jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bjørnsmartnan

Bjørnsmartnan eller Bjørnsmarkedet var et årlig marked på strandstedet Bjørn, beliggende sørøst på øya Dønna på Helgeland. Markedet var i en periode landets nest største, etter Grundsetmartnan. 
Funn av mynter fra Sverige og Russland indikerer at her kan ha vært handelsaktivitet allerede på 1500-tallet, og kanskje også enda tidligere. I 1754 ble martnan offisielt etablert gjennom Kongelig resolusjon, for å overta etter Tjøtta-martnan som inntil da hadde vært det lovlige sted for markedsaktiviteter. 
Bjørn ligger ved skipsleia mellom to store fjorder, Ranfjorden og Vefsnfjorden, og med en folkerik skjærgård i Dønna og Herøy. 
I dag en halvtimes sjøtur unna Sandnessjøen. Bilferga Møysalen er dekorert med gamle fotografier fra Bjørnsmartnan.


== Markedet ==
Etter en storhetsperiode rundt 1870, med meget godt fiske i området, stor optimisme lokalt, ble martnan nedlagt i 1882, og etter at en stor brann i 1889 tok halvparten av stedets bebyggelse, var martnan lenge redusert til en årlig handelsfest. I 1981 ble den formelt gjenopptatt, og arrangeres hvert annet år i samarbeid med Petter Dass-dagene på naboøya Alsten.
Opptil 3000 mennesker besøkte markedet hvert år. For folk på Helgeland var Bjørnsmartnan årets store sommerfest, særlig for ungdommene. Jenter som festet seg til tjeneste kunne betinge seg en "markedstur".  
Bjørnsmartan begynte første tirsdag i juli og skulle vare tre dager. Folk fra hele regionen møttes. De første møtte opp allerede før helgen. Tirsdag var den store markedsdagen, torsdag var bare noen etternølere igjen. 


== Menneskene og varene ==
Ranværingene og vefsningene kom gjerne først, med store slep av nybygde båter som skulle selges, og båttene var lastet med alle slags varer av tre og skogsprodukter, bl.a. never til taktekking og tjære til preparering av hus og båter. Båthandelen foregikk gjerne i forkant av selve markedsdagene. De beste båtene var mest ettertraktet og ble solgt først. 
Folk fra øyene hadde med seg sild og saltfisk, fugleegg, fjær og dun, rav og rekling. 
Det kom også folk langveis fra langs kysten, romsdøler med ferdigsydde klær, og noen ganger rogalendinger med keramikk, "krustøyjekter". Noen handelsmenn fra byene hadde buer på stedet. 
Folk som besøkte markedet kjøpte gjerne større kvanta av varer til husholdningen hjemme: Kaffe, sukker, tobakk, mel, tøyer osv. I markedets storhetstid var melet pakket i tønner, ikke i sekker slik det ble tidlig på 1900-tallet.


== Underholdning ==
På et marked var det underholdning. I markedsgata var det gjøglere, og et sted var det karusell. Det var danselokale med musikk fra positiv, det var kafeer og utsalg av brennevin, vin og øl. Politiet hadde sitt arrrestlokale. Det var også bedehus og et par bokhandlere. 


== Møteplass ==
Bjørnsmartnan var et sted folk møttes. Her ble inngått avtaler. Helgelandske DS ble etablert her i 1867, og i årene som fulgte hadde selskapets styre sine møter her. Proprietærene møtte fram for å få sin landskyld, og sorenskriver og fogd holdt ting. 
Mange overnattet under hvelvede båter og telt av seil, tjeld. Hundrevis av disse sto side om side langs hele stranda nedenfor markedsplassen.   


== Referanser ==
Skolesystemet i Tyskland

I Tyskland er skoler et anliggende for de forskjellige tyske delstatene. Dette gjør at det er forskjeller i skolestrukturen rundt om i landet, selv om hovedtrekkene er de samme.


== Grunnskole ==
Skoleplikten begynner det året barnet fyller seks år, og varer fra ni til tolv år. De første fire eller seks årene (avhengig av delstaten) går eleven i grunnskolen (Grundschule). Dette nivået kalles Primarstufe.
Etter grunnskolen er det tre hovedløp eleven kan ta: Hauptschule, Realschule og Gymnasium. Alle disse går under betegnelsen Sekundarstufe I.


== Yrkesfaglige utdannelser ==
I hovedskolen (Hauptschule) går elevene først på skolen frem til niende- eller tiendeklasse. Etter endt skolegang tar elevene Hauptschulabschluss, og kan deretter fortsette på en yrkesskole (Berufsschule). Tiden ved yrkesskolen kombineres gjerne med praksis i en bedrift, og kan sammenlignes med lærlingeordningen i Norge. En typisk yrkesfaglig utdannelse tar to eller tre år.
Det finnes 5 358 hovedskoler i Tyskland, med totalt 1,1 millioner elever.


== Gymnasium ==
For å komme inn ved tyske universiteter trenger man avsluttende eksamen fra et gymnasium (Gymnasium). Denne eksamenen kalles Abitur. Elevene begynner som regel på gymnasiet i femte klasse i Sekundarstufe I, og fortsetter etter å ha avsluttet 10. klasse på den såkalte Gymnasiale Oberstufe. De kan da ta Abitur etter tolvte eller trettende skoleår. 
Tradisjonelt har det vært tre hovedtyper tyske gymnasier

Humanistiske gymnasier (Humanistische Gymnasien), der det legges det vekt på klassiske språk som latin og gresk.
Nyspråklige gymnasier (Neusprachliche Gymnasien), der elevene lærer moderne språk som engelsk og fransk.
Matematisk-naturvitenskapelige gymnasier (Mathematisch-naturwissenschaftliche Gymnasien), hvor elevene fordyper seg i matematikk og realfag.Mange delstater har også spesielle former for gymnasier, som musikkgymnas (Musikgymnasium) og idrettsgymnas (Sportgymnasium).
Det finnes 3 139 gymnasier i Tyskland. Disse har tilsammen 2,32 millioner elever.


== Realskole ==
En realskole (Realschule) er en mellomting mellom et gymnasium og en yrkesskole. Her går elevene frem til tiendeklasse, da realskolen avsluttes med Mittlere Reife. Deretter kan elevene ta en teknisk utdannelse, eller i noen tilfeller gå over til gymnasiet (dette krever en opptaksprøve).
Frem til 1964 ble realskolene kalt middelskoler (Mittelschulen).


== Fellesskole ==
På midten av 1960-tallet åpnet en ny type skoler, fellesskoler (Gesamtschulen). Denne skoletypen er en blanding av de tre tradisjonelle typene, her kan elevene ta både Abitur og yrkesrettede utdannelser.
Konseptet med fellesskoler slo aldri helt gjennom, i dag er bare 700 av 19 000 tyske skoler av denne typen.
Oseltamivir

Oseltamivir er et legemiddel som brukes ved influensa.
Oseltamivir er et antiviralt middel som er utviklet av Gilead Sciences og markedsført under navnet Tamiflu av Hoffmann-La Roche (Roche). Det aktive molekylet er en neuraminidase-inhibitor. Ved å blokkere aktiviteten til enzymet neuraminidase,  hindrer oseltamivir nye viruspartikler i å bli sluppet ut fra infiserte celler. Oseltamivir vil altså ikke stoppe selve sykdommen, men det sinker spredningen av virus i kroppen. Det vil derved gi kroppens immunforsvar tid til å begynne bekjempelsen av infeksjonen før den overvelder systemet. Medisinen fungerer best dersom den gis umiddelbart etter smitte, slik at at viruset ikke får etablert seg i kroppen. Jo lengre ut i sykdomsforløpet pasienten har kommet, jo mindre effektiv vil oseltamivir være.
Bruken av tamiflu har vært omstridt, da produsenten Roche ikke har villet frigjøre alle forskningsdata om legemiddelet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Oseltamivir – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Oseltamivir – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Tamiflu i Felleskatalogen Arkivert 8. desember 2008 hos Wayback Machine.
Pasienthandboka - Er Tamiflu verd pengene?
Vest Trafikk

Vest Trafikk AS (VT) var et transportselskap i Hordaland. Vest Trafikk ble opprettet etter at virksomhetene Rutelaget Bergen-Vest, Øygarden-Sotra Rutelag og Askøy-Bergen Bil fusjonerte 1. januar 1992.
Selskapet hadde til å begynne med avdelinger i Loddefjord, på Haugland, Askøy, mens hovedkontoret lå på Straume, Litlesotra. Bussene var grønne foran og bak, men kunne ha forskjellige farger på midten. Logoen var et stilisert femtakket kors eller rose, som dannet bokstavene V og T.
Selskapet hadde enerett på rutebiltrafikken i kommunene Fjell, Sund, Øygarden og Askøy samt ytre deler av gamle Laksevåg kommune, og mellom disse og Bergen. Vest Trafikk hadde ikke anledning til å avvikle trafikk mellom Nygård på Laksevåg og Bergen sentrum, da strekningen lå i konsesjonsområdet til Bergen Sporvei (BS). Selskapet kjørte arbeidsruter til Sandsli/Kokstad og Haukeland Sykehus. Et forsøk på å fusjonere VT på slutten av 1990-tallet med BS og Pan Trafikk strandet.
Vest Trafikk drev lokalbåtruten mellom Knappskog og Geitanger, hurtigbåtruten Beinvegen mellom Kleppestø og Nøstet, samt ferjesambandet Klokkarvik–Lerøy–Bjelkarøy–Hjellestad for Hordaland Fylkeskommune. 1. februar 2000 ble bildriften i selskapet overtatt av HSD Buss, mens den relativt beskjedne skipsporteføljen ble overtatt av HSD Sjø. I løpet av selskapets leveår ble all godstrafikk avviklet.


== Referanser ==
Maya Pedersen

Maya Pedersen (født Maya Bieri 27. november 1972 i Spiez) er en sveitsisk idrettsutøver som vant gullmedalje i skeleton under VM 2001, VM 2005 OL 2006 i Torino. Pedersen tok sølv under VM i 2007.
Hun giftet seg i 2000 med den norske skeletonutøveren Snorre Pedersen, som nå er hennes trener.
Hun har to døtre og bor i Øyer ved Lillehammer i Norge.
Hun gjorde comeback i 2016 og konkurrerte da for Norge. Hun kom på 24.-plass i VM 2017.


== OL-medaljer ==
2006  Torino -  Gull i skeleton, damer  Sveits


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Maya Pedersen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Maya Pedersen – Olympics.com 
(en) Maya Pedersen – Olympic.org 
(en) Maya Pedersen – Olympedia 
(en) Maya Pedersen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Maya Pedersen – IBSF 
(en) Maya Pedersen – TheSports.org 
(en) Maya Pedersen – TheSports.org
Dordi Nordby

Dordi Agathe Nordby (født 8. april 1964 i Bærum) er en norsk curlingspiller. Hun spiller til vanlig i Snarøen Curling Club
Hun ledet det norske landslaget i curling fra 1990 til 2007. I denne perioden ble hun synonymt med curling i Norge. Hun er den mest meritterte norske curlingspilleren gjennom tidene, med to verdensmesterskap og to europamesterskap.  Har deltatt i 18 VM, 23 EM og fem OL mesterskap.
14 ganger Norgesmester som skip for Snarøen Curling Club fra 1990 til 2008.Ble tildelt Frances Brodie-prisen  under  Curling VM-2003.


== Andre meritter ==
OL 1998 – Femteplass
OL 2002 – Sjuendeplass
Curling-EM 1981 – fjerdeplass
Curling-EM 1986 – niendeplass
Curling-EM 1988 – femteplass
Curling-EM 1989 – femteplass
Curling-EM 1995 – fjerdeplass
Curling-EM 1996 – femteplass
Curling-EM 1997 – syvendeplass
Curling-EM 1998 – sjetteplass
Curling-EM 2003 – sjetteplass
Curling-EM 2005 – fjerdeplass


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dordi Nordby – Olympics.com 
(en) Dordi Nordby – Olympic.org 
(en) Dordi Nordby – Olympedia 
(en) Dordi Nordby – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Dordi Nordby – World Curling Tour 
(en) Dordi Nordby – World Curling Federation 
(en) World Curling database for Dordi Nordby
(en) Dordi Nordby på Internet Movie Database
Senusret I

Senusret I (skrives også Senwosri I) var den andre farao i det tolvte dynasti i Egypt. Han styrte fra 1971 f. Kr. til 1926 f. Kr. og var en av de mektigste kongene i dette dynastiet. Hans pyramide ble bygget ved el-Lisht.


== Politikk ==
Senusret I fortsatte sin fars aggressive ekspansjonspolitikk mot Nubia (i dag en region i sydlige Egypt) ved å etablere Egypts formelle sydlige grenser ved festningen ved Buhen i nærheten av den andre fossen. Han organiserte også en ekspedisjon til den vestlige ørkenoasen i den libyske ørkenen. Senusret I etablerte diplomatiske forbindelser til noen av herskerne i byene i Syria og Palestina.
Senusret I forsøkte også å sentralisere landets politiske struktur ved å støtte de lokale styrerne i de distriktene som var lojale til ham. Han er nevnt i Fortellingen om Sinuhe hvor det fortelles at han skyndte seg tilbake til det kongelige palasset i Memfis fra en militær kampanje i Asia etter å ha hørt om mordet på sin far, Amenemhat I.


== Bygningsprogram ==
Senusret I organiserte flere ekspedisjoner til steinbruddene i Sinai og Wadi Hammamat, og bygget flere helligdommer og templer over hele Egypt og Nubia i løpet av sin lange regjeringstid. Han bygget opp igjen det viktige tempelet til Re-Atum i Heliopolis, senteret for solkulten, og reiste to obelisker i røde granitt på samme sted for å feire sitt eget 30 års Heb Sed-jubileum. En av obeliskene står fortsatt og den eldste stående obelisk i Egypt. Senusret I remodellerte også Khenti-Amentiu Osiris-tempelet ved Abydos.
En berømt helligdom kalt for Det hvite kapellet med fine og markerte relieffer av denne herskeren ble bygget i Karnak for å minne hans 30-årsjubileum står fortsatt utstilt. Kapellet ble bygget på nytt av flere steinblokker av Henri Chevrier i 1926.


== Død ==
I hans 43. regjeringsår utpekte Senusret I sin sønn Amenemhat II som sin medregent ved tronen og døde en gang i sitt 46. regjeringsår, skjønt Turin Canon har gitt ham en regjeringstid på 45 år og et ukjent antall måneder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Senusret (I) Kheperkare (engelsk)
Senusret I, Second king of the 12th Dynasty  (engelsk)
Sesostris I (Kheperkare) (engelsk)
Calimehtar

Calimehtar er en figur fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Han var den 30. kongen av kongeriket Gondor, og ble konge i år 1856 i det tredje tidevervet etter at hans far, Narmacil II, ble drept av Vognfolket (en stamme austringer).
Han vant berømmelse ved å hevne sin fars død i slaget ved Dagorlad, og hjelpen fra det opprørske folket av Rhovanion (som var under Austringenes styre på den tiden) var veldig viktig for Gondors fantastiske seier.
Han døde i år 1936 i det tredje tideverv og ble etterfulgt av sin sønn Ondoher.
Elanor

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard er Elanor en liten stjerneformet, gul vinterblomst. Navnet betyr solstjerne. Den vokste i store mengder på høyden Cerin Amroth i Lothlórien sammen med blomsten niphredil. 
For Tolkien hadde blomsten en spesiell betydning: den viste til en idealisert romantisk relasjon som for eksempel mellom Beren og Lúthien, senere mellom Aragorn og Arwen. 
Sam Gamgod oppkalte sin eldste datter Elanor etter denne blomsten etter forslag fra Frodo. Hun ble født i det første året av den fjerde æra, og er det eneste av Sams barn som har kjent Frodo.
Niphredil

Niphredil er i J.R.R. Tolkiens fiktive univers Midgard en liten hvit blomst. Navnet betyr jordens stjerne (eng: the star of the earth). Den blomstret i skogen Neldoreth i Doriath for å hilse den fagre Lúthien da hun ble født. Sammen med sol-stjerne blomsten elanor vokser den også i Lothlórien på Cerin Amroth, stedet der Arwen Undómiel valgte å dø, og hvor hun og Aragorn var blitt forlovet.
Haugaland Veteranbåtlag

Haugaland Veteranbåtlag var en forening i Haugesund med formål å restaurere M/S «Gamle Svanøy». Arbeidet skulle gjøres etter antikvariske prinsipper, ved at fartøyet skulle restaureres slik at det både håndverksmessig og i utførelse ble så nær opp til slik det var som nybygg ved sjøsettingen i 1925.
Etter at skipet ble totalskadd ved brann i januar 2012, måtte restaureringsprosjektet oppgis. Som en naturlig følge av dette ble Haugaland Veteranbåtlag oppløst.


== Eksterne lenker ==
Lagets hjemmeside
Nordhordland Veteranbåtlag

Nordhordland Veteranbåtlag (NHVL) er en forening på Ostereidet nord for Bergen. Laget eier, restaurerer og drifter dampskipet D/S «Oster» fra 1908.


== Eksterne lenker ==
Nordhordland Veteranbåtlags hjemmeside
Max von Laue

Max von Laue (født 9. oktober 1879, død 24. april 1960) var en tysk fysiker. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1914 for å ha oppdaget at røntgenstråler blir spredt av krystaller.Laue ble i 1952 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Max von Laue – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Max von Laue – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Max von Laue på Internet Movie Database 
(en) Nobelprisen i fysikk 1914 hos Nobelprize.org
(en) Max von Laue hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1914
Leivur Øssursson

Leivur Øssursson, Leif Øssursson, Leiv Ossursson, (født ca. 980 – død før 1047) var hersker over Færøyene, da han fikk de i len av Norge i 1035. Samtidig markerer begynnelsen av Leivurs regjeringstid slutten på vikingtiden på Færøyene, og dermed slutten på den færøyske republikken. Leivur var sønn av Ossur Havgrimsson og omtales i Færøyingesagaen.
Det er uklart hvor og når Leivur ble født, men man vet at det må ha vært før 983. I 983 døde hans far som 23-åring. Fødested var sannsynligvis enten i Gøta, hvor hans far bodde hos Tróndur i Gøta, i Hov, hvor faren fikk Havgrímurs gård, eller på Skúvoy, hvor faren også fikk gården ved Brestir og Beinir.
Han giftet seg med Tóra Sigmundsdóttir, datteren av Sigmundur Brestisson og Turið Torkilsdóttir.
Olav den hellige oppfordret noen viktige menn fra Færøyene, lagmann Gille, Tórolvur Sigmundsson og Leivur Øssursson, om å komme til Norge for å bli hans hirdmenn i 1024. Men så lenge Tróndur i Gøta levde klarte ikke Olav den hellige å få full kontroll over Færøyene. Men etter Tróndur i Gøtas død i 1035, tok Leivur Øssurson Færøyene i len til den norske kongen Magnus den gode samme år.


== Litteratur ==
Færøyingesagaen, Flatøybok, Saga bok, bd. 1 (2014), s 257
Soga om færøyingane, Aschehoug (1964)
William Lawrence Bragg

William Lawrence Bragg (født 31. mars 1890, død 1. juli 1971) var en australsk-født fysiker.
Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1915, bare 25 år gammel, sammen med sin far William Henry Bragg. De to fikk prisen for sitt arbeid med å analysere krystallstrukturer ved hjelp av røntgenstråling.


== Priser (utvalg) ==
1966 – Copleymedaljen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 1915 hos Nobelprize.org
(en) William Lawrence Bragg hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1915
William Henry Bragg

William Henry Bragg (født 2. juli 1862 i Wigton i Cumberland, død 10. mars 1942 i London) var en britisk fysiker.
Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk sammen med sin sønn William Lawrence Bragg i 1915. De to fikk prisen for sitt arbeid med å analysere krystallstrukturer ved hjelp av røntgenstråling.


== Priser (utvalg) ==
1936 – Faradaymedaljen
1931 – Hughesmedaljen
1930 – Copleymedaljen
1915 – Nobelprisen i fysikk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 1915 hos Nobelprize.org
(en) William Henry Bragg hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1915
Angainor

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard er Angainor de lenkene som ble brukt til å holde Melkor (som senere ble kjent som Morgoth) i Mandos haller. De ble laget av valaen Aulë og de holdt Melkor i hele tre tidsaldere. På slutten av det første tidevervet ble Melkor igjen bundet av Angainor, og jernkronen hans ble smidd om til en snipp.
Fámjin

Fámjin (IPA: [ˈfɔmjɪn], dansk: Famien) er en bygd og et sogn på Færøyene. Fámjin ligger i en vik på vestkysten av Suðuroy, omgitt av høye fjell, som Gluggarnir. Fámjin er kjent som en velholdt og billedskjønn bygd. De viktigste næringsveiene i Fámjin er fiskeri, sauehold og noe turisme. Den 1. januar 2019 hadde Fámjin 79 innbyggere.Fámjins kirkja er sognekirke. Administrativt var sognet Fámjin en del av Suðuroyar prestagjalds kommuna fra innføringen av det lokale selvstyret i 1872. I 1908 ble sognet utskilt som en egen kommune.Fra Fámjin er det veiforbindelse over fjellet til Ørðavík. Fremkommeligheten er dårlig om vinteren.


== Historie ==

Bygdenavnet kan komme fra gammelengelsk fámig eller foamy, som i færøysk fómur, «skum», som sannsynligvis viser til at hele viken tidvis er fylt med skum fra brenningene. Fámjin er første gang nevnt skriftlig i Hundebrevet fra siste halvdel av 1300-tallet. Fámjin er sannsynligvis en utflytterbygd fra Hov.Et sagn forteller at stedet opprinnelig het Vesturvík, og ble bosatt av to menn fra Hov. En gang skal de ha rodd ut på fiske. Et fransk seilskip lå og ventet på mer vind. Fiskerne bød to franske kvinner ned i robåten sin, angivelig for å vise dem helleflyndrefangsten sin. Mens de to kvinnene var ombord, rodde de to mennene med full kraft tilbake mot Vesturvík, mens franskmennene fortvilt ropte: Femme mien, femme mien, derav navnet Fámjin. Mennene tok de franske kvinnene til ektefeller. Bygdefolket forteller fortsatt at de har fransk blod i årene.Fámjins kirkja er en steinkirke tegnet av islendingen Guðbrandur Sigurðsson og innviet i 1876. I kirken står Færøyenes yngste runestein, som beviser at runer ble brukt ved siden av latinske bokstaver selv etter reformasjonen. Den første utgaven av Færøyenes flagg, Merkið, henger også i kirken. Blant opphavsmennene til det færøyske flagget var Jens Olivur Lisberg fra Fámjin, som skisserte flagget som student i København i 1919 og heiste det for første gang i hjembygden samme år. I bygden er det reist en minnestøtte over Lisberg, som døde av lungebetennelse i 1920.
Den 29. mars 2005 underskrev Danmarks utenriksminister Per Stig Møller og Færøyenes statsminister Jóannes Eidesgaard en felles erklæring i Fámjin, Fámjinserklæringen, som gir Færøyene større innflytelse og medvirkning i utenriks- og sikkerhetspolitikken.Fámjin er godkjent av de færøyske myndighetene for grindehvalfangst, som overvåkes av sysselmannen. I perioden 1709–2011 ble det gjennomført 46 grindadráp i Fámjin, 2,5 % av alle fangstepisoder på Færøyene i perioden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Fámjins kommunas nettsted» (færøysk). 
«Fámjin» (dansk and engelsk og italiensk). faroeislands.dk.
Snøvekt

Snøvekt betegner snøens tetthet. Begrepet er spesielt viktig for lastberegning av snødekke på tak.


== Beregning av snøvekt ==
Tørr nysnø har en tetthet på ca. 100 kg/m³.
Snø som har ligget en stund oppnår typisk en tetthet på 200-300 kg/m³.
Våt snø har en tetthet på ca. 400 kg/m³.Snøvekten kan dermed anslås basert på kvalitet og snødybde. En halv meter våt snø vil i gi en snøvekt på 0,5m * 400 kg/m³ = 200 kg/m²

Mer nøyaktige verdier kan oppnås ved å presse en sylinder, f.eks et avløpsrør, med kjent areal ned gjennom snølaget. Massen i sylinderen veies.
Snøvekten blir da:

  
    
      
        
          Snøvekt
        
        [
        k
        g
        
          /
        
        
          m
          
            3
          
        
        ]
        =
        
          
            100
            
              A
              
                s
                a
                m
                p
                l
                e
              
            
          
        
        ∗
        v
        e
        k
        
          t
          
            s
            a
            m
            p
            l
            e
          
        
      
    
    {\displaystyle {\text{Snøvekt}}[kg/m^{3}]={\frac {100}{A_{sample}}}*vekt_{sample}}
  hvor Asample er i dm² ogvektsample er i kg
Arealet av en sirkel (enden av et avløpsrør) er:

  
    
      
        A
        r
        e
        a
        l
        [
        d
        
          m
          
            2
          
        
        ]
        =
        π
        ∗
        
          r
          
            2
          
        
        [
        d
        m
        ]
      
    
    {\displaystyle Areal[dm^{2}]=\pi *r^{2}[dm]}
  


== Bæreevne for tak ==
Det har vært forskjellige krav til bæreevne for tak gjennom tidene.

I perioden 1949–1969 er en normal bæreevne antatt å være ca. 120 kg/m².
I perioden 1970–1979 er en normal bæreevne ikke større enn 150 kg/m².
Fra 1980 er bæreevnen regulert i hht NS 3479 etter lokale forhold, stort sett fra 150 – 350 kg/m².
Bæreevnen kan også uttrykkes som kraft i Newton ved å multiplisere verdiene over med 9,81.


== Kilder ==
Statens bygningstekniske etat