jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Life in Slow Motion

Life in Slow Motion er det syvende studioalbumet fra den britiske musikeren David Gray, utgitt i 2005. Albumet gikk direkte inn på 1.-plass på UK Albums Chart i Storbritannia første uken i salg, mens høyeste plassering på Billboard 200 i USA ble 16.-plass.


== Sporliste ==
«Alibi» (Gray) – 4:30
«The One I Love» (Gray, McClune) – 3:29
«Lately» (Gray, McClune, Malone, Bradshaw, Nolte) – 4:13
«Nos Da Cariad» (Gray, McClune, Malone, Bradshaw, Nolte) – 4:10
«Slow Motion» (Gray, McClune) – 5:00
«From Here You Can Almost See The Sea» (Gray) – 3:39
«Ain't No Love» (Gray) – 3:21
«Hospital Food» (Gray, Malone) – 4:43
«Now and Always» (Gray) – 6:45
«Disappearing World» (Gray) – 5:05


== Personell ==
David Gray – vokal, piano, akustisk gitar, elektrisk gitar, tråorgel, Wurlitzer, melodika
Craig McClune – trommer, perkusjon, dulcimer, klokkespill, fløyter, bakgrunnsvokal
Rob Malone – elektrisk og akustisk kontrabass, akustisk og elektrisk gitar, perkusjon
Tim Bradshaw – piano, keyboard, steelgitar, cello
David Nolte – elektrisk gitar, cello, melodika, autoharpe, sampling, bakgrunnsvokal
Marius de Vries – perkusjon, autoharpe, blokkfløyte, klokkespill, synthesizer, bakgrunnsvokal
Natalie Mendoza – bakgrunnsvokal
Caroline Dale – cello
Strykeinstrumenter på spor 1, 2 og 7: ansvarlig – Isobel Griffiths
Gavyn Wright – orkesterleder
Messingblåseinstrumenter på spor 1 og 5: The Kick Horns
Roddy Lorimer og Paul Spong – trompet
Neil Sidwell og Annie Whitehead – trombone
Dave Stewart – Basstrombone
Nigel Black, Dave Lee og Michael Thompson – valthorn
Frank Ricotta – Orchestral percussion
Spor 5: barytonsaksofon og arrangementsassistanse – Simon Clarke; valthorn – Tim Jones


== Eksterne lenker ==
(en) Life in Slow Motion på Discogs 
(en) Life in Slow Motion på MusicBrainz 
(en) Life in Slow Motion på Spotify 
(en) Life in Slow Motion på AllMusic
Brevandring

Brevandring er en generell betegnelse på det å gå på bre.
Påkrevet utstyr for brevandring er bretau. Ofte kreves også stegjern og isøks.
Mange steder i Norge er det opplegg for brevandring for turister. Enkelte steder arrangeres også kurs i brevandring. Det finnes også egne kurs for dem som vil bli breførere.


== Farer med brevandring ==
Det er mange som liker å ferdes på isbreer, men breene har mange hemmeligheter. Stort sett er det sprekkene i isbreene som er farlige – hvertfall når de ikke sees på breoverflaten. Årsaker til dette kan være at snøen dekker til slike sprekker slik at man ikke ser dem. Går man på brevandring, bør en gå i tau og ofte trenger en stegjern eller brodder for ikke å skli. Til forskjell fra sikring ved klatring bruker en vanligvis «bevegelig sikring» ved brevandring. Det innebærer at flere går sammen og med stramt tau mellom seg. Dersom en faller gjennom en snøbro eller snubler utfor, så skal vekten av de øvrige stanse fallet. Ved vanskeligere passasjer kan det være nødvendig med forankringer som ved klatring, men da med snøanker eller isskruer.
Når ishastigheten forandrer seg, oppstår et brefall der underlaget blir brattere, og bresprekker er vanlige i brefall. Et brefall kan sammenlignes med en frosset foss, og er ofte rundt 30 – 40 meter dype, og nederst lukker sprekkene seg. 
Voksende isbreer får ofte en bratt front, og bevegelser i isen kan føre til at store isblokker raser ned. Breelvene er også en trussel for brevandrere. Smeltevannet i breelvene kan demme seg opp og plutselig briste, og da kommer det uventede flommer i breelven.


== Se også ==
Fjellsport
Norsk Fjellsportforum
Fjellfører
Thomas C. Schelling

Thomas Crombie Schelling (født den 14. april 1921 i Oakland i California, død 13. desember 2016 i Bethesda) er en amerikansk økonom og professor i utenrikssaker, nasjonal sikkerhet, atomstrategi og rustningskontroll ved University of Maryland. Han ble tildelt Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel i 2005 sammen med Robert Aumann for å «øke forståelsen vår av konflikt og samarbeid gjennom spillteoretiske analyser».


== Liv og virke ==
Schelling studerte økonomi ved University of California i Berkeley og tok doktorgrad i 1951 ved Harvard University. I 1940-årene og tidlig i 1950-årene innehadde han en rekke politiske verv. Han arbeidet blant annet med Marshallplanen i Europa og i Det hvite hus.Sitt første professorat fikk han ved Yale University. I 1958 gikk han over til Harvard, og underviste der til 1990.
I 1991 ble Schelling valgt til president for American Economic Association.Hans mest kjente bok The Strategy of Conflict (Konfliktstrategier) fra Harvard University Press i 1960, var en tidlig studie av forhandlinger og strategiske valg og ble i 1995 kåret til en av de hundre bøkene som har hatt størst innflytelse i Vesten etter 1945. Boken tok utgangspunkt i den kalde krigen og viste hvordan det å sette opp de ulike mulighetene både for sitt eget og motpartens land, kan gi store bidrag til å løse en situasjon. En slik prosess vil også understreke at den andre parten i en konflikt står overfor de samme avveiningene.
I 1971 publiserte han en mye sitert artikkel om rasedynamikk, kalt «Dynamic Models of Segregation» (Dynamiske modeller for segregering). Her forklarte han hvordan et boligområde med blandet etnisk sammensetning kan endre seg til et område med skarpe skiller mellom de ulike etnisitetene, selv om flertallet av beboerne ikke har noe imot å bo i et integrert område.
Schelling har vært involvert i debatten om global oppvarming. Han er av den oppfatning at dette er en reell trussel for utviklingslandene, men at problemet for USAs vedkommende har blitt sterkt overdrevet.Schelling er en av initiativtakerne til den såkalte København-konsensusen.Schelling har tidligere undervist i tjue år ved Harvard University, der han var Lucius N. Littauer-professor i politisk økonomi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 2005 hos Nobelprize.org
(en) Thomas C. Schelling hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 2005
Mer informasjon om prisen
Intervju med Schelling i 2005
Robert Aumann

Robert  J. Aumann (født 8. juni 1930 i Frankfurt am Main i Tyskland) er en israelsk–amerikansk matematiker, og medlem av United States National Academy of Sciences. Han arbeider ved Senter for rasjonalitet, på det hebraiske universitetet i Jerusalem i Israel.
Sammen med Thomas Schelling ble han tildelt Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel i 2005 for å ha «styrket vår forståelse av konflikt og samarbeid gjennom spillteoretiske analyser».


== Publikasjoner ==
Values of Non-Atomic Games, Princeton University Press,Princeton, 1974 (medL.S. Shapley).
Game Theory (in Hebrew), Everyman's University, Tel Aviv, 1981 (med Y. Tauman and S. Zamir), Vols. 1 & 2.
Lectures on Game Theory, Underground Classics in Economics, Westview Press, Boulder, 1989.
Handbook of Game Theory with economic applications, Vol 1-3, Elsevier, Amsterdam (med S. Hart).
Repeated Games with Incomplete Information, MIT Press, Cambridge, 1995 (med M. Maschler).
Collected Papers, Vol 1-2, MIT Press, Cambridge, 2000.
Asphericity of alternating knots.  Ann. of Math. (2) 64 1956 374—392.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 2005 hos Nobelprize.org
(en) Robert Aumann hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 2005
Kunngjøringen av Nobelprisen
Mer informasjon om Nobelprisen
János Bolyai-prisen
Katie Leung

Katie Liu Leung, 梁佩詩, 梁佩诗, Liáng Pèishī (født 8. august 1987 i Motherwell i Skottland) er en skotsk skuespiller. Hun er kjent for å ha spilt rollen som «Cho Chang» i Harry Potter og Ildbegeret (2005). Leung bor i Motherwell, et distrikt nær Glasgow, for tiden sammen med sin far Peter Leung, to brødre og en yngre søster. Leung ble valgt ut blant mer enn 3000 håpefulle jenter på prøvespillingene for «Cho Chang». Den eneste forutsetningen J.K. Rowling (forfatteren av Harry Potter-bøkene) stilte til «Cho Chang» i filmen, var at skuespilleren skulle være totalt ukjent.
Relativt lite er kjent om skuespilleren. Daniel Radcliffe, som har rollen som «Harry Potter» i filmene, bemerket at han syns Leung var «awesome!» (kjempeflott).
Hun spiller også i Harry Potter og føniksordenen.


== Filmografi ==
2005 Harry Potter og Ildbegeret
2007 Harry Potter og Føniksordenen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Katie Leung – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Katie Leung på Internet Movie Database 
(sv) Katie Leung i Svensk Filmdatabas 
(fr) Katie Leung på Allociné 
(en) Katie Leung på AllMovie 
(en) Katie Leung hos Rotten Tomatoes 
(en) Katie Leung hos The Movie Database
Fysiker

En fysiker er en person som på yrkesmessig basis jobber med fysikk.
Frem til 1800-tallet fantes det også fysikere som jobbet med andre vitenskapsområder, først og fremst matematikk, men også filosofi, kjemi, biologi eller som ingeniør. I dag må en fysiker være kunnskapsrik innen sitt område og er derfor også spesialisert innen et område av fysikken. Det er imidlertid fortsatt viktig for en fysiker å ha gode kunnskaper innen matematikk, spesielt for teoretiske fysikere.
Ordet fysiker sikter ofte til noen som har en akademisk grad i fysikk fra en master eller ingeniørutdanning, men en fysiker kan også være utdannet i andre naturvitenskapelige disipliner.
Et typisk arbeidsområde for fysikere er å etterprøve teorier gjennom fysiske eksperimenter eller å overføre teoretisk viten til fysiske prosesser. For eksempel utviklingen av kvanteelektronmikroskopet eller laserteknologien som først ble beskrevet i teorien. Et annet eksempel er målingen av lysets avbøyning når det passerer gjenstander med stor masse, som Solen. Denne målingen støttet Einsteins teorier om gravitasjonens påvirkning på lysstråler.
Willem de Kooning

Willem de Kooning (født 24. april 1904 i Rotterdam, død 19. mars 1997 i New York) var en hollandskfødt amerikansk maler, og en av de sentrale kunstnerne innen den abstrakte ekspresjonismen. Sammen med Jackson Pollock ble han den fremste representanten for grenen av abstrakt ekspresjonisme kjent som action painting.
I 1916 begynte de Kooning som student ved Kunstakademiet i Rotterdam. I 1926 flyttet han til New York. Senere var han lærer ved den berømte kunstskolen Black Mountain College sammen med blant andre John Cage, Buckminster Fuller og Josef Albers.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Willem de Kooning – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Willem de Kooning på Internet Movie Database 
(en) Willem de Kooning på Discogs 
(en) Willem de Kooning på MusicBrainz 
(en) Willem de Kooning hos American National Biography 
(en) Guggenheims de Kooning-side
Carl David Anderson

Carl David Anderson (født 3. september 1905 i New York, død 11. januar 1991 i San Marino, California) var en amerikansk eksperimentell fysiker. Han var født i New York City, foreldrene var svenske immigranter. Han studerte fysikk ved California Institute of Technology hvor han tok en doktorgrad i 1930. 
Under ledelse av Robert A. Millikan begynte han å studere kosmisk stråling. Mens han gjorde forsøk med tåkekammer, oppdaget han uventede spor av subatomære partikler. Fra fotografier av partikkelbanene forutsa han at dette var skapt av partikler med samme masse som elektroner, men med motsatt elektrisk ladning. Oppdagelsen understøttet Paul Diracs teoretiske beregninger om at det fantes et positron. Anderson oppnådde også et direkte bevis for at positronet eksisterte ved å sende gammastråler skapt av thoriumkarbid (ThC'') inn i andre materialer, noe som førte til at det ble dannet positron-elektron par. Oppdagelsen av positronet førte til at Anderson fikk Nobelprisen i fysikk i 1936 sammen med Victor Hess.
Samme år, i 1936, var Anderson med på å oppdage den subatomære partikkelen muon (i begynnelsen også kalt 'mu-meson') som er 207 ganger tyngre enn elektronet.


== Artikler ==
(en) C.D. Anderson, "The Positive Electron", Phys. Rev. 43, 491 (1933)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 1936 hos Nobelprize.org
(en) Carl David Anderson hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1936
(en) Nobelprisvinnere, Carl David Anderson
Oppløsning (massespektrometri)

I massespektrometri er oppløsning et mål på evnen til å skille to topper med litt forskjellige masse-til-ladningsforhold ΔM, i et massespektrum.


== Oppløsning og oppløsningsevne ==
Det er to forskjellige definisjoner av oppløsning og oppløsningsevne i massespektrometri.


=== IUPAC-definisjon ===
IUPAC-definisjonen for oppløsning i massespektrometri er:

  
    
      
        R
        =
        
          
            M
            
              Δ
              M
            
          
        
        =
        
          Oppløsning
        
      
    
    {\displaystyle R={M \over \Delta M}={\text{Oppløsning}}}
  
der ΔM er oppløsningsevnen og M er massen til (den andre) toppen.
Hvor en større oppløsning indikerer en bedre separasjon av topper. Denne definisjonen brukes i en rekke massespektrometritekster. Denne bruken er også antydet av begrepet "høyoppløselig massespektrometri."En høy oppløsningsverdi tilsvarende god separasjon av topper er lik konvensjonen brukt med kromatografiseparasjoner, selv om det er viktig å merke seg at definisjonene ikke er de samme. Høy oppløsning som indikerer bedre toppseparasjon brukes også i ionmobilitetsspektrometri.


=== Oppløsningsevne definisjon ===
Noen massespektrometrister bruker definisjonen som ligner på definisjoner som brukes i noen andre felt innen fysikk og kjemi. I dette tilfellet er oppløsningskraft definert som:

  
    
      
        R
        =
        
          
            M
            
              Δ
              M
            
          
        
        =
        
          Oppløsningsevne
        
      
    
    {\displaystyle R={M \over \Delta M}={\text{Oppløsningsevne}}}
  
Minimum topp separasjon ΔM som gjør det mulig å skille mellom to ionearter kalles da:

  
    
      
        Δ
        M
        =
        
          Oppløsning
        
      
    
    {\displaystyle \Delta M={\text{Oppløsning}}}
  
Oppløsning og oppløsningsevne, når definert på denne måten, er i samsvar med IUPAC-anbefalinger for mikroskopi, optisk spektroskopi og ionmikroskopi (SIMS) men ikke gasskromatografi. Denne definisjonen vises også i noen massespektrometri-tekster.


== Måling av topp separasjon ==
Det er flere måter å definere minimum topp separasjon ΔM i massespektrometri, derfor er det viktig å rapportere metoden som brukes for å bestemme masseoppløsning når man rapporterer verdien. De to mest brukte er definisjon av toppbredde og daldefinisjon.


=== Definisjon av toppbredde ===
I definisjonen av toppbredde er verdien av ΔM bredden på toppen målt ved en spesifisert brøkdel av topphøyden, for eksempel 0,5%, 5%, 10% eller 50%. Sistnevnte kalles full bredde ved halv maksimum (FWHM).


=== Daldefinisjonen ===
Dalsdefinisjonen definerer ΔM som den nærmeste avstanden mellom to topper med lik intensitet med dalen (laveste signalverdi) mellom dem mindre enn en spesifisert brøkdel av topphøyden. Typiske verdier er 10% eller 50%. Verdien oppnådd fra en toppbredde på 5% tilsvarer omtrent en dal på 10%.


== Referanser ==
Europamesterskapet i curling

Curling-EM har vært arrangert årlig siden 1975. Europamesterskapet i curling for herrer og kvinner arrangeres sammen, i motsetning til Verdensmesterskapet, hvor det er adskilte mesterskap for menn og kvinner. I det første europamesterskapet (1975) deltok 8 land for herrer og 7 lag for kvinner, mens det i 2004 deltok 26 land for herrer og 22 land for kvinner. Norge har arrangert mesterskapet tre ganger, i 1977, 1990 og 2013. Det ble i perioden 2005–2014 i tillegg arrangert et EM i curling for mixed lag.


== Resultater i curling-EM for menn ==


== Resultater i curling-EM for kvinner ==


== Eksterne lenker ==
World Curling Federation
Norges Curlingforbund
Bardufoss

Bardufoss (nordsamisk: Beardogorži, kvensk: Partafossi) er et tettsted med poststed (9325 Bardufoss) og handelssentrum i Målselv kommune, som består av de tre bydelene Andslimoen, Andselv og Heggelia. Bardufoss har et samlet innbyggertall på 2 658 (26. oktober 2021, SSB). Her ligger Bardufoss lufthavn, som betjener Midt-Tromsregionen. Europavei 6 går gjennom Bardufoss. 
Bardufoss har også videregående skole med de fleste praktiske fag som flyfag, byggfag, elektrofag og mye mer, i tillegg til idrettsfag og studieforberedende fag. Skolen ligger på Rustahøgda, mellom Andselv og Heggelia, sammen med ungdomsskolen og Næringshagen i Målselv. Her holder Forsvarets høgskole til med ledelsen av Forsvarets kompetanse- og utdanningssenter og Forsvarets studiesenter med studietilbud på høyskole- og universitetsnivå. Polarbadet og Bardufosshallen ligger like ved.
Mange av dem som bor på Bardufoss er tilknyttet Forsvaret. De to militærleirene Rusta og Heggelia, med fellesbetegnelsen Bardufoss leir, utgjør det militære tyngdepunktet i Troms sammen med Maukstadmoen leir i Øverbygd og Setermoen leir i nabokommunen Bardu. Heggelia leir og Rusta leir ligger ca. 500 m fra hverandre. 
Mellom Rusta og Heggelia leir ligger Istindportalen, som er et velferdsbygg for Forsvaret, med Velferdstjenesten og utstyrsdepot for soldatene, samt kino, idrettshall og kiosk for sivile. Istindportalen huser også fellesbibliotek for Forsvaret og Målselv kommune, samt Kulturskolen i Målselv. 
I Bardufoss sentrum, Andselv, finnes dagligvarebutikker, bar/klubb, apotek og Vinmonopolet. I Sundlia ligger også administrasjonen for Midt-Troms Museum. Nær Bardufoss ligger også skianlegget Myrefjell og Målselvfossen.
På Andslimoen ligger blant annet helsesenter, tannklinikk, Haraldvollen, samisk skole, slakteriet Nortura, en av landets største caravanforhandlere og flere bilforhandlere.


== Delområde Bardufossområdet ==
Bardufossområdet omfatter 3 av 5 statistiske delområder i kommunen. Området omfatter i hovedsak de tre ovennevnte tettstedene: Andselv, Andslimoen og Heggelia. Området har et areal på 3,35 km².
Delområdet består av følgende seks grunnkretser (innbyggertall 2021):

Andslimoen (538)
Andselv (1179)
Heggelia (941)Utvikling i folketallet de senere år:


== Eksterne lenker ==
(en) Bardufoss – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
EM i curling 2004

Curling-EM 2004 ble arrangert 4. desember 2004 – 11. desember 2004 i 
Winter Palace of Sports i Sofia i Bulgaria.


== Herrer ==

Tyskland vant 8-7 i finalen over Sverige
Norge vant 8-2 i bronsefinalen over Skottland
Sverige vant 6-4 i semifinalen over Skottland
Tyskland vant 8-6 i semifinalen over Norge
Norge endte opp med 6 seire og 5 tap
Tyskland endte opp med 10 seire og kun 1 tap (mot Sverige i grunnspillet)


== Kvinner ==

Sverige vant 9-4 i finalen over Sveits
Norge vant bronsefinalen 10-7 over Russland
Sverige vant semifinalen 5-3 over Norge
Sveits vant 6-4 i semifinalen over Russland
Norge endte opp med 7 seire og 4 tap
Sverige endte opp med 8 seire og 3 tap


== Eksterne lenker ==
WCF Statistics
Taulag

Et taulag er en gruppe mennesker som beveger seg i utsatt terreng innbundet i tau, enten under klatring eller brevandring. Ved klatring består taulaget normalt av to personer. Ved brevandring for turister er det vanlig med større taulag. Da har en også en eller to breførere med i laget.
Standard Liège

Royal Standard de Liège, populært kalt Standard Liège, er en belgisk fotballklubb som spiller i Jupiler League. Klubben ble stiftet i 1898, og spiller hjemmekampene sine på Stade Maurice Dufrasne i Liège. Byen Liège ligger i provinsen Liège, som er den østligste provinsen i delstaten Vallonia.


== Meritter ==


== Spillerstall ==
Oppdatert 30. mars 2022.


=== Utlånte spillere ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Royal Standard de Liège – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Liste over olympiske medaljevinnere i curling

Curling ble arrangert under de første olympiske vinterlekene i 1924 i Chamonix. Etter at det så forsvant fra det offisielle olympiske øvelsesprogrammet mellom 1928 og 1994, var curling tilbake under Vinter-OL 1998.


== Menn ==


== Kvinner ==


== Mikspar ==


== Referanser ==
Den internasjonale olympiske komités resultatdatabase


== Se også ==
Curling-EM
Curling-VM for herrer
Curling-VM for kvinner
Nijmegenmarsjen

Nijmegenmarsjen er en fire dager lang marsj som arrangeres hvert år den tredje uken i juli i byen Nijmegen i Nederland. 
Dagsetappene varierer fra 30 til 50 kilometer, med eller uten ti kilo pakning, avhengig av alder, kjønn, og om en går som sivil eller militær. Menn mellom 18 og 50 år i sivil klasse skal gå 50 km per dag. Menn mellom 18 og 50 år i militær klasse skal gå 40 km per dag, men med ti kilo pakning og i militær uniform. 
Marsjen har hatt opp imot 45.000 deltakere, og er dermed den største turmarsjen i verden. Omtrent 5.000 av deltakerne går i militær klasse, hvorav de fleste er forlagt i leiren Heumensoord, som bygges opp hvert år for å huse de militære deltakerne. Den 92. fire-dagersmarsjen, i 2008, hadde 43.450 registrerte deltakere, hvorav 5.018 ikke startet, og 3.470 ikke fullførte; noe som gir at 34.962 faktisk fullførte.En etappemarsj starter tidlig om morgenen, mens det fortsatt er mørkt, og deltakerne må være i mål ved 16- eller 17-tiden på ettermiddagen. Etappene begynner og slutter samme sted hver dag, men ruten varierer bitte litt fra år til år, og danner nærmest en slags firkløver rundt Nijmegen.
Som et årlig arrangement, ble Nijmegen-marsjen første gang arrangert i 1909. Det var militære som var fremst for å få arrangert marsjen, men marsjen som sådan er ikke et militært arrangement. Fra 1915 ble marsjen arrangert i og rundt Nijmegen. Storbritannia, Tyskland og Norge var de første utenlandske nasjoner som var med på marsjen; i 1928. Marsjen var da som «prøvegren» i forbindelse med OL i Amsterdam. 
En hetebølge i 2006 førte til at Nijmegen-marsjen ble avlyst, etter at to personer omkom av hypertermi. Temperaturen den aktuelle dagen, 18. juli, var 36 °C på det varmeste.


== Se også ==
KNBLO-medaljen


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) International Four Days Marches Nijmegen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Offisiell hjemmeside for marsjen (nederlandsk og engelsk)
Den norske Nijemegendelegasjonen
Nijmegenmarsjen på nett, privat side
Nijmegenmarsjen i bilder, privat side Arkivert 19. juli 2019 hos Wayback Machine.
Nijmegenmarsjens medalje (engelsk)
Edward Randell

Edward Randell (født 2. juli 1988 i Dulwich, London, Storbritannia) er en britisk skuespiller og musiker. Han er mest kjent for rollen som «Julius Finkenfjær» i Harry Potter filmene. 
Randell er også med i det ukjente britiske bandet Chester. 


== Filmografi ==
2005 Harry Potter og Ildbegeret
2002 Harry Potter og Mysteriekammeret


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Edward Randell på Internet Movie Database