jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
38 (tall)

38 (trettiåtte, også skrevet åtteogtredve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 37 og kommer før 39.
43 (tall)

43 (førtitre, også skrevet treogførti på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 42 og kommer før 44. 43 er også et primtall, det neste primtallet er 47.
44 (tall)

44 (førtifire, også skrevet fireogførti på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 43 og kommer før 45.
45 (tall)

45 (førtifem, også skrevet femogførti på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 44 og kommer før 46.
46 (tall)

46 (førtiseks, også skrevet seksogførti på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 45 og kommer før 47.
Norsk biografisk leksikon

Norsk biografisk leksikon er det største norske biografiske oppslagsverk. 
Verkets første utgave (NBL1) utkom i årene 1921–1983, med i alt 19 bind og 5 102 artikler. Utgiver var Aschehoug, og verket ble utgitt med økonomisk støtte fra staten.
Kunnskapsforlaget overtok rettighetene til NBL1 fra Aschehoug i 1995, og etter et forprosjekt 1996–1997 begynte arbeidet med en ny utgave av verket i 1998. Prosjektet har fått økonomisk støtte fra institusjonen Fritt Ord og Kulturdepartementet, og verkets 2. utgave – NBL2 – utkom i 10 bind og 5 850 artikler i årene 1999–2005. I 2006 begynte arbeidet med en elektronisk utgave av NBL2. Dette prosjektet mottok også støtte fra Fritt Ord og Kulturdepartementet. Verket er fra 2009 et gratis nettsted, som en del av snl.no. Denne utgaven inneholder nesten 5 840 artikler. Frem til 2005 mottok prosjektet 27 millioner kroner i støtte.Da det redaksjonelle arbeidet med ny utgave av NBL tok til i 1995, var utgangspunktet å velge ut 6 000 personer fra de 11 000 som hadde artikkel i Store norske leksikon. Listen ble gjennomgått av et hundretall fagkonsulenter, før listen over biografiverdige personer ble gjennomgått av forlagsredaksjonen og redaksjonsrådet. Dessuten kom det også forslag fra verkets 1 330 forfattere. Redaksjonsrådet ble ledet av Knut Helle. Av økonomiske og plassmessige hensyn ble lengden på biografiene standardisert, og denne begrensningen har internettutgaven av verket «arvet».Andelen biograferte kvinner var 4,9 % i NBL1 og 14 % i NBL2.


== Se også ==
Hvem er hvem i norsk kulturliv?
Hvem er hvem?


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
Norsk biografisk leksikon på nettsidene til Store norske leksikon.
Ampere

Ampere (A) er SI-enheten for elektrisk strøm, tidligere kalt strømstyrke.
Ampere oppgis som regel i hele ampere (A) eller milliampere (mA).
Noen mindre brukte måleenheter for ampere er (i stigende rekkefølge):

Nanoampere (nA)
Mikroampere (µA)
Centiampere (cA)
Abampere (abA; biot; tilsv. 10 A)
Kiloampere (kA)
Megaampere (MA)
Gigaampere (GA)1 ampere tilsvarer en strøm på 1 coulomb per sekund. 1 coulomb tilsvarer  6,24 × 1018 elementærladninger.
Enheten er oppkalt etter den franske fysikeren André Ampère (1775–1836).


== Historikk ==

Siden 1948 ble ampere definert ved hjelp av Lorentzkraften mellom to ledere:
«To parallelle og uendelig lange, rette, tynne ledere er plassert i vakuum med innbyrdes avstand én meter. Det går samme strøm i begge lederne. Dersom de påvirker hverandre med en kraft på 2 × 10−7 newton per meter leder, er strømmen én ampere».2018 ble en ny definisjon vedtatt av Generalkonferansen for mål og vekt med virkning fra 20.mai 2019. Enheten ampere baserer dermed på elementærladningen som er definert med en fast verdi. I tillegg er den også avhengig av definisjonen av sekundet, men ikke lenger av meter og av kilogram.


== Referanser ==
Candela

Candela (latin for stearinlys) er den grunnleggende SI-enheten for måling av lysstyrke.
Symbolet for candela er cd.
Definisjonen ble besluttet i en resolusjon av den 16. generalkonferansen for mål og vekt i 1979: Én candela er lysstyrken i en gitt retning til en lyskilde som sender ut monokromatisk lys med frekvens 540 000 GHz, og med strålingsstyrke i den gitte retningen lik 1/683 watt per steradian.Referansefrekvensen tilsvarer en bølgelengde på 555 nm, ved standard trykk og temperatur i luft. Ved denne frekvensen, grønt lys, har menneskeøyet den høyeste følsomheten i dagslys.
Definisjonen avløste definisjonen fra 1946, som var basert på en referanselyskilde.
Tidligere var 1 cd gitt ved lysstyrken fra ett stearinlys.


== Referanser ==
A

Denne artikkelen omhandler bokstaven A. For annet bruk se A (andre betydninger).
Av tekniske grunner blir A# sendt hit, for programmeringsspråket A#.NET se A Sharp eller A# (Axiom) se A Sharp (Axiom)
A, a er den første bokstaven i det latinske alfabetet.
Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller vokaler.


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av A ==

		
		


== Bruk ==
A er nasjonalt kjennemerke for biler fra Østerrike.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) A – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) A – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Kelvin

Kelvin er den grunnleggende SI-enheten for måling av temperatur, og er en av de syv grunnenhetene i SI-systemet. Symbolet for kelvin er K. 
Én kelvin er nå definert ved å feste den numeriske verdien av Boltzmann konstanten 
  
    
      
        k
      
    
    {\displaystyle k}
   til 1.380 649 × 10−23 J⋅K−1. Denne enheten er lik kg⋅m2⋅s−2⋅K−1, hvor kilo, meter og sekund er definert i form av Planck-konstanten, lysets hastighet og varigheten av cesium-133 grunntilstand-hyperfine overgang henholdsvis. Dermed avhenger denne definisjonen bare av universelle konstanter, og ikke av noen fysiske gjenstander som praktisert tidligere, for eksempel den internasjonale prototypen på kiloet, hvis masse avvek over tid fra den opprinnelige verdien.
En kelvin er lik en endring i den termodynamiske temperaturen T som resulterer i en endring av termisk energi kT med 1.380 649 × 10−23 J.Kelvin-skalaen oppfyller Thomsons krav som en absolutt termodynamisk temperaturskala. Den bruker det absolutte nullpunkt som nullpunkt (dvs. lav entropi).
I motsetning til grader Fahrenheit og grader Celsius, blir ikke kelvin referert til eller skrevet som en grad. Kelvin er den primære enheten for temperaturmåling i naturvitenskapen, men brukes ofte i forbindelse med grader Celsius, som har samme størrelse.
Skalaen er oppkalt etter den britiske fysikeren og ingeniøren William Thomson Kelvin (1824-1907).
Temperatur i kelvin kalles også «absolutt temperatur». I det engelske målesystemet benyttes Rankine (°R) som måleenhet for absolutt temperatur.


== Unicode symbol ==
Symbolet er kodet i Unicode ved kodepunkt  U+212A (K). Dette er imidlertid et kompatibilitetskarakter som er gitt for kompatibilitet med eldre kodinger. Unicode-standarden anbefaler å bruke U+004B ( 75 i titallsystemet )(K) i stedet; det vil si en normal stor bokstav K. "Tre bokstavlignende symboler har fått kanonisk ekvivalens med vanlige bokstaver: U+2126 (Ω),U+212A (K) and U+212B (Å). I alle tre tilfeller er det den vanlige bokstaven som skal brukes."


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Temperaturkalkulator
En annen temperaturkalkulator
Unionsmerket

Unionsmerket, med tilnavnet «Sildesalaten», var merket som stod i kantonen eller det øverste hjørnet nærmest stangen i det norske og svenske flagget i unionstiden. Det ble innført i 1844 for å imøtekomme norske krav om likestilling i unionen. Merket utgjorde det kvadratiske øvre, indre felt i Norges handels- og orlogsflagg. I svenske flagg var det tilsvarende feltet langstrakt, og merket fikk proporsjonene 5:4. Med denne formen ble flagget også brukt som gjøs på begge lands marinefartøyer og som felles svensk-norsk unionsflagg for utenriksstasjonene. Økende misnøye i Norge med unionen mot slutten av 1800-årene førte til krav om «Det rene flagg» uten unionsmerke. Etter to stortingsvedtak som fikk kongelig veto, ble tredje gangs vedtak kunngjort som lov i 1898, og unionsmerket ble fjernet fra handelsflagget i 1899. Det forble i orlogsflagget til 1905, siden Grunnloven fastslo at dette skulle være et unionsflagg.


== Historie ==

		
		
		
		


== Se også ==
Norge
Norges flagg
Norges historie


== Referanser ==
Synkretisme

Synkretisme (fra gresk: συγκρητισμός, synkretismos, som betyr bokstavelig «kretisk forbund», men har fått betydningen sammenblanding) er et teknisk, teologisk begrep som betyr religionsblanding. Ordet brukes innen religionsvitenskap om det å sette sammen elementer fra ulike religiøse kilder, det vil si religionsblanding.
Serapis (gresk Σέραπις) eller Sarapis (Σάραπις) er et eksempel synkretisk hellenistisk-egyptisk gud som ble bevisst opprettet på ordre av Ptolemaios I av Egypt på 200-tallet f.Kr. Det var ment som et virkemiddel for å forene grekere og egyptere i hans ptolomeiske rike. Guden ble avbildet som en greker, men med egyptiske farger, og kombinerte ikonografi fra mange store religiøse kulter som signaliserte både overflod og gjenoppstandelse.
Synkretisme oppstår ofte i historien når to kulturers religioner møtes og blandes. Uttrykket kan også brukes om sammenblandinger fra ulike sekulære livssynstradisjoner. Det forekommer i flere religiøse bevegelser og innen New Age.
Begrepet brukes også i andre sammenhenger når man forener to ulike parter.


== Synkretistiske religioner ==
Candomblé
Yazdanisme
Swedenborgianisme
Santería
Bahai-troen
SO DIMM

SO DIMM er en forkortelse for Small Outline Dual In-line Memory Module og er en mindre utgave av DIMM

100-pin SO DIMMs støtter 32-bit overføring
144-pin SO DIMMs støtter 64-bit overføring
200-pin SO DIMMs støtter 64-bit overføringDe mest vanlige typer DIMM er:

72-pin DIMMs, støtter 32-bit overføring
144-pin DIMMs, støtter 32-bit overføring


== Eksterne lenker ==
(en) SO-DIMM – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) SO-DIMM – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Bokstaveringsalfabet

Bokstaveringsalfabet, av og til misvisende omtalt som fonetisk alfabet, finnes i mange språkutgaver. Det har historisk eksistert mange ulike nasjonale bokstaveringsalfabeter, gjerne med utspring i å forhindre misforståelser over telefon og radiosamband: Støy og dårlig lydkvalitet kan gjøre det vanskelig å stave én og én bokstav på en tydelig måte.  Noen bokstaveringsalfabeter er så innarbeidet at de også brukes til daglig, for eksempel på bingo.
Etter flere års arbeide med å utarbeide et internasjonalt bokstaveringsalfabet som fungerte for mennesker med ulike morsmål, standardiserte i 1956 den internasjonale organisasjonen for sivil luftfart (ICAO) et internasjonalt alfabet i den form det fremstår i dag. Den internasjonale telekommunikasjonsunion (ITU) fulgte opp med et praktisk talt likt alfabet i 1959, og Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO) fulgte opp i 1965. Alfabetet fikk deretter militær anvendelse, og refereres ofte til som «NATOs fonetiske alfabet». Ordet fonetisk ble tatt i bruk for å skille det fra systemer basert på flagg eller morse, men systemet har ingenting med fonetikk å gjøre. De enkelte små forskjeller som finnes mellom anbefalingene, fremgår av tabellen under.


== Internasjonalt bokstaveringsalfabet: Alfabet og uttale ==


== Norske bokstaver ==


== Det norske bokstaveringsalfabetet ==
Før standardiseringen av det internasjonale alfabetet, ble det brukt egne nasjonale alfabeter unike for hvert land. Disse ble gjerne bygget opp rundt mye brukte personnavn. Televerket publiserte det norske alfabetet i telefonkatalogen for bruk for bokstavering av vanskelige ord i telefonen. Som eksempel på bruk benyttet de den tsjekkiske byen Brno.


== Referanser ==
1685


== Begivenheter ==
20. juni – James Scott, 1. hertug av Monmouth utropte seg selv til konge av England
6. juli – I slaget ved Sedgemoor seiret Jakob II av Englands styrker over hertugen av Monmouth
15. juli – Hertugen av Monmouth ble henrettet på Tower Hill i London.


== Fødsler ==
5. mars – Georg Friedrich Händel, tysk komponist (d. 1759)
12. mars – George Berkeley, irsk filosof (d. 1753)
31. mars – Johann Sebastian Bach, tysk komponist (d. 1750)
1. oktober – Karl VI, tysk-romersk keiser (d. 1740)
26. oktober – Domenico Scarlatti, italiensk komponist (d. 1757)


== Dødsfall ==
6. februar –Karl II av England, (f. 1630)
26. mars – Go-Sai, Japans 111. keiser (f. 1638)
15. juli – James Scott, 1. hertug av Monmouth, (f. 1649)
1665


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
4. mars– Andre anglo-nederlandske krig brøt ut.
3. juni– I slaget ved Lowestoft utenfor Englands østkyst ble den nederlandske flåte beseiret av den engelske.
17. juni– En alliert britisk-portugisisk hær slo en spansk hær ved Monte Claros og sikret portugisisk uavhengighete.
London ble rammet av pest. Opptil 100 000 mennesker (1/5 av byens befolkning) døde.
Karl II ble konge av Spania
Frankrike annekterte Madagaskar og øyas navn ble Île Dauphin
Universitetet i Kiel ble grunnlagt.
Eneveldet blir innført i Danmark-Norge, gjennom Fredrik IIIs Kongelov. Absoluttismen innføres for første gang i Europa.


=== Norge ===
Halden fikk bystatus og tok navnet Fredrikshald etter den dansk-norske kongen i *København Frederik III.
12. august– Stort sjøslag på Vågen i Bergen, en engelsk eskadre ledet av admiral Thomas Theddiman gikk til angrep mot en flåte på ca. 60 nederlandske handelsskip.


== Fødsler ==
16. februar – Anne I av Storbritannia (d. 1714)
21. august – Giacomo Filippo Maraldi, fransk-italiensk astronom (d. 1729)


== Dødsfall ==
12. januar – Pierre de Fermat, fransk matematiker og advokat. (f. 1601)
1290


== Fødsler ==
8. februar – Kong Alfonso IV av Portugal


== Dødsfall ==
Dronning Margrete av Skottland (f. 1283)
18. desember – Magnus I av Sverige, konge av Sverige (f. 1275)
1516


== Begivenheter ==
Mars – Etter Ferdinand II av Aragons død ble hans barnebarn Karl av Gent konge av Spania under navnet Carlos I.
23. april – Renhetsloven for brygging av øl ble innført i Bayern.
Juli – Selim I av Det osmanske rike erklærte krig mot mamelukkene og invaderte Syria.
13. august – Med Noyontraktaten ble det fred mellom Frankrike og Spania.
24. august – I slaget ved Merj-Dabik slo osmanene mamelukkene, som oppgav Syria.
28. oktober – I slaget ved Yaunis Khan, nær Gaza, slo osmanene under storvesir Sinan Pasja mamelukkene.
4. desember – Med Brüsseltraktaten ble det fred mellom Frankrike og Det tysk-romerske rike.
Pedro de Solis oppdaget elven La Plata.


== Fødsler ==
18. februar – Dronning Maria I av England, (d. 1558)


== Dødsfall ==
23. januar – Ferdinand II av Aragon
13. desember – Johannes Trithemius, forsker og kryptograf


== Referanser ==


== Litteratur ==
Thomas More – Utopia
Ludovico Ariosto – Orlando Furioso
1556


== Begivenheter ==
16. januar – Karl V av det tysk-romerske rike abdiserte som keiser og som konge av Spania. Hans sønn Filip II ble konge av Spania, og hans bror Ferdinand ble keiser.
23. januar – Det dødligste jordskjelvet i historisk tid rammet Shanxi, Kina. 830 000 mennesker omkommer.
Februar – Våpenhvilene i Vaucelles førte til midlertidig stand i krigen mellom Frankrike og Spania.
14. februar – Thomas Cranmer, erkebiskop av Canterbury, ble erklært for å være en kjetter.
21. mars – Thomas Cranmer ble brent på bålet i Oxford for høyforræderi.
November – Våpenhvilen i Vaucelles kollapset, og krigen mellom Henrik II av Frankrike og Filip II av Spania brøt ut igjen.
10. mai − Jordskjelv i Konstantinopel.
5. november – I det andre slaget ved Panipat, 80 km nord for Delhi, slo mogulhær en hindustyrke, og sikret Akbar den store makten i India.
Lorenzo Priuli ble doge i Venezia.
Kongen av Spania tok kontroll over Flandern, inkludert Nord i Frankrike.
Den falske Martin Guerre begynte sin svindel i den franske landsbyen Artigat.
Kong Johan III av Sverige ble hertug av Finland.
Ivan den grusomme erobret Astrakhan, og åpnet dermed Volga for russisk trafikk og handel.


== Fødsler ==
8. januar – Uesugi Kagekatsu, japansk samurai og krigsherre
31. mai – Jerzy Radziwiłł, polsk-litauisk kardinal, (d. 1600)
Adriaen de Vries, nederlandsk skulptør
Guillaume du Vair, fransk statsmann og filosof
Giovanni Gabrieli, italiensk komponist (antatt fødselsår)


== Dødsfall ==
21. mars – Thomas Cranmer, erkebiskop av Canterbury, (f. 1489)
31. juli – St. Ignatius av Loyola, grunnlegger av Jesuittordenen, (f. 1491)
Lorenzo Lotto, italiensk renessansemaler
Tullia d'Aragona, italiensk kurtisane og forfatter
Saito Dosan, japansk daimyo
Nicholas Udall, engelsk dramatiker
Grev Miklós Zrínyi, kroatisk-ungarsk krigshelt
Luigi Alamanni, italiensk dikter
Martin Agricola, tysk komponist
Jacob Clemens non Papa, flamsk komponist
1440


== Begivenheter ==
Karl Knutsson Bonde avgikk som valgt regent i Sverige.


== Fødsler ==
22. januar – Storhertug Ivan III, av Moskva (d. 1505)


== Dødsfall ==
19. århundre

Det 19. århundre dekker årene 1801–1900, mens attenhundretallet dekker årene 1800–1899.


== Viktige hendelser ==
Norges Grunnlov blir underskrevet på Riksforsamlingen på Eidsvold (1814)
Den spanske inkvisisjonen tar offisielt slutt (1834)
Britiske kolonister nådde New Zealand (1840)
Den lille istid opphører (rundt 1850)
Suezkanalen åpnes (1869)


== Årstall ==


== Se også ==
Århundre
20. århundre

«1900-tallet» omdirigeres hit, men kan også referere til 1900-årene.

Det 20. århundre dekker årene 1901–2000, mens nittenhundretallet dekker årene 1900–1999.


== Viktige hendelser ==
Verdens første motodrevne fly tar av 1903
Første verdenskrig 1914 – 1918
Folkeforbundet grunnlagt 1919, oppløst 1946
Andre verdenskrig 1939 – 1945
Z3, verdens første programmerbare datamaskin, 1941
FN etablert 1945
Den kalde krigen 1945 – 1991
Sputnik 1, den første kunstige satellitten, 1957
Månelandingen 1969


=== Oppdagelser og nyskapninger ===
Den spesielle relativitetsteorien 1905
Den generelle relativitetsteorien 1916
Moderne raketteknologi 1926
Penicillin 1928
Turingmaskinen 1936
Evolusjonsbiologi 1937
P-pille 1951
DNA 1953


== Årstall ==


== Eksterne lenker ==
Søkbar digitalkopi av Simon Adams' og Robin Cross' Damms illustrerte : Det 20. århundre (1998)
1066


== Begivenheter ==
6. januar – Harold Godwinson blir kronet til konge av England.
20. mars –  Halleys komet er på sitt nærmeste til Solen og ble avbildet på Bayeuxteppet.
20. september – Slaget ved Fulford.
25. september – Slaget ved Stamford Bridge.
28. september – Vilhelm av Normandie steg i land ved Pevensey i England.
14. oktober – Slaget ved Hastings, det første slaget i normannernes erobring av England.
25. desember – Vilhelm I av England ble kronet.
Magnus II ble kronet til konge av Norge.
I Granadamassakren ble det meste av Granadas jødiske befolkning drept av en muslimsk mobb.


== Dødsfall ==
5. januar – Edvard Bekjenneren angelsaksisk konge av England
25. september – Harald III (Hardråde), falt i slaget ved Stamford Bridge
25. september – Toste Godwinson, falt ved Stamford bru
14. oktober – Harold II av England, falt i slaget ved Hastings
14. oktober – Leofwine Godwinson, falt ved Hastings
14. oktober – Gyrth Godwinson, falt ved Hastings
10. november – Johannes Scotus, biskop av Mecklenburg
Thorodd Presberg

Thorodd Presberg (født 18. januar 1944) er en idrettspersonlighet fra Drammen kjent for sin spiller-, trener- og dommerkarriere i både fotball og bandy.


== Fotball ==
Presberg spilte fotball for Drafn i perioden 1954–1962 og Strømsgodset i perioden 1963–1973. For Strømsgodset fikk han 202 obligatoriske kamper og scoret 125 mål. Han var med på å vinne tre norske mesterskap og ett seriemesterskap. Han fikk også fire kamper og scoret ett mål for det norske landslaget. Han ble senere fotballdommer på elitenivå. Presberg var dessuten tapende finalist i juniorfinalen for Drafn i 1960 etter omkamp mot Fredrikstad 1–2.


== Bandy ==
Presberg har seks norske mesterskap i bandy. Fem for Strømsgodset: 1963, 1965, 1967, 1968 og 1970. Ett for Drafn i 1961. Han har også representert Bragerøen i flere sesonger på 1970-tallet.
74 mål for Godset i serien.
29 A-landskamper, 5 landslagsmål. Sølvmedaljør i VM i bandy 1965. Presberg scoret ett av målene i 2–2-kampen mot Sverige.


== Dommer ==
Fotballdommer:

Kretsdommer 1969
Forbundsdommer: 1978
FIFA-dommer: 1981–1991
Finaledommer NM: 1983 Vålerenga – Moss og 1988, omkamp Brann – RosenborgBandydommer:

Kretsdommer: 1977
Forbundsdommer: 1978
IBF dommer: 1985–1991
Finaledommer NM: 1987 Stabæk – Drafn
VM-dommer i 1989 og 1991


== Trener/spiller/dommer ==
Presberg er alene om å ha trent eliteserielag, vært internasjonal dommer, landslagsspiller, norgesmester og seriemester i både fotball og bandy. I 1970 tok han dobbel i fotball og ble norgesmester i bandy (trippelmester).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Thorodd Presberg – Transfermarkt 
(en) Thorodd Presberg – WorldFootball.net 
(en) Thorodd Presberg – EU-Football.info 
(no) Thorodd Presberg – Norges Fotballforbund
Ingar Pettersen

Ingar Pettersen (født 29. november 1948 i Drammen) er en norsk tidligere fotball- og bandyspiller. Han er yngre bror av Steinar Pettersen. Ingar Pettersen spilte for Strømsgodset i perioden 1966 til og med 1980. Han spilte 227 obligatoriske kamper og scoret 99 mål. Han hadde som spesiale å utnytte frispark fra 18-25 meter med sin venstrefot.
Pettersen var med på å vinne tre Norgesmesterskap (1969, 1970 og 1973), samt ett seriemesterskap i 1970 (The Double). Han skåret til sammen fire mål i Strømsgodsets cupfinaler. Han fikk også ett NM i bandy (1967), men valgte deretter å bli dommer i denne grenen. Han har flere ganger dømt den norske bandyfinalen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ingar Pettersen – Transfermarkt
1030


== Begivenheter ==
29. juli – slaget ved Stiklestad
En fredsperiode blir innledet i Norge med samkongedømmer (til ca. 1130)


== Dødsfall ==
29. juli – Olav Haraldsson (Olav den hellige) faller i slaget ved Stiklestad
29. juli – Torstein Knarresmed faller i slaget ved Stiklestad etter, ifølge Snorre, å ha vært den første til å skade Olav Haraldsson
Wire (band)

Wire er en britisk punk-gruppe, dannet i 1976. Wire blir ofte glemt når man snakker om «pionérene» innenfor punk. Gruppen består av Colin Newman, Bruce Gilbert, Graham Lewis og Robert Gotobed. Som mange andre gryende punk-band hadde Wire sitt utspring fra kunstskolemiljøet i England i 1970-årene. En av grunnene til at gruppen ikke er like kjent som punk-band som Sex Pistols, The Clash etc. kan skyldes at gruppen blir sett på som et mer eksperimentelt band. Bandet har vært en inspirasjonskilde til nyere band som R.E.M..Gruppens debutalbum, Pink Flag ble gitt ut i 1977. Albumet består av 21 korte sanger (ca. halvannet minutt) med høyt tempo og intensitet. Senere fulgte anerkjente album som Chairs Missing og 154. 
Wire er fortsatt aktive og ga ut albumet Mind Hive i 2020. 


== Utgivelser ==
Pink Flag (1977), Harvest
Chairs Missing (1978), Harvest
154 (1979), Harvest
Document and Eyewitness [live](1981), Mute
The Ideal Copy (1987), Mute
A Bell Is a Cup...Until It Is Struck (1988), Mute
It's Beginning To & Back Again (1989), Mute
Manscape (1990), Mute
The First Letter (1991), Mute
Send (2003), Pink Flag
Object 47 (2008), Pink Flag
Red Barked Tree (2010), Pink Flag
Change Becomes Us (2013), Pink Flag
Wire (2015), Pink Flag
Nocturnal Koreans (2016), swim~
Silver/Lead (2017), Pink Flag
Mind Hive (2020), Pink Flag


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Wire (band) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Wire på Apple Music 
(en) Wire på Discogs 
(en) Wire på Discogs 
(en) Wire på MusicBrainz 
(en) Wire på SoundCloud 
(en) Wire på Spotify 
(en) Wire på Songkick 
(en) Wire på Last.fm 
(en) Wire på AllMusic
SDSL

SDSL (eller Symmetric Digital Subscriber Line) er en høyhastighets  kommunikasjonsløsning med overføringshastigheter opptil 2,3 Mbps. SDSL kjører på kobberlinjer med maksimum rekkevidde på ca. 3 km. Kommunikasjonshastigheten er symmetrisk, hvilket betyr lik hastighet begge veier.


== Se også ==
ADSL
ISDN
Modem
Internett
Magnus Grødem

Magnus Retsius Grødem (født 14. august 1998) er en norsk fotballspiller som spiller for Molde Fotballklubb.


== Landslaget ==
Den 6. november 2018 ble han tatt ut i sin første landslagstropp for Norge U21 i kampen mot Tyrkia U21 (20. november). Den 7. juni 2019 fikk han sin første U21-landskamp for Norge U21 mot Sverige.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Magnus Grødem – Transfermarkt 
(en) Magnus Grødem – Soccerway 
(no) Magnus Grødem – Norges Fotballforbund 
(en) Magnus Grødem – FBref