jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mikrokontroller

En mikrokontroller er en programmerbar prosessor som samtidig inneholder periferifunksjoner. Foruten en 8-bits, 16-bits eller 32-bits prosessor med arbeids-RAM  inneholder mikrokontrolleren ofte en ROM eller flash-RAM med styringsprogram, helt eller delvis på samme chip. Dersom alle funksjonene er samlet på en eneste chip brukes noen ganger også begrepet system on a chip.
Mikrokontrollere inneholder ofte komplekse periferienheter, som for eksempel CAN-bus, USB, I²C, SPI, Ethernet-grensesnitt, AD-omsetter, UART og pulsbreddemodulator. På denne måten kan mikrokontrolleren effektivt brukes i elektroniske kontroll- og målesystemer, til å implementere digital styringslogikk, AD-omsetting, motorstyring og andre funksjoner som ellers måtte realiseres med et utall diskrete komponenter. I tingenes internett spiller mikrokontrollere en viktig rolle.
Mikrokontrolleren programmeres gjerne i Assembler eller C. Basic og Java blir også benyttet. Det ferdige programmet overføres til mikrokontrollerens interne minne. C og Assembly er vanligst å bruke da disse språkene er laget for å prossesere hurtig.
Ellers er ARM en utbredt standard der det finnes brikker fra alle de ovennevnte produsenter med forskjellig tilbehør og funksjoner. ARM er også arkitekturen i Intel Freescale som mange kjenner fra PDA'er. ARM brikker går fra å være mikrokontrollere og helt opp til spekter av prosessorer. Fordel med å lære seg ARM arikitektur er at man fort kan finne en kraftigere eller litt annerledes brikke og beholde kunnskapen man har lært seg.


== Komponenter av en mikrokontroller ==
En mikrokontroller består av følgende komponenter:
CPU-prosessor er en av de kritiske komponentene, som hjelper datamaskinen med å samle inn data, dekode dem og implementere oppgaven. Denne delen er hjernen til MCU, som lar den fullføre komplekse matematiske og logiske oppgaver.
RAM er dataminnet, som fungerer som et midlertidig lagringssted for data og programmer. I motsetning til skrivebeskyttet minne (ROM) som fungerer selv uten strøm, brukes RAM bare når enheten er slått på.
Oscillatorhandlingene er klokken; den overvåker rytmene til datamaskinens interne prosesser. Denne delen av enheten hjelper til med å holde oversikt over de utførte funksjonene og initiere og stoppe dem etter behov.
Inn- og utgangsporter er kommunikasjonsportene som kobler den innebygde kontrolleren med andre enhetskomponenter og hjelper den med å sende signaler.
Systembussen er den interne banen som forbinder CPU med minne.
Omformere som analog til digital omformer (ADC) og digital til analog omformer (DAC) transformerer analoge elektriske signaler til digitale og omvendt.
En ekstra funksjonsblokk brukes i de mest sofistikerte enhetene som roboter og romsystemer. Denne komponenten utfører vanligvis noen smale og komplekse funksjoner som ikke er nødvendige i daglige enheter.


== Se også ==
PowerPC
Arduino
Programmerbar logisk styring


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tidlige (1974) mikrokontrollere i Computer History Museum
FRIdemokratene

For Fridemokratene i Tyskland, se Freie Demokratische Partei.FRIdemokratene er en norsk partipolitisk uavhengig organisasjon med liberalisme som ideologi.  Organisasjonen ble opprettet 19. juni 1994 i etterkant av Fremskrittspartiets landsmøte på Bolkesjø, populært kalt «Dolkesjø», der den liberalistiske fløyen ble tilsidesatt. Resten av den stortingsperioden utgjorde fire av Frps opprinnelige ti stortingsrepresentanter en egen, uavhengig gruppe. Organisasjonen feiret tiårsjubileum i 2004, hvor «FRIhetsprisen» ble tildelt Jan Arild Snoen.
FRIdemokratene er ikke et parti, men har stilt lister ved lokalvalg. FRIdemokratene har en studentorganisasjon ved navn FRIstud. Denne er aktiv ved Universitetet i Oslo.
Fridemokratene oppfatter seg å være i opposisjon til enhver statsautoritær holdning, såvel til «høyre» som til «venstre» i det politiske spektrum.
Fridemokratene anser etter eget utsagn følgende rettigheter for å være ukrenkelige og fundamentale for opprettholdelsen av et fritt og menneskeverdig samfunn:

liv, frihet og rettmessig tilegnet eiendom
fritt å utveksle tanker, varer og tjenester på enhver måte i det frie marked
å danne frivillige sammenslutninger for å tilfredsstille individuelle menneskelige behov for vennskap, trygghet, velferd og kultur
alene eller gjennom disse sammenslutningene å etterstrebe ethvert livsmål og sett av verdier og å fremme disse gjennom fredelig overbevisningNettavisen Liberaleren utgis av FRIdemokratene.


== Ledere for Fridemokratene ==
1994–1995 Ellen Christine Christiansen
1995–1997 Jon Henrik Gilhuus
1997–1998 Heidi Nordby Lunde
1998–1999 Bent Johan Mosfjell
1999–2000 Kristian Norheim
2000–2003 Hans Jørgen Lysglimt Johansen
2003–2006 Sverre Berg


== Fridemokratenes pris FRIhetsprisen er tildelt ==
1999 Egil Bakke
2001 Ole-Jacob Hoff
2004 Jan Arild Snoen


== Eksterne lenker ==
FRIdemokratene Arkivert 14. desember 2004 hos Wayback Machine.
Liberaleren – nyhetsavis drevet av Fridemokratene
Bauta Bøker – bokhandel drevet av Fridemokratene Arkivert 28. september 2015 hos Wayback Machine.
Mads Eriksen (tegneserieskaper)

Mads Eriksen (født 15. juli 1977) er en norsk tegneserieskaper fra Malvik i Trøndelag. Han er kjent for seriene Gnom og M. Mads er medlem av Trondheimstegnerne.
Han tegnet de første to sidene av Gnom i 2000 og sendte dem inn til Bladkompaniet, hvor han fikk god respons. Gnom ble trykt i Smult, og M var en av de faste stripene i avisen Dagbladet, i tegneseriebladet Pondus, og til slutt i tegneseriebladet M utgitt fra 2005 av Schibstedforlagene. I juni 2006 tok M over Blondies plass i Adresseavisen.
Eriksen tegnet i en periode serien M på fulltid. Serien handlet om hans eget lett surrealistiske liv, med noen overnaturlige innslag. Serien var krydret med obskure, «nerdete» referanser, og Star Wars og ninjaer spiller her ofte en hovedrolle.
Eriksen sluttet å levere tegneseriestriper sommeren 2008. Leveringspress fra til forlaget og sykdom ble oppgitt som grunnen for dette. I et intervju med Dagens Næringsliv i september 2009 fortalte han at han var igang med å tegne nye striper, men bladet ble nedlagt i 2012, og etter flere pauser ble de siste stripene av serien tegnet i 2014. Eriksen oppga utbrenthet som grunn, og tegnet i mange år ikke tegneserier.Høsten 2021 vendte Mads Eriksen tilbake, nærmere bestemt 14 nye M-striper i Pondus nr. 10.  Han har levert striper til hver utgave siden da.


== Utgivelser ==
Gnom, samlealbum, Schibstedforlagene «Humoralbum 2/2005»
M, første album, utgitt sommeren 2005, Schibstedforlagene «Humoralbum 4/2005»
M, andre album, utgitt 2005-10-17, Schibstedforlagene «Superalbum høsten 2005»
M, julehefte, utgitt 2005-11-21, Schibstedforlagene «Humoralbum 7/2005»
M: Superalbum, utgitt 2006-07-31, Schibstedforlagene
M: julealbum 2006, utgitt 2006-11-27, Schibstedforlagene
M: De første årene, utgitt Oktober 2007, Schibstedforlagene
M: Mperiet slår tilbake, utgitt 15. september 2008, Schibstedforlagene
M: Sønn av Frank, utgitt 2009, Schibstedforlagene
M: IV, 2010, Schibstedforlagene
M: Marzan og Opars juveler, utgitt 2012, Schibstedforlagene


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mads Eriksen (cartoonist) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Mads Eriksen på ComicWiki
Mperiet
Qt

Qt er et portabelt programvarebibliotek for utvikling av programmer som uten endringer i kildekoden kan kompileres til å kjøres på flere ulike operativsystemer og plattformer, som X11, Microsoft Windows, macOS og Microsoft Windows CE. Det ble opprinnelig utviklet av selskapet Trolltech.  Qt inneholder funksjonalitet som gjør det populært å bygge grafiske programmer med, men kan også brukes i ikke-grafiske programmer, som tjenere. Foruten en modul til å bygge grafiske brukergrensesnitt inneholder Qt også moduler for å bruke OpenGL, filbehandling, TCP/IP, SQL, XML og multimedia.Opprinnelig kunne Qt-programmer kun programmeres i C++, men etter hvert har Trolltech også begynt å støtte Java gjennom Qt Jambi Foruten de to offisielt støttede plattformene har tredjeparts utviklere også laget bindinger for Python Ruby C# PHP og AdaSiden Qt er så portabelt og dessuten tilgjengelig under GPL og LGPL, er det svært populært iblant utviklere av fri programvare og brukes blant annet i skrivebordsmiljøet KDE, mediasenteret MythTV, chat-klienten Psi, nettleseren Arora og i de nyeste versjonene av medieavspilleren VLC Media Player. På den andre siden kan Qt brukes i proprietær programvare med en kommersiell lisens og brukes i programmer som skal kjøre på flere ulike plattformer. Eksempler på dette er nettleseren Opera, Google Earth og Skype. Qt brukes også i Qtopia, Trolltechs plattform for mobiltelefoner.


== Varianter ==
Qt/X11 — Qt for vindussystemet X (Unix / Linux)
Qt/Mac — Qt for Apple Mac OS X
Qt/Windows — Qt for Microsoft Windows
Qt/Embedded — Qt for innebygde systemer (Handholdte datamaskiner, Smartphone, Qtopia, etc.)
Qt/WinCE — Qt for Windows CE
Qt Jambi — Qt for JavaDet er fire versjoner av Qt for de respektive plattformene:

Qt Console — for utvikling som ikke trenger grafisk brukergrensesnitt
Qt Desktop Light — enkelt versjon for utvikling for grafiske brukergrensesnitt, som ikke støtter nettverk og databasebruk
Qt Desktop — full versjon
Qt Open Source Edition — full versjon under åpen kildekodelisens


== Versjonshistorikk ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Qt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Qt – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Nokia Qt (tidligere Trolltech Qt)
KDE
Stjernestarr

Stjernestarr (Carex echinata) er en plante i halvgrasfamilien.


== Litteratur ==
B. Mossberg og L. Stenberg (2016). Gyldendals store nordiske flora. Gyldendal. s. 790. ISBN 978-82-05-42485-2. 
«Stjärnstarr». Den virtuella floran. Besøkt 1. juni 2021. 


== Eksterne lenker ==
(en) stjernestarr i Encyclopedia of Life 
(en) stjernestarr i Global Biodiversity Information Facility 
(no) stjernestarr hos Artsdatabanken 
(sv) stjernestarr hos Dyntaxa 
(en) stjernestarr hos ITIS 
(en) stjernestarr hos NCBI 
(en) stjernestarr hos The International Plant Names Index 
(en) stjernestarr hos Tropicos 
(en) Kategori:Carex echinata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Carex echinata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Carex echinata – detaljert informasjon på Wikispecies
Werner Nachmann

Werner Nachmann (født 12. august 1925 i Karlsruhe, død 21. januar 1988 i Karlsruhe) var en tysk politiker (CDU). Han var i mange år formann for Zentralrat der Juden in Deutschland.
Han ble født i en jødisk familie, og emigrerte til Frankrike i 1938. I 1945 vendte han tilbake til hjemlandet, og bygget opp igjen familiens firma i Karlsruhe.
Fra 1961 til 1988 var han formann for det jødiske trossamfunnet i Karlsruhe og det øverste rådet av israelitter i Baden. I 1962 ble han medlem av Zentralrat der Juden, 1965 av dets direktorat og fra 1969 var han dets formann. Han gjorde en stor innsats for forsoning mellom jødiske og ikkejødiske tyskere.
I 1972 tilhørte han organisasjonskomitéen for de olympiske leker i München, og i 1986 fikk han Theodor-Heuss-Preis for sine fortjenester for «jødisk-tysk forsoning og det fredelige samliv mellom jøder og kristne i Tyskland».
Etter hans død i 1988 ble det oppdaget at han mellom 1981 og 1987 hadde underslått omkring 33 millioner mark, som var gitt i statlig støtte til organisasjonen han ledet. Dette har skadet hans ettermæle sterkt. Hvor pengene ble av har man ikke funnet ut, selv om hans etterfølger som leder av de tyske jødenes råd, Heinz Galinski, i flere år intensivt forsøkte å finne det ut.


== Referanser ==
Objektivisme

Objektivismen er et filosofisk system i den aristoteliske tradisjon, skapt av den russisk-amerikanske filosofen og forfatteren Ayn Rand, som baserer seg på fornuft, egoisme/individualisme (fremfor kollektivisme), frihet, og virkelighetens objektivitet.
Objektivismen hevder innen metafysikk at virkeligheten eksisterer uavhengig av noens bevissthet, og hevder innen erkjennelsesteori at menneskets sanser gir pålitelig informasjon og at fornuften er menneskets eneste metode for å oppnå abstrakt kunnskap. Den objektivistiske etikk forfekter rasjonell egoisme: hvert individ bør gjøre sitt beste for å oppnå et lykkelig liv, man har ingen forpliktelser overfor andre mennesker, bortsett fra egne barn. For å oppnå et lykkelig liv må man være rasjonell, langsiktig og prinsippfast, og man må bruke sitt liv til verdiskapende arbeid. Ifølge objektivismen har ingen mennesker noen rett til å initiere tvang mot andre mennesker, og objektivismens politikk forfekter derfor full politisk frihet, såkalt laissez-faire-kapitalisme. Dette innebærer full respekt for individers rettigheter, inkludert den private eiendomsrett. Objektivismen hevder derfor at statens eneste oppgave skal være å beskytte individer mot initiering av tvang; staten skal derfor kun drive politi, rettsvesen og militært forsvar.
Objektivismen hevder at det eksisterer seks grunnleggende dyder (en: virtues), og disse er: rasjonalitet, uavhengighet (en: independence), produktivitet, ærlighet (honesty), integritet og rettferdighet (justice).
Da Ayn Rand ble bedt om å oppsummere hovedprinsippene i sin filosofi i få ord, gjorde hun det som følger:

Metafysikk: objektiv virkelighet«Nature, to be commanded, must be obeyed.» (Francis Bacon)
Epistemologi: fornuft«You can't have your cake and eat it, too.» (amerikansk ordtak)
Etikk: egoisme
Politikk: laissezfairekapitalisme«Give me liberty or give me death» (Patrick Henry)Objektivismen er fremstilt i Ayn Rands romaner og essaysamlinger, og er systematisk fremstilt som et hierarkisk oppbygget integrert system i Leonard Peikoffs Objectivism: The Philosophy of Ayn Rand (1991).


== Eksterne lenker ==
Foreningen for Studium av Objektivismen
AynRand.no
Bergen Objektivist Forening
Ayn Rand institute Arkivert 20121129234511 hos WebCite
En kritisk artikkel om objektivismen av Michael Shermer (på engelsk)
En nettside med lenker til artikler som er kritiske til objektivismen (på engelsk)
Objektivismens dyder (på engelsk)
The Cato Institute
The Objective Standard
Siquijor

Siquijor (tidligere kjent som Siquihod) er en øy i landsdelen og øygruppen Visayas på Filippinene. Siquijor er samtidig en av Filippinenes minste provinser. Provinshovedstaden heter også Siquijor, og har ikke bystatus ennå (2004).
Provinsen Siquijor, opprettet den 17. desember 1971, består av øya Siquijor (336 km²). Det er ingen omliggende øyer som hører inn under provinsen. Den ligger rett øst for provinsen Negros Oriental. Nord for Siquijor er Cebu, i øst Bohol og i sør Mindanao.
Språket på Siquijor er cebuano.


== Navnet Siquijor ==
Det er to teorier om navnet: Det kan være avledet av navnet på øya legendariske hersker Kihod, eller det kan være en forvanskning av katugasan (tugas er en tresort).


== Politisk inndeling ==
Siquijor har 6 "municipalities" (landkommuner).


=== Landkommuner (municipalities) ===

Enrique Villanueva
Larena
Lazi
Maria
San Juan
Siquijor


== Historie ==
Spanjolene kalte Siquijor for Isla del Fuego (ildøya), noe som kom av gløden fra ildfluene som holdt til i molavetrærne på øya.
Spanjolene oppdaget Siquijor i 1565 under Miguel Lopez de Legazpis ekspedisjon. Siden da har øya vært under spansk styre. Alle dagens kommunesentra (unntatt Enrique Villanueva) er hvor det ble anlagt katolske menigheter. Den første menigheten, Siquijor, ble opprettet i 1783 og ble administrert av sekulargeistlighet. De årene som fulgte fram til 1877 grunnla munkeordenen augustinerrekollektene menigheter i Larena (Cano-an), Lazi (Tigbawan), San Juan (Makalipay), og Maria (Cangmeniac).
Mellom 1854 og 1892 var øya del av spanjolenes politisk-militære Bohol-provins. Denne militæradministrasjonen har sin bakgrunn i et ca. 80 år langt opprør på Bohol som faktisk gjorde øye uavhengig fra den spanske krone, helt til opprøret ble stått med i 1820-årene. I 1862 ble Siquijor overført til provinsen Negros Oriental. I 1901 ble den en "underprovins" (sub-province) under Negros Oriental, og den 17. september 1971 en egen provins. Året etter ble provinssetet flyttet fra Larena til Siquijor.  


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Siquijor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Woking

Woking er en stor by og verdslig sogn i grevskapet Surrey i England. Den ligger i den vestre delen av grevskapet, omkring 30 minutters reise med tog til Waterloo stasjon i London Woking ligger 37 km sørvest for Charing Cross i sentrale London. Byen ligger i den sørvestlige utkanten av Stor-Londons urbane område og er innenfor Londons pendlerbelte. En stor del av befolkningen pendler enten til London eller til Heathrow lufthavn. Byen Woking, uten de omliggende distriktene, har en befolkning på 62 792 innbyggere (2011). Med hele det administrative distriktet Woking utgjør befolkningen 99 500 innbyggere (2011).


== Beskrivelse ==
Byen oppsto rundt en jernbanestasjon som ble anlagt på 1800-tallet for å fungere som krysningspunkt mellom to jernbanelinjer. Den ene av dem gikk til Brookwood gravlund, som ble opprettet av London Necropolis Company som avlastningskirkegård for London. Woking fikk senere Storbritannias første krematorium, i 1878.
Det forelå planer om å flytte grevskapsadministrasjonen for Surrey til Woking. Den ligger per i dag i Kingston, men den byen er overflyttet fra Surrey til Stor-London.
Den mest kjente fotballklubben i byen er Woking FC. Fotballspilleren Michael Hale er fra Woking.
En annen kjent person fra Woking er H.G. Wells, som i sin bok Klodenes krig lot marsboerne lande i byen. Det er reist en statue av en marsboer – etter Wells' beskrivelse – i sentrum.
Storbritannias første moské ligger i Woking, formgitt og bygget for dette formålet i 1889. Den er sunnimuslimsk.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Muir, Hugh (29. juni 2005): «Woking to teach London to be a world leader in tackling climate change», The Guardian
Crosby, Alan (2003): A History of Woking, Phillimore


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Woking – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  Woking hos Wikivoyage

Woking Borough Council Arkivert 16. juli 2011 hos Wayback Machine.
Dressmann

Dressmann er Nordens største kleskjede innen herreklær med 400 butikker i Norge, Sverige, Finland, Danmark og Island. Dressmann eies av Varner-Gruppen og har hovedkontor på Billingstad i Asker. Kjeden ble startet av Frank Varner som åpnet sin første butikk på Grünerløkka i Oslo under navnet Frank Varner. I 1967 byttet virksomheten navn til Dressmann. Dressmann hadde i 2002 en omsetning på over 2 milliarder kroner. I 2007 utvidet Dressmann sitt konsept med Dressmann XL, hvor utvalget er herreklær i størrelsene 2XL til 9XL.


== Land med butikker ==


=== Nåværende ===


=== Tidligere ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dressmann.no
Flyveress

Flyveress er en betegnelse på en militær pilot som har skutt ned minst fem fiendtlige fly. Begrepet oppsto i første verdenskrig, da franske aviser beskrev Adolphe Pegoud som et flyveress etter at han ble den første til å skyte ned fem tyske fly.


== Flest nedskytninger ==
 Erich Hartmann (352 nedskytninger i andre verdenskrig)
 Manfred von Richthofen, «Den røde baron» (80 nedskytninger i første verdenskrig)


== Norske flyveress under andre verdenskrig ==
Svein Heglund (16 1⁄3)
Werner Christie (11)
Helner Grundt Spang (10 1⁄3)
Martin Gran (9)
Marius Eriksen (9)
Nils Kolbjørn Jørstad (6 1⁄3)
Frederik Sverdrup Fearnley (6 1⁄4)
Ragnar Dogger (6)
Rolf Arne Berg (5 3⁄4)
Helge Sognnæs (5 1⁄2)
Bjørn Bjørnstad (5 1⁄2)
Ola Gert Aanjesen (5 1⁄2)
Helge Mehre (5)
Arne Austeen (5)
Olav Djønne (5)Antall bekreftede nedskytninger i parentes. Desimaler (halvt, tredelt og kvart poeng) utdeles der flere enn én pilot har deltatt i nedskytingen.


== Referanser ==


== Galleri ==
Mari Maurstad

Mari Maurstad (født 17. mars 1957 i Oslo) er en norsk skuespiller. 
Maurstad debuterte på Den Nationale Scene i Bergen i 1978 i Shakespeares Kong Lear. Hun har vært fast ansatt på Nationaltheatret siden 1981 og i tillegg medvirket i mange forskjellige TV-program og dubbet en rekke tegnefilmer. Hun har blant annet lånt sin stemme til Dolly Duck og Ole, Dole og Doffen Hun har også utgitt flere CD-innspillinger og bøker.
Høsten 2007 deltok Mari Maurstad i programserien Skal vi danse på TV 2 sammen med den svenske danseren Jan-Eric Fransson. De ble stemt ut av konkurransen 26. oktober.
Hun har jobbet og engasjert seg for bærekraftige prosjekter for barn og ungdom i Sør-Afrika gjennom organisasjonen Zulufadder.


== Familie ==
Mari Maurstad er datter av skuespilleren Alfred Maurstad (1896–1967) og hans andre kone Gro Scott-Ruud (1928–2017), som igjen var datter av maleren Gunnar Scott-Ruud. Mari er halvsøster til Toralv Maurstad. Wenche Foss var Maurstads gudmor.Hun er gift med cellisten Aage Kvalbein. Skuespilleren Scott Maurstad (1988–) er et av deres tre barn.


== Æresbevisninger ==
Leif Justers ærespris, 2001
Heddaprisen, 2008, for beste kvinnelige birolle for Miss Lamont i Singin’ in the Rain ved Oslo Nye Teater


== Bibliografi ==
De gode gamle sangbøkene
Hvem bryr seg om sjelen, jeg vil heller ha en sexy rumpe
Lange skjørter korte bein, rumpa hang som en slipestein
Barnas store teaterbok
Barn + garn = sant
Oluffa
Sangboka om Margrethe Munthe
La llorona-coco film


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Mari Maurstad i Store norske leksikon
(en) Mari Maurstad på Internet Movie Database 
(no) Mari Maurstad hos Nationaltheatret 
(no) Mari Maurstad hos Sceneweb 
(da) Mari Maurstad på Filmdatabasen 
(en) Mari Maurstad på AllMovie 
(en) Mari Maurstad hos The Movie Database 
(en) Mari Maurstad på Discogs 
(en) Mari Maurstad på MusicBrainz
Aage Kvalbein

Aage Kvalbein (født 29. mars 1947 i Oslo) er en norsk musiker. Han hadde sin debutkonsert i 1973, og ble i 1985 professor i cellospill.
Aage Kvalbein har fått følgende priser:

Strykerprisen, Trondheim 1969
Folwangpreis, Tyskland 1973
Debutantprisen 1973
Vunnet internasjonale musikkonkurranser i Helsingfors og München 1976
Spellemannprisen 1986 i klassen klassisk musikk/samtidsmusikk for  Grieg sonater for fiolin/klaver og cello/klaver (med Arve Tellefsen, Eva Knardahl og Jens Harald Bratlie)
Kritikerprisen
GriegprisenHan er gift med Mari Maurstad, far til skuespillerne Scott, Aslak og Stinius Maurstad, og bror av Jon, Hans og Asbjørn Kvalbein.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aage Kvalbein på Internet Movie Database 
(no) Aage Kvalbein hos Nationaltheatret 
(en) Aage Kvalbein på Discogs 
(en) Aage Kvalbein på MusicBrainz 
(en) Aage Kvalbein på AllMusic 
(no) Aage Kvalbeins offisielle side.
Hektar

Hektar (forkortet ha) er en SI-godkjent metrisk enhet for måling av areal, tilsvarende 10 000 kvadratmeter eller 10 mål.
Ett hektar tilsvarer altså 10 mål, hundre hektar tilsvarer én kvadratkilometer, og ett hektar tilsvarer følgelig én hundredels kvadratkilometer. Ett hektar tilsvarer også 2,47 acre, og én acre tilsvarer 0,40469 hektar (4,0469 dekar).Hektar er ikke en SI-enhet, men godkjent for bruk med SI.


== Etymologi ==
Ordet «hektar» kommer av fransk hectar, som igjen bygger på hecto- (av gresk hekatón, «hundre»), og are, «ar» (av latin area, «åpen plass»).


== Bruk ==
Hektar benyttes til å angi størrelse på landområder. Hektar brukes, sammen med dekar, særlig til å angi størrelse på skog, landbrukseiendommer og tomter.


=== Konvertering ===
1 hektar = 10 000 m²
1 hektar = 100 ar
1 hektar = 10 dekar
1 hektar = 10 mål (gjelder mål i dagligtale. Opprinnelig var et mål (før 1875) lik 984,34 kvadratmeter).
100 hektar = 1 kvadratkilometer
Ettersom et hektar er 100 meter ganger 100 meter, som er lik én hm (hektometer) ganger én hm, er ett hektar lik én kvadrathektometer.


== Se også ==
SI-enhet


== Referanser ==
Examinatus juris

Examinatus juris (også kalt dansk jurist) var tidligere en tittel for en jurist fra universitetene i København eller Christiania som hadde studert rettsvitenskap uten å ha examen artium, men fått opptak på grunnlag av såkalt preliminæreksamen (uten å ha lest latin). Ordningen ble avskaffet på midten av 1800-tallet.
Disse examinati hadde begrensede karrièremuligheter, da alle høyere embeder i utgangspunktet var forbeholdt juridiske kandidater.


== Se også ==
Akademiske grader


== Eksterne lenker ==
genealogi.no: Examinati juris 1736–1814