jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Emilio Mola

Emilio Mola Vidal (født 9. juni 1887, død 3. juni 1937) var en spansk hæroffiser og en av lederne av 1936-opprøret som startet den spanske borgerkrig. 
Mola ble født på Cuba som da var en spansk koloni, hvor hans offiser-far var stasjonert. Han døde i en flyulykke under Guipúzcoafelttoget.


== Se også ==
Femtekolonne


== Referanser ==
Vandreslåtter

Vandreslåtter er slåtter som finnes i varianter over hele hardingfeleområdet, noen ganger også utenfor, i Gudbrandsdalen, Østerdalen og enda lenger. 
De fleste vandreslåttene er spilt på oppstilt bass, og er klare dur-slåtter. I et tilfelle finnes også varianter i moll, spilt på vanlig fele eller sjøfløyte. Dette trekket kan peke mot at slåtten har eksistert i landet svært lenge, og blitt assimilert inn i nye tonearter. En variantgruppe finnes på flere felestiller, mens de fleste er å finne på et bestemt.
Hardingfeleverket dokumenterer opptil 20 varianter av en og samme vandreslått.


== Eksempler ==
Gangar i 2/4- takt.

Førnesbrunen, med beslektede varianter fra hele hardingfeleområdet: 22 varianter.
Fyken, varianter fra hele hardingfeleområdet: 17 varianter.
Hopparen, 15 varianter fra hele hardingfeleområdet.
Hildalen, 13 varianter i alle distrikter utom Valdres.
Lofthusen, 14 varianter fra Hordaland, Telemark og Numedal.
 Røyskatten, 12 varianter fra Hordaland over Telemark til Krødsherad.
Rotneimsknut, 13 varianter over hele hardingfeleområdet.
Fossegrimen, 12 varianter, mest fra Numedal og Telemark.


== Springar ==
Gamle Gudbrand finnes i varianter så langt som til Østerdalen.
Valdreskvælven
den Blårandute
Nordfjordingen
Grimeliden
Moguten
Igletveiten
Jondølen – skiller seg ut ved et mer eiendommelig felestille i mange nedskrifter. Variantene spilles på oppstilt, nedstilt eller forstemt.
Jarand Skinnarland
Kåte-Reiar eller Asle Myro
HallingstugoVariantene kan være ulike i lengde og oppbygning, men kjennetegnes ved felles sentrale vek. Navnene på slåttene varierer fra bygd til bygd. Her er det valgt ut navn som bæres av flere varianter. Det er også viktig å huske at den samlede mengden nedskrifter var større enn den som ble redigert i hardingfeleverket, slik at antallen oppgitte varianter av en og samme slått ikke nødvendigvis er representativt for tradisjonstilfanget. Mange av disse slåttene er knyttet til bestemte sagn, eller har en flora av stev knyttet til seg.
Jon Grunde Vegard

Jon Grunde Vegard (født 15. november 1957 i Tønsberg) er en tidligere norsk stuper og trener. Han har i alt 68 NM-titler, og er dermed den stuperen i Norge som har flest NM-titler (per 2007). Han ble nummer 11 i 10 m tårnstup i OL i Los Angeles i 1984. Han konkurrerte for Tønsberg Svømmeklubb og Hamar Idrettslag.


== Bakgrunn ==
Jon Grunde Vegard er sønn av stuperen og treneren Grunde Vegard. Han vokste opp i Tønsberg i Vestfold, der han stupte for Stupklubben Spinn, og Tønsberg Svømmeklubb fram til 1986. Da byttet han til Hamar Idrettslag (HIL) og stupte for den klubben til han ga seg i 1992.
Etter fire år med studier i computer science ved University of Texas i Austin i USA og ett år i militæret, flyttet Jon Grunde Vegard til Hamar der han trente frem blant annet Iren Dahl, Kamilla Gamme, Kim Toril Kristiansen, Siri Hafnor, Cathrine Nordli og Evy Nergård. Sterke stupnavn blant guttene er Tom Inge Jensen og Halvor Hirkjølen.


== Meritter ==
68 NM-titler i seniorklassen i perioden 1972-1996, hvorav 35 i sviktstup, 27 i tårnstup og seks i stup kombinert. Han vant sin eneste kongepokal i 1983.
Ti nordiske mesterskap, sju i tårnstup og tre i sviktstup.
Sølv i junior-EM, 3 m sviktstup – Leeds i England i 1973.
4.-plass, 1 m fra 1975 og 4.-plass på 3 m og 7.-plass fra 10 m i 1984 som beste plasseringer i Europacup.
5.-plass og 6.-plass i EM, 10 m tårnstup og 7.-plass i EM, 3 m sviktstup, og 6. (10m) i Roma.
Beste plasseringer i VM er 13. og 15.-plass.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jon Grunde Vegard – Olympedia 
(en) Jon Grunde Vegard – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Slaget ved Longue-Pointe

Slaget ved Longue-Pointe ble utkjempet 24. september 1775 under den amerikanske uavhengighetskrigen og var en britisk seier. En avdeling av general Montgomerys hær under Ethan Allen ble beseiret av Quebec–militsen utenfor portene til Montréal.
Allens mål var å sikre bredden til St. Lawrence-elva og å forhindre britenes general Carleton i å forsøke å skaffe seg hjelp fra Fort St. Jean under beleiringen av Montgomery. Amerikanerne handlet på dårlig etterretning og bestemte seg for å angripe selve Montreal.
De ble møtt på slagmarken av en styrke av milits og britiske soldater. Allens menn som ble truffet av skuddsalver, brøtt nesten umiddelbart sammen. Allen overgav seg og ble tatt til fange.
Dette mislykkede angrepet på Montreal førte til full mobilisering av den lokale militsen som snart talte 2000 menn. Men Carleton nektet fremdeles å organisere hjelp fra Fort St. Jean. Militsen var oppgitt og oppløste seg snart for å ta seg av innhøstningen, og Carleton trakk seg tilbake til Québec by. I november okkuperte Montgomery Montreal uten et skudd.
The Hanson Brothers

The Hanson Brothers er et kanadisk punk-band som kan sees på både som en hyllest til og en parodi over The Ramones. Navnet er tatt fra de tre ishockeyspillere i Slap Shot fra 1977 som går under navnet Hanson Brothers, og bandets image er da også sterkt preget av ishockeykultur, både i forhold til klesdrakt og tekster. I likhet med Ramones benytter også medlemmene samme etternavn. Flere av sangene til Hanson Brothers er også basert på kjente Ramones-sanger; «Blitzkrieg Bop» blir eksempelvis i Hanson Brothers' tapning «Blitzkrieg Hops», og åpningslinjen «Hey, ho, let's go» blir til «Hey, you, let's brew».
Bandet ble startet i 1991 av No Means No-medlemmene John «Johnny Hanson» Wright (vokalist), Rob «Robbie Hanson» Wright (bass) og Tom «Tommy Hanson» Holliston (gitar) samt DOAs trommeslager Ken «Kenny Hanson» Jensen. Etter at sistnevnte omkom i en brann i 1995 ble han for en periode erstattet av Ken «Kenny Hanson II» Kempster, før Ernie «Ernie Hanson» Hawkins fra Removal overtok.
Musikken er i all hovedsak tregreps punk a'la Ramones, men det er samtidig lett å høre at musikerne, særlig Robbie og Tommy, til vanlig spiller mer avansert musikk. Til tider spiller også Hanson Brothers mer eksperimentiell punk enn det Ramones noensinne gjorde. Deres kanskje mest kjente sang er imidlertid en versjon/parodi av No Means Nos «Dad», men der originalen tar for seg et alvorlig tema som incest, dog med et ironisk tilsnitt, handler «Brad» om en gutt som vurderer å rømme hjemmefra fordi broren hele tiden bruker videospillene hans.
Hanson Brothers er først og fremst et sideprosjekt, og dets aktivitet varierer derfor alt etter hva først og fremst No Means No, men også Removal, driver med.


== Diskografi ==
Brad (7") – 1992
Gross Misconduct (LP/CD) – 1992
The Hockey Song (7") – 1996
Sudden Death (LP/CD) – 1996
My Game (LP/CD) – 2002
Brad (CDEP) – 2003I tillegg ga Hanson Brothers konsert-DVD-en Would We Be... Live? sammen med No Means No i 2004.


== Eksterne lenker ==
(en) The Hanson Brothers på Discogs 
(en) The Hanson Brothers på MusicBrainz 
(en) The Hanson Brothers på Songkick 
(en) The Hanson Brothers på AllMusic
Marit Hætta Øverli

Marit Hætta Øverli (født 12. januar 1964 i Masi) er en samisk sangerinne.
Hun var med i «Masijentene» (1974), og begynte en lang musikkarrière, der hun vant Samisk Grand Prix (1991) og ble Finnmarks vinner i NRKs «2000-årslåta».
Etter promoplaten Golle Máze / Goahtoeanen (1995) kom hennes første egne langspillplate, Ohcame (Iđut, 1995).  Musikere var; Hans Fredrik Jacobsen, Kåre Kolve, Rune Arnesen og Svein Dag Hauge.
Musikk av Andreas Fliflet ble utgitt av gruppen «Jienat» på Daja Jienat (2001),
sammen med musikerne André Ferrari, Fredrik Gille og Mikael Nilsson perkusjon,
Andreas Fliflet vokal og bass, samt Bjørg Ludvigsen Furnes vokal.
Hennes eget band deltok også ved Márkomeannu-festivalen i Evenes
og på Nordlysfestivalen 2006 var hun festivaljoiker med Klemet Anders Buljo.
Hætta Øverli ble i 2005 utnevnt til leder av investeringsselskapet Origo kultur, og har vært politisk aktiv for Finnmarkslista.


== Eksterne lenker ==
(en) Marit Hætta Øverli på Internet Movie Database 
(en) jienat.com
Høvikodden

Høvikodden er et sted i Bærum kommune i Akershus som er kåret til kommunens tusenårssted.
Betegnelsen brukes ofte som betegnelse på Henie-Onstad Kunstsenter, som ble åpnet i 1968 og plassert i eget bygg tegnet av Jon Eikvar og Sven Erik Engebretsen på odden.
DNV GL har sitt hovedkontor på østsiden av Høvikodden.
Høvikodden er et populært friluftsområde med blant annet en park med gangvei, Kyststien, langs Oslofjorden. På sørsiden er en badestrand.
Odden har et gravfelt med røyser som er fredet.


== Eksterne lenker ==
Henie-Onstad Kunstsenter
Skulpturvandring på Høvikodden
Liste over ISO-standarder

Dette er en delvis liste over noen ISO-standarder. 
Noen av standardene produsert av ISO/IEC JTC1 har blitt gjort gratis tilgjengelig.


== ISO 1–ISO 999 ==
ISO 3 (Preferred numbers -- Series of preferred numbers) Foretrukne tall
ISO 7 (Pipe threads where pressure-tight joints are made on the threads)
NS-ISO 9 Informasjon og dokumentasjon – Transkribering av kyrilliske tegn til latinske tegn – Slaviske og ikke slaviske språk (Information and documentation – Transliteration of Cyrillic characters into Latin characters – Slavic and non-Slavic languages)
ISO 16:1975 (Acoustics – Standard tuning frequency (Standard musical pitch))
NS-ISO 31 Størrelser og enheter (Quantities and units)…

NS-ISO 216 Skrivepapir og visse klasser trykksaker – Ferdigformater – A-serien og B-serien (Writing paper and certain classes of printed matter – Trimmed sizes – A and B series)…

ISO 639, språkkoder
ISO 843 for transkripsjon fra greske bokstaver til latinske bokstaver.


== ISO 1000–ISO 9999 ==
…

ISO 2108 (Information and documentation -- International standard book number (ISBN))…

ISO 3103 Tekoking…

NS-ISO 3166 Koder for presentasjon av navn på land og deres underinndeling (codes for countries and subdivisions)
NS-ISO 3166-1 Koder for presentasjon av navn på land og deres underinndeling – Del 1: Koder for navn på land (Codes for the representation of names of countries and their subdivisions – Part 1: Country codes)
NS-ISO 3166-2 Koder for presentasjon av navn på land og deres underinndeling – Del 2: Koder for navn på landenes underinndeling (Codes for the representation of names of countries and their subdivisions – Part 2: Country subdivision code)…

NS-ISO 4217 Koder for angivelse av valutaer og betalingsmidler (Currency codes)…

NS-ISO 8601 Dataelementer og utvekslingsformater – Informasjonsutveksling – Angivelse av dato og klokkeslett (Dataelementer og utvekslingsformater – Informasjonsutveksling – Angivelse av dato og klokkeslett)…

ISO 8859 (Information technology -- 8-bit single-byte coded graphic character sets)
ISO 8859-1 (Information technology -- 8-bit single-byte coded graphic character sets -- Part 1: Latin alphabet No. 1)


== ISO 10000–ISO 99999 ==
ISO 10487 – Kontakter for tilkobling av bilstereo til bilens høyttalere og strømforsyning.
ISO 11064 – Ergonomic design of control centres.
ISO 11940 for transkripsjon av thai-skrift til det latinske alfabetet.
ISO 15919 for transkripsjon av indiske alfabeter til det latinske alfabetet.
ISO/IEC 26300 (Information technology -- Open Document Format for Office Applications (OpenDocument) v1.0)
Beleiringen av Fort St. Jean

Beleiringen av Fort St. Jean (engelsk: St. John) var en beleiring utført av den amerikanske general Montgomery på den britiske byen og fortet Saint-Jean-sur-Richelieu under den amerikanske uavhengighetskrigen. Beleiringen varte fra 21. august til 3. november 1775.
Fort St. Jean voktet den avgjørende inngangen til Canada ved Richelieu-elva ved den nordlige enden av Champlainsjøen. Ved begynnelsen av fiendtlighetene med de tretten koloniene, var Canada nesten blottet for tropper. Fort St. Jeans garnison på 300 infanterister under major Charles Preston gjorde den til den tyngst befestede byen i kolonien.
Et amerikansk forsøk på å storme byen ble slått tilbake 31. august med noen trefninger utenfor fortet. Den neste uken omgrupperte Montgomery sine menn og begynte forberedelsene til en lang beleiring.
Preston holdt ut i påvente av forsterkninger fra general Carleton som lå i leir i Montréal med så mange som 2000 menn. Men Carleton var ikke villig til å sette sikkerheten til Québec by i fare og nektet blankt å risikere sin hær. Denne feilen ville koste ham Montreal og, ironisk nok, ble han selv beleiret i Quebec. 
20. september tok amerikanerne den lille britiske utposten ved Fort Chambly og skar av Preston fullstendig. St. Jean var underlagt daglig bombardering, og forholdene inne i fortet ble daglig verre. Preston fortsatte likefullt å klamre seg til bittert til fortet.
Uten håp om hjelp og med ønsket om å spare befolkningen i byen fra flere vanskeligheter i den kommende vinteren, overgav britene seg i november etter en ti uker lang beleiring. Montgomery gikk inn i Montreal den 13. november.
Tapene på begge sider var lette, men amerikanerne hadde mistet 900 menn i sykdom i løpet av beleiringen. Den lange beleiringen betydde at amerikanerne måtte rykke frem mot Québec by mens vinteren satte inn, siden amerikanernes innrullering var nær å gå ut ved årets slutt.


== Litteratur ==
Anderson, Mark (2013). The Battle for the Fourteenth Colony:  America's War of Liberation in Canada, 1774-1776. University Press of New England. OCLC 840463253. 
Bird, Harrison (1968). Attack on Quebec, the American Invasion of Canada, 1775. Oxford University Press. OCLC 440055. 
Gabriel, Michael (2002). Major General Richard Montgomery. Fairleigh Dickinson University Press. ISBN 978-0-8386-3931-3. 
Lanctot, Gustave (1967). Canada and the American Revolution 1774–1783. Harvard University Press. OCLC 70781264. 
Morrissey, Brendan (2003). Quebec 1775, The American Invasion of Canada. Osprey Publishing. ISBN 978-1-84176-681-2. 
Smith, Justin H (1907). Our Struggle for the Fourteenth Colony, vol 1. New York: G.P. Putnam's Sons. OCLC 259236. 
Stanley, George (1973). Canada Invaded 1775-1776. Hakkert. ISBN 978-0-88866-578-2. 
Wood, W. J. (1990). Battles of the Revolutionary War. Da Capo Press. ISBN 978-0-306-81329-0. 
Zuehlke, Mark (2006). Canadian Military Atlas: Four Centuries of Conflict from New France to Kosovo. Douglas & McIntyre. ISBN 978-1-55365-209-0. 


== Eksterne lenker ==
«Musée Fort St-Jean website». Fort Saint-Jean Museum. Arkivert fra originalen 27. april 2008. Besøkt 13. februar 2009.  Arkivert 27. april 2008 hos Wayback Machine.
Vikdalen

Vikdalen er en av fjordbygdene i Vefsn og ligger på sørsida av Vefsnfjorden. Bygda har fergeforbindelse til Mosjøen.


== Geografi ==


== Historie ==


== Næringsliv ==
Liv Hatle

Liv Kristin Hatle (født 26. februar 1936 i Kirkenes) er en norsk kardiolog og forsker. Hun var en pionér innen bruk av doppler- og ultralydteknikk til hjertediagnostikk og har publisert over 125 vitenskapelig artikler og bøker innen dette emnet.
Liv Hatle fikk i 1996 Norges forskningsråds pris for fremragende forskning. I 1997 fikk hun Anders Jahres medisinske pris og ble samme år også æresdoktor ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. I 2008 fikk hun sammen med Bjørn Angelsen Nasjonalforeningens Hjertepris for sitt bidrag til å utvikle kardiologisk ultralyddiagnostikk. Prisen ble delt ut av kong Harald.
Liv Hatle er bosatt i Trondheim.


== Kilder ==
Siw Ellen Jakobsen (1999). «Med hjerte for teknikk og medisin». Bladet Forskning. Arkivert fra originalen 3. september 2007. Besøkt 10.08.2006. 
Tom Sundar (2. mars 2004). «Kardiolog med høy internasjonal stjerne». Tidsskrift for Den norske lægeforening. Arkivert fra originalen 22. mai 2006. Besøkt 10.08.2006. 
Sandra Mei Ling Noer (2008). «Kongen deler ut hjertepris». NRK. Besøkt 05.02.2008.
Samariaravinen

Samariáravinen er et juv og en nasjonalpark på Kreta og er en av de største turistattraksjonene på øya. Juvet ligger sørvest på Kreta og ble dannet av en elv som rant mellom fjellene Lefká Óri og Volakias. Kløfta er 18 km lang og regnes som en av de lengste i Europa. Den nordlige inngangen ligger 1250 moh. mens den sørlige utgangen er på havnivå, ved landsbyen Agia Roumeli.


== Eksterne lenker ==
(en) Samaria Gorge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Samaria Gorge – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Den stortyske løsning

Den stortyske løsning (Großdeutsche Lösung) eller stortysk er betegnelsen på én av to politiske strømninger på 1800-tallet, som hadde som mål å danne en tysk nasjonalstat bestående av alle medlemmene i Det tyske forbund. Denne bevegelsen stod i motsetning til den lilletyske løsning, som hadde som mål å danne en nasjonalstat uten Østerrike, og dermed under prøyssisk ledelse.


== Marsrevolusjonen i 1848 ==
Den stortyske bevegelsen hadde størst støtte i de sydtyske statene (Baden, Württemberg, Bayern, Østerrike), og dens tilhengere var stort sett politisk liberale eller nasjonalliberale. 

Under marsrevolusjonen i 1848 gikk tilhengerne inn for en tysk nasjonalstat som omfattet alle tyskspråklige områder i Det tyske forbund og av historiske og kulturelle grunner dessuten det delvis tyskspråklige Bøhmen og de østerrikske provinsene Krain og Küstenland ved Adriaterhavet. Dette ville imidlertid bare være mulig gjennom en deling av Østerrike-Ungarn.
Begrepet «stortysk» ble første gang brukt av presidenten for nasjonalforsamlingen i Frankfurt i 1848, Eduard von Simson. Den stortyske bevegelsens farver har tradisjonelt vært sort-rød-gull.


== Keiserriket 1871-1918 ==
Da Tyskland ble samlet som nasjonalstat i 1871 ble den lilletyske løsning valgt. I Østerrike og sydtyske stater fortsatte likevel den stortyske løsningen å ha oppslutning i brede lag av folket. 


== Etter den første verdenskrig, Anschluss ==

Etter første verdenskrig krevde det østerrikske parlamentet at de tyskkulturelle områdene i Østerrike-Ungarn skulle forenes med Det tyske rike, og da seierherrene nektet dem dette, tok den østerrikske republikken navnet Republikken Tysk Østerrike, noe som de senere også ble tvunget til å endre.  
Da Østerrike likevel under Anschluss ble innlemmet i det nasjonalsosialistiske Tyskland i 1938, ble det fra nazistenes side argumentert med at de hadde skapt en stortysk løsning. 


== Referanser ==


== Se også ==
Det tyske forbund
Folketyskere
Panzergrenadier-Division Grossdeutschland
Länsväg 336

Länsväg 336 i Sverige går fra svensk-norske grensen ved Åbo i Nord-Trøndelag til Järpen.
Den møter norske Fylkesvei 72 i vest, og E14 i øst.


== Knutepunkter ==
 Jämtlands län

Åre kommune Riksgrensen ved Långtjärnen → 72Fylkesvei 72 (Norge)
 Järpen
Den lilletyske løsning

Den lilletyske løsning (Kleindeutsche Lösung) er navnet på en modell for en tysk nasjonalstat, og det ene av to alternativer som ble diskutert av nasjonalforsamlingen i Frankfurt i 1848. Den innebar en samling av medlemsstatene i Det tyske forbund, bortsett fra Østerrike, til en nasjonalstat under ledelse av kongen av Preussen. 
Alternativet til den lilletyske, var den stortyske løsning, som søkte å inkludere de tyskkulturelle områdene i Habsburgerriket. 
Den lilletyske løsning ble foretrukket av dens tilhengere ut av:

nasjonale hensyn, idet Habsburgerne ikke har tenkt å utskille fra sitt herskapsområde Ungarn og andre sentraleuropeiske besittelser, der befolkningen var overveiende ikketysk;
strategiske hensyn fra Preussens side - prøysserne betraktet utelukkelsen av Østerrike som gunstig for deres eget etterstrebede hegemoni i det fremtridige tyske rike;
religiøse hensyn, idet den katolske innflytelse ville bli vesentlig mindre; vel ville den lilletyske løsning gi et betydelig katolsk innslag særlig i best og i sør, men med den stortyske løsning ville det katolske Østerrike og en rekke andre katolske områder komme i en dominerende stilling. Det protestantiske Preussen ville ha mer gjennomslag med en lilletysk løsning; en katolsk dominert løsning ville bli mindre kraftnasjonalistisk og mer paneuropeisk av tendens.Den lilletyske løsning ble realisert etter de tyske samlingskrigene i 1871, da tyske nasjonalstat ble dannet med kongen av Preussen som tysk keiser.


== Referanser ==
Behov

Behov er noe som er nødvendig for organismer å leve et sunt liv. Behov skiller seg fra ønsker fordi en mangel på de vil føre til et klart negativ utfall slik som dysfunksjon eller død. Behov kan være objektiv og fysisk slik som mat eller de kan være subjektive og psykologiske som for eksempel behovet for selvaktelse. På et sosialt nivå er behov noen ganger kontroversielle. Å forstå behov og ønsker er et emne innenfor flere fag og samfunnsstrukturer: politikk, markedsføring, psykologi, samfunnsvitenskap og filosofi.


== Behov i markedsteori ==
Et behov er en følt mangel som en gjerne vil avhjelpe, basert på grunnleggende markedsteori. Kjøpere av produkter og tjenester i et marked er enkeltmennesker, husholdninger, bedrifter, private institusjoner og det offentlige, ifølge grunnleggende handelsteori. Avhengig av behov og disponibel kjøpekraft gjøres individuelle kjøpsvalg som har betydning for konkurransen mellom forskjellige leverandører.


== Se også ==
Maslows behovspyramide
Motivasjon
Zionist Occupation Government

Teorien om Zionist Occupation Government (ZOG) eller Jewish Occupation Government (JOG) er en antisemittisk konspirasjonsteori som brukes av visse høyreekstreme grupper til å hevde at jødene kontrollerer regjeringen i et gitt land. 
Betegnelsen brukes særlig av høyreekstremister i USA, Russland (f.eks. Pamjat), Polen (se også Żydokomuna) og Sverige. I denne sammenhengen brukes ordet «sionist» som dysfemisme for jøde for å fremstille jøder som konspiratorer som forsøker å kontrollere verden.
Konspirasjonsteoretikene hevder at den internasjonale jødiske okkupasjonsregimet (ZOG), som blant annet ledelsen i FN, USA og Israel er støttespillere av, planlegger totalt verdensherredømme. Målet til ZOG skal være å spre perversjon, ondskap og ødeleggelse. Hovedsetene ligger ifølge teorien i Washington D.C. og Tel Aviv og jødene skal etter denne erobre verden ved å styre dens internasjonale økonomi ut ifra en 2000 år gammel plan. Dermed skal de kunne ta direkte kontroll over hver enkelt betydningsfull nasjon gjennom frimurerordenen, der samtlige medlemmer, uvitende om sine lederes planer, tjener ZOG og frivillig arbeider for å feste ZOGs grep om verdensmakten. Hollywood anses også som del av dette systemet, der det benyttes for at folk skal få mest mulig sympati for jøder og glemme deres angivelige forbrytelser mot menneskeheten og forsøk på verdensherredømme. Filmene skal også fremme forakt og hat mot den hvite rase for dens påståtte forbrytelser mot den øvrige verdensbefolkningen.Teorien oppsto hos den amerikanske bevegelsen White Arian Resistance, og videreførte nasjonalsosialistiske konspirasjonsteorier fra 1930 og 40-tallet. Det er en slags hemmelig lære som kun skal være tilgjengelig for de spesielt innvidde.


== Referanser ==


== Se også ==
Sion Vises Protokoller
Żydokomuna

Żydokomuna (polsk nyord for «jødisk kommunisme») var en propagandabetegnelse brukt av enkelte i Polen om

venstreorienterte partier hvor flertallet i styret bestod angivelig eller faktisk av jøder
kommunister og sosialister av jødisk avstamningBetegnelsen skulle uttrykke det syn at jødene var ansvarlige for kommunismen eller støttet den i vesentlig høyere grad enn den polske befolkningen, og forstørret jødenes deltagelse og betydning i den kommunistiske bevegelse. Jakub Berman, Mendel Kossoj (Wacław Komar) , Anatol Fejgin, Natan Grinszpan-Kikiel (Roman Romkowski)...