jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sel (kommune)

Sel er en kommune i Innlandet fylke, nord i Gudbrandsdalen. Den grenser i nord til Dovre og Folldal, i nordøst til (2,4 km felles grense) Sør-Fron, i øst og sør til Nord-Fron, og i vest til Vågå. Kommunen har fire tettsteder: Kommunesenteret Otta, Nord-Sel, Dale, Bjølstadmo og Sandbumoen. Den er også inngangsporten til noen av de mest kjente fjellområdene i Norge, blant annet Rondane. 
Navnet på kommunen uttales Sell, med kort e, og kommer av gammelnorsk Sil, som betyr «stillerennende vann (i elv eller bekk)», trolig først brukt som gårdsnavn.

Kommunevåpenet viser «kvinne i gull på blå bunn» og symboliserer Pillarguri.


== Geografi ==


=== Klima ===
Sel har innlandsklima med lite nedbør, kalde vintrer, varme somrer og betydelige forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret. Normalverdier for perioden 1961−1990 er gitt i tabellen nedenfor.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er Stasjonsparken. Kommunen plantet et tusenårstre, en lerk, i parken.


== Historie ==
Sel og Heidal kommuner ble slått sammen til en storkommune i 1965.Før regionreformen i 2020 lå Sel i Oppland fylke.


== Utdanningsinstitusjoner ==
Nord-Gudbrandsdal vidaregåande skule, avdeling Otta
OPUS - Opplæringssenteret for Nord-Gudbrandsdal
NVU - Nettverksuniversitetet


== Severdigheter ==

Rafting i Sjoa
Jørundgard Middelaldersenter
Reiret
Kvitskriuprestan – sandpyramiderSortert etter omsetning.


== Pengebruk ==
Sel kommune er den kommunen i Gudbrandsdalen inkl. Lillehammer, som brukte minst penger på skole i 2007. Sel brukte 78 168 kroner pr. elev. Lesja brukte mest med 101 782 kroner pr. elev.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Sel (kommune) i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Sel (Innlandet) - Statistisk sentralbyrå
(no) Lokale historier fra Sel - selhistorie.no
(no) Webside til Otta kulturhus
Kvitsøy

Kvitsøy er en øy og en kommune i Rogaland. Den omgis av de ytre deler av Boknafjorden; mot nord ligger Karmøy og Bokn, og mot øst Rennesøy og Randaberg. 
Kvitsøy er landets minste kommune målt i areal, med kun 6,17 km².
Det blir gitt ut ei lokalavis på Kvitsøy, Kvitsøypatrioten, som blir gitt ut fire ganger i året. Utgiver er Kvitsøy Idrettslag (KIL).
Kvitsøy trafikksentral er kontrollsentral for skipstrafikken mellom Jærens rev og Bømlafjorden.


== Historie ==
På Kvitsøy finnes et 3,9 meter høyt steinkors fra kristendommens første dager i Norge. I tillegg til å være et kristent symbol ble det også benyttet som seilingsmerke. Like ved steinkorset ligger ruinene av St. Clemenskirken. Denne ble etter sagnet revet i 1270. Døpefonten fra St. Clemenskirken er funnet og fungerer som døpefont i dagens kirke, som ble bygget i 1600.
I 1208 ble det inngått en fredsavtale mellom baglerne og birkebeinerne på Kvitsøy, som fikk navnet Kvitsøyforliket etter øya.I kommunen var det en stor radiosender, et sendeanlegg for sendinger på kortbølge- og mellombølge. Radiosenderen ble omtalt som «Kvitsøysenderen» eller som «Kvitsøy kringkaster». Antennemastene, som var 115 meter høye, var et lett gjenkjennelig landemerke inntil de ble revet i mai 2012.


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er en modell av et vippefyr ved siden av nåværende fyr, Kvitsøy fyr. Modellen er av vippefyret som ble reist i år 1700.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


=== Kommunestyrevalget 2011 ===


== Fastlandsforbindelse ==
521Fylkesvei 521 Kvitsøy–Mekjarvik betjenes av ferja MF «Fjordveien» med åtte avganger daglig på hverdager.Da T-forbindelsen til Karmøy åpnet 5. september 2013, ble ferjeforbindelsen nordover til 47Fylkesvei 47 Skudeneshavn lagt ned. Gjennom veiprosjektet Rogfast skal Kvitsøy få fastlandsforbindelse gjennom Kvitsøytunnelen og Boknafjordtunnelen. Prosjektet er politisk vedtatt og skal etter planen påbegynnes høsten 2017 eller 2018. Tunnelene skal stå klare til bruk ved årsskiftet 2025–2026.


== Folk fra Kvitsøy ==
Lauritz Haaland (1955-1938), kunstmaler
Deb Haaland (f. 1960), amerikansk politiker (D), USAs innenriksminister fra 2021, med aner til Kvitsøy
Magne Adolfsen (f. 1946), kunstmaler
Roy Steffensen (f.1980), stortingsrepresentant (FrP) fra 2013


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kvitsøy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Kvitsøy i Store norske leksikon
Rennesøy

Rennesøy er ei øy i Boknafjorden i Stavanger kommune. Rennesøy var fram til 2020 navnet på en egen kommune - Rennesøy kommune. Fra 1. januar 2020 er Rennesøy en kommunedel i Stavanger.
Øya er på 40,7 km2 og inkludert den lille øya Brimse, hadde den 2824 innbyggere i 2017. Øya Rennesøy hadde største delen av innbyggerne i den kommunen Rennesøy.  
Rennesøy har fastlandsforbindelse med Stavanger by langs E39.Både i østlig og vestlig del av øya er det fjellplatå på over 200 meters høyde. Øyas ytterkant har en vid brem av løsmasser der det er gode jordbruksforhold. Det er en del naturlig løvskog i de sørvestlige skråningene. Høydedragene er dekket med lyng som resultat av avskoging. 
Det er et typisk oseanisk klima med milde vintre. Februar har døgnmiddel på 1°C og sommermånedene ligger på 15°C. Årsnedbøren er i overkant av 1000 millimeter og jevnt fordelt over året.


== Referanser ==
Suldal

Suldal er en kommune i Ryfylke, nordøst i Rogaland. Den grenser i nord mot Sauda, Etne og Ullensvang, i øst mot Vinje og Bykle, i sør mot Hjelmeland, og i vest mot Vindafjord. Over fjorden ligger Finnøy og Tysvær kommuner.
Kommunen har 3 820 innbyggere, hvorav 1 174 bor i tettsteder. Den er med sine 1 736 km² Rogalands største kommune i utstrekning, samt den femte største på Vestlandet. Landskapet strekker seg fra kyst- og fjordlandskap til dalfører, skoger og uberørte fjellområder. Noen kjente turmål er Snønuten og Napen.
Suldal er en av de store kraftkommunene i Norge. Utbyggingene begynte på 1960-tallet da nedbørsfeltet til Suldalsvatnet ble gjenstand for omfattende regulering. Først kom Røldal-Suldal og senere Ulla-Førre. Omtrent 8 % av den samlete kraftproduksjonen i Norge foregår i kommunen, hvor Blåsjø er det største damanlegget. Reguleringen har ført til store inngrep i naturen, men også inntekter for kommunen.
Kommunesenteret Sand er et trafikknutepunkt, handels- og skolesenter. Suldal er også vertskommune for Topp Volley Norge og har som mål å utdanne topp volleyballspillere. Sauda vidaregåande skule avd. Sand har fostret mange volleyballtalenter opp gjennom årene.
I desember 2019 åpnet Suldal bad.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===
Torkel Myklebust (Sp) var ordfører fra 2007 til 2015.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Suldal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Suldal i Store norske leksikon
(no) Visit Suldal
(no) Suldal i Ryfylke Arkivert 15. oktober 2021 hos Wayback Machine.
(no) Lokale historier/lokalhistorie fra Suldal
Eid

Eid var en kommune i Nordfjord i tidligere Sogn og Fjordane, med administrasjonssenter på Nordfjordeid. Kommunen grenset i nord til Vanylven og Volda, i øst til Hornindal og Stryn, i sør over Nordfjorden til Gloppen og Bremanger, og i vest til Vågsøy og Selje.
Eid kommune og Selje kommune gikk 1. januar 2020 sammen til én kommune, Stad. Grunnkretsene Totland, Bryggja og Maurstad i Vågsøy kommune blir også en del av den nye kommunenI Eid kommune ligger størstedelen av Norges dypeste innsjø, Hornindalsvatnet. Kommunens høyeste topp er Glitregga, som ligger på grensa mot Stryn kommune.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er den gamle ekserserplassen på Nordfjordeid. I dagligtale kalles den «Plassen» eller «Malakoff».


== Delområder og grunnkretser ==
Eid er inndelt i 3 delområder og 24 grunnkretser.


== Frivillige organisasjoner ==
Eid er kjent som en kommune med sterkt frivillig engasjement. Dette er en drivkraft bak Malakoff Rockfestival og Opera Nordfjord.
Andre frivillige lag og organisasjoner i kommunen:

Eid Idrettslag
Nordfjordeid Speidergruppe
Nordfjord Nærradio
Operaens vener
Frivillighetssentralen
Eid Raude Kross
Nordfjordeid Skulekorps
Kjølsdalen Musikklag


== Befolkning ==
Folketall 1. januar 2005 :

Austre Eid: 824
Heggjabygda/Navelsaker : 99
Holmøyane : 67
Leivdal : 292
Nes : 116
Hjelle : 250
Nordfjordeid : 2 645
Skårhaug : 593
Myroldhaug/Langeland/Stokkenæs : 188
Lunden/Gjerde/Osnes : 449
Nordfjordeid : 461
Myklebust : 240
Myklebuståsen : 610
Os : 128
Hundeidet : 131
Torheim/Sørland : 84
Lote/Hennebygda : 146
Vestre Eid : 1 901
Haugen : 300
Hjelmelandsdalen : 169
Naustdal : 253
Remmedalen : 85
Myrold : 417
Høynes : 180
Reksnes : 215
Kjølsdalen : 110
Haus/Lefdal : 172
Uoppgitt/uten bosted : 11Totalt : 5 766


== Kjente eidere ==
Jens Stub (1764-1819), eidsvollsmann
Sophus Lie (1842–1899), professor og matematiker
Matias Orheim (1884-1958), salmedikter og lekpredikant
Kolbjørn Varmann (1904-1980), stortingsrepresentant (Ap) 1950-1965, statsråd, fylkesmann i Finnmark 1963-1973
Arnt Rindal (1938-2016), ambassadør
Magnus Rindal (1942), professor i nordisk språkvitenskap ved UiO
Jakob Lothe (1950), professor i engelsk litteratur ved UiO
Jan-Ketil Smørdal (1964), sirkusdirektør Cirkus Agora
Marianne Kjørstad (1970), alpinist
Håvard B. Øvregård (1975), leder av Noregs Mållag 2009-2013
Jørn Jacobsen (1977), professor i strafferett ved UiB
Azar Karadas (1981), fotballspiller
Ronny André Hafsås (1985), skiskytter
Sander Smørdal (1985), svømmer
Sveinung Rotevatn (1987), politiker (V), stortingsrepresentant fra 2013
Vilde Hjelle (2003), vinner av MGPjr 2016
Anna Naustdal (2004), vinner av MGPjr 2016
Oselie, vinner av MGPjr 2017


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Eid kommune - offisiell nettside Arkivert 17. august 2016 hos Wayback Machine.
Turistinformasjon for Eid
Eid - Allkunne levande leksikon
Førde

For den tidligere kommunen med samme navn, se: Førde (tidligere kommune).
Førde er en by i Sunnfjord og administrasjonssenteret i Sunnfjord kommune. Førde fikk bystatus i 1997. Førde ligger plassert ved utløpet av elven Jølstra der den renner ut i Førdefjorden. Byen ligger på begge sider av elven og er knyttet sammen med tre broer. Den eldste er Langebrua, som ligger midt i sentrum. Lenger vest er broen Storehagen bru, og i nord ligger gangbroen Hafstadbrua.
Førde hadde 10 495 innbyggere per 1. januar 2022. Innbyggerne blir kalt førdianere.


== Geografi ==
Førde ligger i Sunnfjord kommune, omgitt av fjell på alle kanter. Byen ligger i enden av Førdefjorden, der elva Jølstra også renner ut, med bebyggelse på begge sider. 


=== Klima ===
Førde har et forholdsvis vått klima med snø om vinteren og mye regn om sommeren. 
Temperaturnormaler (celsius), nedbør (mm) i Førde by.


== Samfunn ==
Tettstedet Førde har 10 495 innbyggere per 1. januar 2022. Sunde er på vei til å vokse sammen med byen. Bydelene er

Sentrum
Haugum
Øyrane
Hafstad
Flatene
Halbrend
Slåttebakkane
Vie
Slåtten,
Tefre
Bruland


=== Skoler ===

Barne- og ungdomsskolene Førde ungdomsskule, Førde barneskule og Slåtten skule ligger alle i Førde. Byen har to videregående skoler, Hafstad vidaregåande skule med studiespesialiserende linjer, og Mo og Øyrane vidaregåande skule som tilbyr yrkesfag. Videre finnes Avdeling for ingeniør- og helsefag fra Høgskulen på Vestlandet og Sunnfjord Folkehøgskule i byen.


=== Helseinstitusjoner ===
Sentralsjukehuset ligger på Vie og er Sogn, Sunnfjord og Nordfjords største arbeidsplass. Førde har et sykehjem i enden av Langebruvegen.


=== Andre institusjoner ===
Lotteritilsynet etablerte seg i Førde 2001, og skal i 2011 flytte inn i nye lokaler i Storehagen. Fjordane tingrett har sine lokaler i Sentrum Sør.


=== Samferdsel ===
Det finnes bussruter som går Bergen-Trondheim, Førde-Oslo, og Førde-Florø, samt lokale ruter. En bybuss går i skytteltrafikk fra Førde rutebilstasjon og ut til bydelene. Firda Billag har hovedkontor i Førde. Det er 16 km til nærmeste flyplass, Førde Lufthamn Bringeland.


=== Aviser i Førde ===

Firda, Amedia


== Næringsliv ==
Den eldste handelsvirksomheten ligger i Sentrum Sør. Her er butikkene plassert langs en hovedgate som følger elven. På nordsiden av elven finnes flere kjøpesentre. Det eldste av disse er Alti Førde (tidligere Handelshuset og AMFI), som ble bygd opp rundt et nedlagt slakteri. Hovedkontorene til bedriftene Sparebanken Sogn og Fjordane og Firda Billag ligger også plassert på den nordlige siden av byen.


== Kultur ==
Sogn og Fjordane Kunstmuseum og Førdehuset ligger begge i Førde. I Førdehuset er det kunstutstilling, bibliotek, kino, teater og en idrettshall. Førde folkemusikkfestival har vært avholdt årlig i 1990–2019.


== Dialekt ==
I Førde snakkes det en form for sunnfjordsdialekt. 


== Severdigheter i Førde Sentrum ==
Førde kirke
Sogn og Fjordane Kunstmuseum
Statuen på Laksen
Statuen av Oddvar Torsheim på Tangen
Handelshuset Nord- og Sør
Byparken
Rådhuset
Hafstadkleiva


== Referanser ==
Jølster

Jølster var en kommune i tidligere Sogn og Fjordane og ligger i Indre Sunnfjord. Det er to tettsteder i Jølster; Vassenden og Skei, hvorav Skei var kommunesenteret. Det høyeste fjellet i Jølster heter Snønipa og er 1827 meter høyt. Jølster var en av to kommuner i tidligere Sogn og Fjordane som ikke har kystlinje. Den andre var Hornindal.
Kommunen grenset i nord til Gloppen og Stryn, i øst til Luster og Sogndal, i sør og i vest til Førde, og i nordvest til Naustdal. 1. januar 2020 ble kommunen slått sammen med Naustdal, Førde og Gaular til Sunnfjord kommune.
Kommunens tusenårssted er grenda Ålhus.


== Etymologi ==
Navnet kommer av gammelnorsk Jǫlmstr, som Bjorvand og Lindeman utleder fra urnordisk *elmustru og som de antar opprinnelig har vært et elvenavn. De setter dette i forbindelse med en germansk stamme *elma- «skinnende, hvit».


== Politikk ==
Oddmund Klakegg (Sp) var ordfører fra 2011 til 2019. Jakob Andre Sandal (SV) var kommunens siste varaordfører. Gerd Dvergsdal var ordfører i perioden 1995 til 2011.


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Elver, fjorder, fjell, breer og vatn i Jølster ==
Bolsetnipa
Bjørsetfjellet
Eikåsnipa
Finneskotet
Grovabreen
Kjøsnesfjorden
Jølstravannet
Jølstra
Snønipa
Steinegga
Tindefjellet
Blåvatnet
Haugabreen
		
		


== Kjente jølstringer ==

Audun Hugleiksson (ca. 1240–1302), stormann i Norge på slutten av 1200-tallet. Kom fra Jølster, hvor Audun Hugleiksson-spelet arrangeres hvert annet år.
Nikolai Astrup (1880–1928) ble født i Bremanger, men vokste opp i Jølster hvor faren var prest. Nikolai Astrup regnes som en av de største norske kunstnerne fra tidlig 1900-tall.
Ludvig Eikaas ( 1920–2010) ble født på Eikaas i Jølster. Eikaas var en sentral billedkunstner i siste halvdelen av 1900-tallet innen maleri, grafikk og skulptur. Kunstmuseet Eikaasgalleriet i Ålhus i Jølster ble opprettet i 1994 da Eikaas ga en stor samling av egne verk til kommunen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Jølster – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(Open Directory Project – Nettsteder om og fra Jølster
Jølster kommune - Offisiell nettstad
Jølster - Allkunne, levande leksikon
Jølster - Store norske leksikon
Leikanger

Leikanger var en kommune i tidligere Sogn og Fjordane fylke som fungerte som fylkets administrasjonssenter. Leikanger ligger om lag halvveis inne i Sognefjorden, og grenser i vest til Balestrand og i nord og øst til Sogndal. Over fjorden i sør ligger Vik. Det høyeste punktet er Ryssebotnrana 1604 moh, på grensa mot Sogndal.
Kommunen ble av Stortinget besluttet slått sammen med Sogndal og Balestrand fra 1. januar 2020.


== Politikk ==


==== Kommunestyrevalget 2015 ====


== Kultur ==


=== Tusenårssted ===
Kommunen valgte ikke eget tusenårssted, og kommunen har benyttet statstilskuddet som ble gitt alle landets kommuner i forbindelse med dette til den nye sentrumsplassen, Borggarden. Denne ligger på Hermansverk, i tilknytning til det nye kjøpesenteret i den gamle Lerum-fabrikken, hvor blant annet Leikanger idrettshall, Leikanger Folkebibliotek, Balder Brygg og Kiwi Hermansverk ligger. Plassen ble åpnet 26. november 2010. Plassen er utformet i kinesisk granitt. Det ble plantet tusenårstre i Henjahaugane barnehage.


== Kjente systrendinger ==
Ragnhild Sigurdsdatter (ca. 840–ca.858), dronning, mor til Harald Hårfagre
Harald Hårfagre (ca. 856–ca. 932), norsk konge
Georg Burchard Jersin (1767–1822), eidsvollsmann
Jakob Sverdrup (1845–1899), sokneprest og kirkestatsråd
Olav Sande (1850–1927), lærer og folkeminnesamler
Olaf Huseby (1856–1942), forlegger
Kjell Bondevik (1901–1983), stortingsrepresentant (KrF) 1950–65, statsråd 1963 og 1965–71
Odd Njøs (1931– ), lærer, revyartist og kåsør
Erling Johannes Husabø (1961–), jurist
Anne Karin Hamre (1965– ), fylkesmann i Sogn og Fjordane fra 2011
Eli Kari Gjengedal (1971–), værdame (TV 2)
Dag André Mo (1979– ), styrkeløfter
Elise Thorsnes (1988– ), fotballspiller


== Se også ==
Leikanger sogn
Leikanger prestegjeld
Leganger (slekt) med opphav fra Leikanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Leikanger kommune - offisielt nettsted Arkivert 25. april 2018 hos Wayback Machine.
Leikanger - Allkunne, levande leksikon
Leikanger - Store norske leksikon
Leikanger - Sognefjord.no Arkivert 18. august 2016 hos Wayback Machine.
Naustdal

Naustdal var en kommune i tidligere Sogn og Fjordane fylke. Kommunen ble 1. januar 2020 slått sammen med Førde, Gaular og Jølster til Sunnfjord kommune. Kommunen grenset i nord til Gloppen, i øst til Jølster, i vest til bykommunen Flora og i sørøst til bykommunen Førde. Over Førdefjorden i sørvest ligger Askvoll. Naustdal var først og fremst en jordbrukskommune, kanskje mest kjent for elva Nausta.
Kommunesenteret Naustdal har 1 237 innbyggere per 1. januar 2022. I Naustdal treffer kystnatur innlandsnatur, og Heilefjellet med isbreen Blåfonna kan sees fra sentrum. Innbyggerne kalles naustedøler.
Naustdal ble skilt ut fra Førde kommune 1. januar 1896. 1. januar 1964 ble det meste av Vevring tillagt kommunen.


== Geografi ==
Norges største rutilforekomst finnes på Engebøfjellet ved Førdefjorden. Minst 400 millioner tonns eklogittforekomst med mineralene rutil og granat. I Naustdal ligger blant andre fjellene Blåfjellet, Kletten, Sandfjellet, Skaflestadfjellet og Vindkjegla. Det er to større vann, Jonstadvatnet og Vonavatnet, samt de to elvene Bærelva og Nausta.


== Klima ==
Klimaet i Naustdal er vått temperert med korte somre og milde vintre. Naustdal har en årlig nedbør på 2 335 mm. Klimaet er forskjellig fra ytterst i fjorden til innerst i dalen. Ytterst i fjorden ligger snøen nesten aldri lenger enn en uke. I dalen kommer første snøen i oktober og ligger til april/mai, med en vanlig tykkelse på 1–2 meter snø.
Temperaturnormaler i celsius og nedbør i millimeter:


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Kultur ==
Naustdal har et idrettslag, Tambarskjelvar IL, samt to ungdomslag: Naustdal Ungdomslag og Vårbod Ungdomslag.


=== Tusenårssted ===
Kommunens tusenårssted er friluftsbadeanlegget Sanden laget av fyllmasse fra Naustdalstunnelen. På Sanden arrangeres den årlige aktivitetsdagen Sanden-Søndag.


== Kjente naustedølinger ==
Svale Solheim (1903-1971), professor i folkeminnevitenskap
Kåre Lunden (1930-2013), professor i historie
Kjartan Slettemark (1932-2008), billedkunstner
Oddvar Torsheim (f. 1938), billedkunstner
Eldrid Lunden (f. 1940), lyriker og professor i skrivekunst
Kjellbjørg Lunde (f. 1944), fylkesskolesjef og politiker (SV)
Arild Stubhaug (f. 1948), forfatter og statsstipendiat
John Thune (f. 1961), amerikansk politiker
Kristin Aase (f.1961), politiker (KrF) og organisasjonskvinne
Stian Grimseth (f. 1972), vektløfter
Sigbjørn Gjelsvik (f. 1974), politiker (Sp)
Bård Vegar Solhjell (f. 1975), politiker (SV) og NORAD-direktør
Gunnar Garfors (f. 1975), forfatter og journalist


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Naustdal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Naustdal - Allkunne, levande leksikon
Naustdal - Store norske leksikon
Selje (kommune)

Selje var en kommune på Stadlandet i tidligere Sogn og Fjordane fylke med administrasjonssenter i tettstedet Selje.
Kommunene Eid og Selje gikk fra 1. januar 2020 sammen til én kommune, Stad. Grunnkretsene Totland, Bryggja og Maurstad i Vågsøy kommune ble også en del av den nye kommunen.


== Geografi ==
Stadlandet i Selje ligger ved Stadhavet helt nordvest i fylket. Vestkapp eller Kjerringa er et fjell som ruver 497 meter over Stadhavet og regnes som det vestligste fjellplatået i Norge. Stadlandet grenser i øst over Vanylvsfjorden til Vanylven og i sør over Sildagapet til Vågsøy. Over Vanylvsgapet i nord ligger Sande. Lengst vest ligger bygdesenteret Flatraket. Tettstedet Selje var administrasjonssenteret i kommunen. I Selje ligger Fastlands-Norge nærmest Island (972 km).


== Kultur ==


=== Tusenårssted ===
Kommunens tusenårssted er Selje kloster på Selja.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Kjente seljeværinger ==
Claus Frimann (1746-1829), dikter og prest
Bernt Tunold (1877-1946), kunstmaler
Laura Hansine Svehaug (1886-1998), superhundreåring
Knut Myrstad (1913-2001), indremisjonsmann, stortingsrepresentant (KrF) 1965-1977
Wald Drageseth, (1920–1994), industrimann, hotellmann og politiker
Julius Fure (1931-2006), kjøpmann og politiker (H), ordfører i Selje og fylkesordfører i Sogn og Fjordane
Odd-Bjørn Fure (1942-2022), historiker, leder av Holocaustsenteret (HL-senteret) på Bygdøy 2002-2012
Lars Barmen (f. 1963), TV-kokk (NRK)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Stad kommunes hjemmeside
Selje  Store norske leksikon
Informasjonsside om Selje
Turistinformasjon for Selje – Offisiell reiselivsportal for Selje og Nordfjordregionen
Vik

Se også Vik (andre betydninger).Vik er en kommune i Vestland fylke. Riksvei 13 går gjennom Vikøyri. Det er en fin strandpromenade langs sjøen. Den ligger i landskapet Sogn og på sørsiden av Sognefjorden, og grenser i øst til Aurland, i sør til Voss og Vaksdal, og i vest til Modalen og Høyanger. På den andre siden av fjorden ligger Balestrand, Leikanger, Sogndal og Lærdal. Vik var til og med 2019 en del av Sogn og Fjordane fylke.
Kommunen var en del av Terra-skandalen fra 2007.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===
Ved kommunestyrevalget 2015 var det 2 117 stemmeberettigede i kommunen. Avgitte stemmer var 1 356 (64,1% oppslutning). Kommunestyret hadde 17 representanter. Fem partier var representert i kommunestyret for perioden 2015-2019.

Arbeiderpartiet - 6 mandater (35,2 prosent)
Senterpartiet - 5 mandater (29,9 prosent)
Venstre -3 mandater (14,5 prosent)
Høyre - 2 mandater (12,9 prosent)
Kristelig Folkeparti - 1 mandat (4,6 prosent)
Sosialistisk Venstreparti - 0 mandater (2,9 prosent)Ordfører for perioden 2015-2019 var Olav Turvoll fra Senterpartiet. Varaordfører var Roy Egil Stadheim fra Arbeiderpartiet. 


== Kjente personer fra Vik ==

Ludvig Daae (1723-1786), prest og godseier
Edvard Liljedahl (1845-1924), lærer, stortingsrepresentant, statsråd
Ivar Refsdal (1866-1939), lektor og kartograf
Anders Nummedal (1867-1944), konservator og arkeolog
Olav Hoprekstad (1875-1965), lærer og forfatter
Synnøve Finden (1882-1957), grunnlegger av Synnøve Finden Ostefabrikk
Sverre Riisnæs (1897-1988), justisminister i Quislings regjering, landssvikdømt
Martin Huslid (1931-1996), ambassadør
Solveig Kloppen (f. 1971), skuespiller og programleder (TV)
Ann Kristin Flatland (f. 1982), skiskytter
Gustav Valsvik (f.1993), fotballspiller


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Vik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Vikjavev.no: Bildesamling og værdata fra Vik
(no) Sognafoto.no: Bildesamling fra heile Sogn