treårig bachelor, med Kongsberg som eneste studiested i Norge. Opptakskrav er generell studiekompetanse. 
Universitetet tilbyr også kurs og etterutdanning for optikere. Det er blant annet tilbud om mastergrad innen Optometri og Synsvitenskap, og Synspedagogikk og Synsrehabilitering.
Skolen har samarbeidsavtaler med flere utdanningssteder for optikere i andre land: Pennsylvania College of Optometry (PCO) i USA, University of Manchester, Bradford University, City University i London, University of Cardiff og Glasgow Caledonian University. 


== Jobbmuligheter ==
Jobbmulighetene for optikere er gode. De fleste arbeider i privat praksis i optikerforretninger, hvor synsundersøkelser utgjør en stor del av de daglige arbeidsoppgavene.  Optikere jobber også i det offentlige på hjelpemiddelsentraler og på sykehus.


== Butikkjeder ==
Disse kjedene har butikker på mange steder i Norge:

C-Optikk
Brilleland
Synsam
Interoptik
Specsavers Optikk
Krogh Optikk
Alliance Optikk
Eye factory


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av optiker
Professor X

Professor Charles Francis Xavier (kodenavn Professor X) er en tegneseriefigur, superhelt som opptrer i X-Men-tegneseriene til Marvel Comics. Han er grunnleggeren av superheltgruppen X-Men og fungerer som deres lærer, mentor, inspirasjon og noen ganger leder i kamp. Han ble skapt av Stan Lee og Jack Kirby, og dukket opp for første gang i X-Men nr. 1 i 1963. 
Professor X har telepatiske evner. Han blir også regnet som et geni og har blant annet funnet opp maskinen Cerebro, som X-Men bruker til å søke etter mutanter. Han er lam fra livet og ned og sitter i rullestol.


== Se også ==
Marvel Comics
Keila

Keila er en by og en bykommune i det nordvestlige Estland og ligger i fylket Harju. Den har 9 394 innbyggere (2004) og utgjøres bare av selve tettstedet, som er helt omgitt av Lääne-Harju landkommune.
Keila betjenes av den baltiske jernbane.

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Keila – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Robert Donat

Friedrich Robert Donath (født 18. mars 1905 i Withington i Manchester, død 9. juni 1958 i London) var en engelsk skuespiller. 
Donath vant Oscar for beste mannlige hovedrolle for rollen som Mr. Chips i filmen Adjø Mr. Chips (1939). Han har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.


== Oppvekst ==
Robert Donats far var polsk innvandrer, mens moren var engelsk. Donat stammet mye, og da han var elleve år gammel, begynte han med språkopplæring. Dette resulterte i en usedvanlig myk og vakker stemme, som skal ha sørget for at han ble en populær skuespiller.


== Karriere ==

Donat debutere på scenen som 16-åring, og han deltok i en rekke Shakespeare-oppsetninger og andre klassiske skuespiller i provinsteatre før debuten i London i 1930. Donat fikk raskt oppmerksomheten til ulike castingansvarlige, og filmdebuten kom i 1933 med Henrik VIII privat av Alexander Korda.
Etter en kort Hollywood-karriere, dro han tilbake til England og spilte i Alfred Hitchcocks Mannen som visste alt. Han fortsatte arbeidet med britiske filmproduksjoner i 1930-årene. I 1939 vant han Oscar for beste mannlige hovedrolle for rollen som Mr. Chips i Adjø Mr. Chips, hvor han spilte et aldersspenn på 25-83 år. Donats karakter i filmen ble kåret til filmhistoriens 41. beste heltefigur av det amerikanske filminstituttet.Filmkarrieren tok etter hvert slutt etter en livslang kamp mot astma og dårlig selvfølelse. Han takket nei til stadig flere filmroller. Under innspillingen av hans siste film Vertshuset "Den sjette lykke", var han alvorlig syk og fullførte innspillingen ved hjelp av oksygentanker. Donats siste filmreplikk var: «We shall not see each other again, I think. Farewell.» Han døde 53 år gammel.


== Filmografi (utvalg) ==
1933 – Henrik VIII privat
1934 – Greven av Monte Cristo
1935 – Spøkelset flytter med
1935 – Mannen som visste alt
1937 – En ridder uten rustning
1939 – Adjø, Mr. Chips
1942 – William Pitt d.y.
1945 – Perfect Strangers
1947 – Captain Boycott
1951 – Filmen om filmen
1958 – Vertshuset "Den sjette lykke"


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Robert Donat på Internet Movie Database 
(sv) Robert Donat i Svensk Filmdatabas 
(da) Robert Donat på Filmdatabasen 
(fr) Robert Donat på Allociné 
(en) Robert Donat på AllMovie 
(en) Robert Donat hos Turner Classic Movies 
(en) Robert Donat hos The Movie Database 
Artikkelen har ingen egenskaper for filmpersondatabaser i Wikidata
Viljandi

Viljandi (historisk tysk navn: Fellin) er en by og kommune i Viljandi fylke i det sørlige Estland. Det er landets sjette største by med drøyt 20 000 innbyggere. Den ligger 161 km fra Tallinn, 81 km fra Tartu og 97 km fra  Pärnu. 
I Viljandi ligger Viljandi kloster fra 1466, som er et tidligere fransiskansk munkekloster.

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Viljandi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Viljandi – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Klooga

Klooga er en by i det nordlige Estland, helt vest i Keila kommune i fylket Harju. Klooga ligger midt mellom de større byene Paldiski ved havet i vest, og Keila i øst - med stasjon på Paldiski-Tallinn-jernbanen (den vestligste del av den baltiske jernbane).
Byen hadde 8.000 innbyggere i 2004. Under andre verdenskrig var det en konsentrasjonsleir i utkanten av byen, opprettet av det nasjonalsosialistiske Tyskland i september 1943.
Like vest for denne byen ligger landsbyen Põllküla med Harju-Madise-kirka med elementer fra 1200-tallet. Her ute helt i vest ligger også Ämari flybase som ble anlagt sammen med et gravfelt for flyvåpenet i sovjettiden, men som nå tjener som militær flybase for Estland og NATO.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Klooga – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Aegviidu

Aegviidu er et tettsted i det nordlige Estland, i Harju fylke. Tettstedet har et areal på 11,97 km² og 1. januar 2008 hadde det 881 innbyggere.  Den er en del av Anija kommune, som dens innbyggere også får sine kommunale tjenester fra.
Aegviidu betjenes av den baltiske jernbane.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aegviidu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hanna

Hanna og Hannah er kvinnenavn med opprinnelse i det hebraiske navnet Channah eller som en kortform av Johanna. Hanna er vanlig i mange europeiske land og er et svært vanlig navn på Færøyene, mens Hannah er vanlig i mange engelsktalende land og er svært vanlig i Australia.


== Etymologi ==
Hanna har flere opprinnelser. Det er:

en latinsk form av det hebraiske navnet Channah (hebraisk: חַנָּה), som betyr «barmhjertighet», «favør» eller «ynde».
en korform av Johanna, en latinsk form av greske Ioanna (gresk: Ιωαννα), som var en feminin form av mannsnavnet Ioannes. Dette var igjen en sammentrekt form av det hebraiske navnet Yochanan (hebraisk: יוֹחָנָן), som betyr «Gud er nådig».
en feminin form av Hans, en kortform av Johannes, som har samme opprinnelse som over.Formen Hannah har også opprinnelse i det hebraiske navnet Channah. Navnet Hannah er et palindrom.
Hana er en tsjekkisk, slovakisk og kroatisk form av navnet. Hana har også andre opprinnelser. Det er et arabisk navn som betyr «lykke» og et japansk navn som betyr «blomst».
Hanne er en nordisk variant av Hanna.


== Utbredelse ==
Hannah var et populært navn i England på 1700- og 1800-tallet og igjen på slutten av 1900-tallet.

Hannah har var et populært navn i USA på 1800-tallet og igjen fra slutten av 1900-tallet.

Hanna er kjent brukt første gang i Norge 1705. Hanna var blant de mest populære navnene på jentebarn født i Norge på 1870- og 1880-tallet, med hovedvekt i Nord-Norge og Rogaland. Navnet ble igjen populært på 1990-tallet, nå også i formen Hannah.

Hanna er kjent brukt første gang i Sverige i 1583. Hannah har vært et populært navn på jentebarn i Sverige siden 1980.
Hanna er i dag et svært vanlig navn på Færøyene, mens Hana er svært vanlig i Tsjekkia, Hannah er svært vanlig i Australia og Hanne er svært vanlig i Danmark.
Hanna har norsk, svensk og polsk navnedag 5. januar, polsk navnedag 29. juli, finsk navnedag 21. juli og estisk navnedag 15. august. Hannah har fransk navnedag 26. juli. Hana har slovakisk navnedag 26. juli og tsjekkisk navnedag 15. august. Hanne har norsk navnedag 5. januar og finsk navnedag 21. juli.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Hanna og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Hanna Winsnes – Norsk forfatter
Hanna Kvanmo – Norsk politiker
Hannah Ryggen (1894–1970), svensknorsk vevkunstner
Hanna Schygulla – Tysk skuespillerinne


== Annen bruk av navnet ==
I det gamle testamentet er Hanna navnet på Samuels mor, som var barnløs lenge. I islam er Hanna kjent som mor til Maryam og mormor til profeten Isa. Dette tilsvarer i kristendommen, Anna, Maria og Jesus.
Annen bruk av navnet er:

Hannah Montana, amerikansk TV-serie
Hanna Instruments, produsent av laboratorieutstyr


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norske navn 
Statistisk Sentrabyrå navnestatistikk

(en) Behind the Name: Hanna
(en) Think Baby Names: Hanna
Korsvoll (Oslo)

Korsvoll er et boligstrøk i Oslo, med villa- og rekkehusbebyggelse. 


== Beliggenhet ==
Det grenser til Kringsjå i nordvest, Nordmarka i nord, Brekke i øst, Nydalen i sørøst, Tåsen i sør, og Nordberg i vest.
Grunnet nærhet til Nordmarka er Korsvoll et populært strøk for barnefamilier. Korsvoll barneskole ligger faktisk på Nordberg, men rett ved Korsvoll. De fleste som går på Korsvoll barneskole begynner på Nordberg og Engebråten ungdomsskole. 


== Idrettslaget ==

Korsvoll har et aktivt idrettsmiljø med fotball som den største aktiviteten. 6.september 2003 var det offisiell åpning av kunstgressbanen på Korsvoll. Herrelaget i fotball rykket opp i 2. divisjon i 2005-sesongen og forsvarte plassen med en god 8.-plass i 2006-sesongen etter en særdeles sterk høstsesong. Sesongen 2007 og 2008 endte med 9.-plass.  Korsvoll IL  har nå fremmet forslag om å bygge en idrettshall på Korsvollbanen.


== Eksterne lenker ==
Korsvoll skole (1.–7. klasse)
Historisk turtips på Korsvoll
Svarthyll

Svarthyll (Sambucus nigra) er et lite, løvfellende tre eller en stor busk. Den har først grønn og flat bark, med grove porer. Senere blir den lysegrå, men fortsatt med korkporer. Gammel bark er grå og furete. Knoppene er fiolette. Bladene har ovale småblader med saktakket rand. Oversiden er mørkegrønn, mens undersiden er lysegrønn. Svarthyll blomstrer i juni-juli, og blomstene sitter samlet i flate halvskjermer. De er små og fløtehvite. Lukten er søt og krydret. Fruktene er stor steinfrukter («bær»). 


== Ikke-synlige trekk ==
Svarthyllen er hurtigvoksende, tåler skygge, frost, salt og en del vind. Rotnettet består av tykke, kun svakt forgrenede, vidt utbredte røtter. De gjenkjennes lett på lukten. Grenene har tykk, hvit marg, som på gamle grener svinner bort og etterlater et hulrom. Blader og bark inneholder bitterstoffer, men ikke i så høy konsentrasjon som hos den nært beslektede rødhyllen. Hele busken, bortsett fra blomstene og de modne fruktene, er derfor giftig. 


== Størrelse ==
6 × 5 m (50 × 40 cm/år).


== Bruk ==
Hyllen gror best i frodig, eventuelt litt fuktig jord, men kan også dyrkes i kalkholdig sandjord. Den tåler beskjæring godt. Den egner seg både til den indre delen av skogbryn, og til lebeplantninger. Det er viktig at man planter riktig sort svarthyll, da de fleste selvsådde svarthyllplanter ikke er hardføre. De modne fruktene er ettertraktet blant fugler.
Hyll er en gammel legeplante. Avkok av blomstene skulle virke feberstillende og svettedrivende, og bærene hjelpe mot forkjølelse og influensa. Blomstene brukes til hyllblomstdrikk, og kan også spises, for eksempel dyppet i tynn deig, frityrstekt og drysset med sukker. Bærene brukes til saft og suppe. Bærene har høyt innhold av A- og C-vitamin.
I gamle dager het det seg at gudinnen Frøya bodde i hyllen, og luket man hyllen ved huset sitt uten å plante en ny, var det fare for ulykke.
Deler av planten kan gi forgiftninger, slik som barken og de grønne fruktene. De modne fruktene er spiselige, men det anbefales å varmebehandle saften av dem likevel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) svarthyll i Encyclopedia of Life 
(en) svarthyll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svarthyll hos Artsdatabanken 
(sv) svarthyll hos Dyntaxa 
(en) svarthyll hos ITIS 
(en) svarthyll hos NCBI 
(en) svarthyll hos The International Plant Names Index 
(en) svarthyll hos Tropicos 
(en) Kategori:Sambucus nigra – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Sambucus nigra – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sambucus nigra – detaljert informasjon på Wikispecies 
NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT)
VM i innebandy for menn 2006

Verdensmesterskapet i innebandy for menn i 2006 ble arrangert i Sverige, 21 til 28. mai. 10 lag deltok i A-VM. Det var sjette gang som verdensmesterskapet ble arrangert og Sverige ble verdensmester for sjette gang.


== Gruppe A ==


=== Tabell gruppe A ===

Sverige og Sveits til semifinal
Danmark til spill om 5.-plass
Norge til spill om 7.-plass


== Gruppe B ==


=== Tabell ===
Finland og Tsjekkia til semifinal
Latvia til kamp om 5.-plass
Italia til kamp om 7.-plass
Russland til kamp om 9.-plass


== Plasseringskamper ==


=== Kamp om 5 - 10.-plass ===


== Semifinaler ==


== Bronsefinale ==


== Finale ==


== Plasseringer ==


== Kilder ==
MEN´S WFC 2006 floorball.org, besøkt 7. august 2018
Bjoneroa

Bjoneroa er ei bygd på vestsiden av Randsfjorden i Gran kommune i Innlandet fylke. Betegnelsen Bjoneroa gjelder for hele området i Gran kommune som ligger vest for Randsfjorden. Tettbebyggelsen Bjoneroa ligger der Bjonevassdraget renner ut i Randsfjorden, nær grensen til Søndre Land kommune og har rundt 500 innbyggere inklusive omlandet.
Sentrum ligger hvor riksvei 245 møter fylkesvegen over til Ådal. Her ligger Sørum kirke, Bjoneroa skole, kulturbygg, Joker Bjoneroa, kiosk, bensinstasjon, brannstasjon og eldresenter. I kulturbygget er det tilgang til svømmebasseng.


== Næringsliv ==
Bjoneroa har tradisjoner med landbruk og skogbruk, men nå er størsteparten av innbyggerne pendlere til nabokommunene Jevnaker og Ringerike eller med Norges eneste helårlige innlandsferje i drift over Randsfjorden mellom Tangen og Horn med forbindelse til Brandbu, Jaren og Gran. Det lokale næringslivet består av trevarehandel og mølle, i tillegg til sesongbetont turisme. Disse næringsveiene sysselsetter bare en liten del av befolkningen. I tillegg er de som enda jobber innad i bygda, sysselsatt innen offentlig sektor på skole og sykehjem.
Takket være innsats fra de lokale er Bjoneroa i stand til å holde to dagligvarebutikker i drift.


== Geografi ==
Landskapet består hovedsakelig av bratte og skogkledde åser. Disse flater ut til et platå på ca. 400 moh. Her finnes et større antall innsjøer som utgjør området Fjorda. Befolkningen bor hovedsakelig langs Randsfjorden hvor de beste mulighetene for landbruk er, men noen driver også landbruk/skogbruk oppe på Bjonskogen/Fjorda.


== Eksterne lenker ==
bjoneroa.no
VM i innebandy for menn 1996

Innebandy-VM 1996 for menn var det første verdensmesterskapet i innebandy, og ble avviklet i Sverige hvor 12 lag deltok.


== Gruppe A ==


== Gruppe B ==


== Plasseringskamper ==


== Semifinaler ==


== Bronsefinale ==


== Finale ==


=== Plasseringer ===


== Kilder ==
1st Men´s World Championships floorball.org, besøkt 7. august 2018
John F. Kennedy Space Center

John F. Kennedy Space Center (KSC) er et amerikansk romfartsanlegg tilhørende National Aeronautics and Space Administration (NASA) på Merritt Island i Florida. Det var herfra Apollo 11 ble skutt opp 16. juli 1969. Anlegget har to oppskytingsramper (39A og 39B) som har vært brukt både i Apollo-programmet, romfergeprogrammet og i Artemis-programmet. Oppskytingskomplekset er en integrert del av Exploration Ground Systems som er en komponent av NASAs måne-program Artemis. 
Anlegget har et areal på 567 km² og sysselsetter rundt 17 000 mennesker. Da store deler av området er avstengt for allmennheten er det en plass der mange ulike ville dyr, blant annet alligatorer får leve i fred. En liten del av området er tilgjengelig for besøkende. Der er det utstillinger, IMAX-kino, restauranter og lignende.


== Infrastruktur ==
På området står den 160 meter høye monteringsbygningen (VAB - Vehicle Assembly Building) der bæreraketter og romfartøyer blir sammenmontert og klargjort til oppskyting. Monteringsbygningen er siden 1999 oppført på National Register of Historic Places (som noenlunde tilsvarer verneverdig status i Norge).  Kennedy Space Center har mobile oppskytingsplattformer som blir fraktet av store spesialkjøretøyer som beveger seg på larveføtter langs preparerte veier til oppskytingsrampene. I tillegg finnes det jernbanespor inne på romsenterets område som har forbindelse til USAs sivile jernbanenett (for leveranser av utstyr, komponeneter og drivstoff). For eksempel ble segmentene til faststoff-rakettene til Artemis-programmet produsert av eksterne leverandører, og de ble levert via NASAs jernbane.


== Bildegalleri ==

		
		
		
		


== Se også ==
NASA Railroad


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Kennedy Space Center – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
CCAFS Space and Missile Museum
besøkssenter
Robert Maynard

Robert Maynard var en løytnant i den britiske Royal Navy. Han er mest kjent for å ha bekjempet piraten Edward Teach i 1718. Teach ble kjent under navnet Blackbeard (svartskjegg).
Spaghettiwestern

Spaghettiwestern eller spagettiwestern er en betegnelse på westernfilmer – det vil si filmer med miljøer og historier fra det amerikanske cowboy- og nybyggermiljøet på 1800-tallet — som ble produsert i Europa på 1960- og 1970-tallet, først og fremst i Spania og Italia. En rekke av filmene var brutale og nihilistiske og fikk derfor problemer med filmsensuren i mange land.
Typiske eksempler på spaghettiwestern er Django (1966), Sartana (1968), Sabata (1969), For en neve dollar (1964) og den kanskje mest kjente av dem alle: Den gode, den onde og den grusomme (1966) av Sergio Leone. Skuespillere som ofte forbindes med denne type filmer, er Clint Eastwood, Franco Nero og Lee van Cleef.


== Liste over spaghettiwesternfilmer ==
Blant annet disse filmene regnes til denne genren:

For en neve dollars (1964)
For en neve dollar mer (1965)
Den gode, den onde og den grusomme (1966)
Django – hevneren (1966)
Mannen med de sorte støvler (1967)
Django, Kill... If You Live, Shoot! (1967)
Gringo Desperados (1967)
Ess på topp (1968)
Profesjonell pistolero (1968)
Run, Man, Run! (1968)
Døden rider hest (1968)
The Great Silence (1968)
Fem-manns-armeen (1969)
Ondt blod i Vesten (1969)
Oppgjør i Texas (1969)
Bare i svart (1969)
Companeros (1970)
El Topo (1970)
Dukk, din tosk (1971)
Trinity – djevelens høyre hånd (1971)
Storm Rider (1972)
Trinity slår til igjen (1972)
Mitt navn er Nobody (1974)
Four of the Apocalypse (1975)
Keoma (1976)
China 9, Liberty 37 (1978)
800 balas (2002)


== Viktige regissører ==
Enzo G. Castellari
Sergio Corbucci
Sergio Leone
Sergio Sollima
Tonino Valerii


== Skuespillere ==
Mario Brega
Charles Bronson
Claudia Cardinale
Lee van Cleef
Clint Eastwood
Henry Fonda
Sancho Gracia
Richard Harrison
Terence Hill
Klaus Kinski
Guy Madison
Tomas Milian
Gordon Mitchell
Franco Nero
Jack Palance
Fernando Sancho
Bud Spencer
Gian Maria Volonté
Eli Wallach
Frank Wolff


== Referanser ==


== Se også ==
Westernfilm


== Kilder ==
Weisser, Thomas: Spaghetti Westerns: the Good, the Bad and the Violent – 558 Eurowesterns and Their Personnel, 1961-1977. Jefferson, N.C., McFarland, 1992.


== Eksterne lenker ==
Database for  spaghettiwesterns
10,000 Ways to Die Bok om spaghettiwesterns fra 1963 – 1973, utgitt under en Creative Commons lisens.