jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Simon Rodrigues

Simon Rodrigues, egentlig Simão Rodrigues de Azevedo (føct ca 1510 i Vouzela i distriktet Viseu i Portugal; død 15. juni 1579 i Lisboa) var portugisisk jesuitt, en av jesuittordenens grunnleggere. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Simon Rodrigues tilhørte den portugisiske adel, og var en av de seks vennene til Ignatius av Loyola ved Universitetet i Paris som sammen med ham senere grunnla jesuittordenen (1534). I Paris studerte han teologi, litteratur og filosofi, og tok doktorgrad i teologi. 


=== Prest, provinsial ===
Han ble presteviet i 1537. Etter noe års arbeid under Ignatius' ledelse i Italia ble han sendt til Portugal, der han raskt klarte å tiltrekke mange til jesuittordenen som den første av ordenens provinsialer for landet fra 1546. Han fikk også en stor innflytelse i det portugisiske hoff. Han var også læreren til kronprins Johan Manuel. 
I 1542 ble ordenshuset for  Portugal høytidelig åpnet av kongen, Dom João III i Coimbra. Pater Rodrigues selv grunnla flere andre hus, som Collegio de Jesus i Coimbra og Collegio Espirito Santo i Évora. Évora ble jesuittenes «hovedstad» i Portugal. I pater Rodrigues' embedstid grunnlsa pater Manuel Nobrega den første jesuittmisjonen i Brasil og tok dermed med seg det jesuittiske ethos over til de portugisiske koloniene.
Hans ledelse av jesuittene i Portugal var ikke særlig god, og det ble klaget på ham til ordensledelsen i Roma. Det førte til at han ble tilbakekalt dit, og – etter eget ønske – gransket og stilt for den ordensinterne retten i 1544. Hans tre dommere fant ham skyldig i «eksesser og manglende lydighet». Pater Ignatius av Loyola  omplasserte ham til andre oppgaver i Italia og senere i Spania. Pater Rodrigues forsøkte iherdig å få kjennelsen mot seg omgjort, men uten hell, selv om han hadde mobilisert en rekke støttespillere. Etterhvert gav han opp.
I 1552 talte man 300 medlemmer i Portugal, men allerede i 1551 var pater Rodrigues blitt avsatt på grunn av sitt oppfarende temperament og for feil i ogansisasjonen i den provinsen han var overhode for. 
På sine eldre dager fikk han til slutt dra tilbake til sitt fødeland Portugal, og der skrev han et historisk verk om ordenens første tid.


== Verker ==
Memorias fundacioneis e outros escritos (Brev, prekener, andre skrifter), Editorial A.O. Lisboa 2016
A brief and exact account: the recollections of Simao Rodrigues on the origin and progress of the Society of Jesus (Introd. And commentary by Joseph F. Conwell), Saint-Louis (USA), Institute of Jesuit sources, 2004, 104pp.


== Referanser ==
Nicolas Bobadilla

Nicolas Bobadilla (egentlig Alfonso Nicolás Pérez men kjent etter det sted han stammet fra; født 1511 i Bobadilla del Camino ved Palencia i Spania, død 23. september 1590 i Loreto i Italia) var en av de første jesuitter og en medgrunnlegger av denne katolske presteordenen.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Som elleveåring begynte han å studere retorikk og logikk ved universitetet i Valladolid i Spania. Deretter studerte han kunst og filosofi ved universitetet i Alcalá, der han ble inntatt som fattig student ved Colegio de Santa Librada, og avsluttet med et baccalaureat i 1529. 
Ved sin tilbakekomst til Valladolid innehadde han Vesper-lærestolen ved universitetet der, før han dro til Paris for å fortsette studiene sine ved universitetet der. 
Der ble han kjent med Ignatius av Loyola. Ignatius overbeviste ham om at han burde fullføre høyere teologistudier, og kunne også ordne det slik for ham at han ble professor for filosofi ved College de Calvi ved siden av Sorbonne.I 1534 dannet han sammen med Ignatius av Loyola, Frans Xavier, Diego Laínez, Alfonso Salmerón, Simón Rodrigues og Peter Faber den grunnleggende kjerne som startet Jesu Selskap, det vil si jesuittordenen, ved kapellet Saint-Denis på Montmartre.


=== Prest, jesuitt ===
Tre år etter vle han presteviet i Venezia, og ventet på å bli utendt som misjonær til Det hellige Land. Men det ble det ikke noe av. Istedet skulle han bli satt inn i arbeidet mot protestantismen.
Bobadilla var en dyktig predikant. I en periode var han knyttet til keiser Karl Vs militære styrker i Tyskland. På oppdrag av pave Paul III deltok han på riksdagene i  Nürnberg, Speyer og Regensburg. 
Han engasjerte seg sterkt i den katolske åndskamp mot protestantismen. Han var til tider på kant med Ignatius, som da han sterkt motsatte seg keiserens forsøk på å inngå fred med protestantene. Av den grunn ble han kalt tilbake fra Tyskland.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Grupo de Espiritualidad Ignaciana, Diccionario de Espiritualidad Ignaciana, Bilbao, Mensajero-Sal Terrae, 2005, ISBN 84-271-2852-1, s. 238-240.
Nadal Cañellas, Juan, Jerónimo Nadal, Vida e influjo, Bilbao, Ediciones Mensajeros-Sal Terrae, 2007, ISBN 978-84-271-2904-7
Nieremberg, Juan Eusebio, Honor del gran patriarca San Ignacio de Loyola, Madrid, 1645, s. 644 y ss.
Rodrigues, Simón, Origen y progreso de la Compañía de Jesús, Estudio introductorio, traducción a partir de los originales portugués y latino, y notas de Eduardo Javier Alonso Romo, Bilbao, Mensajero-Sal Terrae, 2005, ISBN 84-271-2721-9
Elateroidea

Smellere (Elateroidea) er en gruppe av biller som foruten den artsrike familien smellere (Elateridae) omfatter råtevedbiller (Eucnemidae), halvsmellere (Throscidae) og de artsfattige familiene Artematopodidae, Rhinorhipidae, Brachypsectridae og Cerophytidae. Ingen av de sistnevnte finnes i Norge. Disse billene er vanligvis langstrakte og noe flate, med et tilnærmet firkantet brystskjold og antenner som gjerne er sagtakkede eller kamformede. De fleste artene har en tapp på forbrystet som griper inn i en grop på mellombrystet. Hvis tappen presses ut av gropa, spretter den ut med et smell, og billen kan kastes i været. Slik kan de snu seg om de havner på rygg, eller skremme bort fiender.


== Eksterne lenker ==
Victor Hanssen (1966). Biller 23. Smældere og pragtbiller (dansk). 74 (1 utg.). København: G. E. C. Gads forlag.  [Bestemmelsesnøkler]
(en) Smellere i Encyclopedia of Life 
(en) Smellere i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Smellere hos Artsdatabanken 
(sv) Smellere hos Dyntaxa 
(en) Smellere hos Fauna Europaea 
(en) Smellere hos Fossilworks 
(en) Smellere hos ITIS 
(en) Smellere hos NCBI 
(en) Kategori:Elateroidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Elateroidea – detaljert informasjon på Wikispecies
Malakka

Malakka, Melaka (malayisk) eller Malacca (engelsk) er en delstat i Malaysia. Den ligger på Malakkahalvøya. Delstaten har navn etter Malakka by, som er delstatshovedstad.


== Geografi ==
Malakka ligger på vestkysten av Malakkahalvøya ved Malakkastredet, ca. 200 km nordvest for Singapore. Disse farvannene har i lange tider vært hovedferdselsåren for handelen mellom Kina og India. 


== Befolkning ==
Delstaten Malakka hadde i 2011 et folketall på 830 900. Den historiske byen Malakka hadde ved folketellingen i 2010 et innbyggertall på 484 885.Malakka har en multietnisk befolkning der 65,8 % av delstatens innbyggere er malayer, 26,4 % kinesere og 6,2 % indere. 4,2 % av innbyggerne er statsborgere i andre land.Malayisk er offisielt språk i delstaten, men det tales også engelsk, kinesisk og tamilsk.


== Historie ==
Malakka ble grunnlagt av kinesere som stasjon for krydderhandelen (særlig med pepper) med Molukkene. Den utviklet seg raskt til en blomstrende handelshavn der blant annet arabere og indere og kinesere samhandlet. Frem til 1400-tallet var byen nærmest en kinesisk handelskoloni. Deretter var byen sete for en malayisk sultan. Den første sultan var hindu, men gikk over til islam i 1414. Dette året regnes gjerne som begynnelsen av islams fremmarsj i Sørøstasia. 
I 1511 erobret portugiseren Afonso de Albuquerque byen og fordrev sultanen. Fra 1511 til 1641 stod Malakka under portugisisk, og så (med noen avbrudd) nederlandsk kontroll. Så overtok britene, som regjerte frem til Malayas uavhengighet i 1957. Under britene var Malakka en del av kolonien Straits Settlements, som også omfattet Singapore og Penang.


== Politikk ==
Det formelle delstatsoverhodet har tittelen Yang di-Pertua Negeri (tidligere: guvernør) og utpekes fra føderalt hold.
Delstaten har en folkevalgt forsamling på 28 representanter. Den utøvende makt ledes av en regjering med en førsteminister utgått fra delstatsforsamlingen.


== Administrativ inndeling ==
Delstaten er inndelt i tre distrikter: Melaka Tengah, Alor Gajah og Jasin.


== Samferdsel ==
North-South Expressway går gjennom delstaten og forbinder den med Malaysias hovedstad Kuala Lumpur, en og en halv times kjøring unna. Det tar tre timer å kjøre til Singapore.Malakka internasjonale lufthavn ligger ved byen Batu Berendam, ni kilometer fra Melakka by. Det er fergeforbindelse til Dumai i Indonesia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ms) Offisielt nettsted 
(en) Melaka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Melaka – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Bláskógabyggð

Bláskógabyggð er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 931 innbyggere ved utgangen av 2013. Bláskógabyggð ble stiftet 9. juni 2002 da Biskupstungnahreppur, Laugardalshreppur, og Þingvallahreppur ble slått sammen. Kommunen er oppnevnt etter Bláskógar, et område i Þingvellir-regionen.
Kommunen, som er den 10. største på Island, har en del landbruk og turisme med kjente turistattraksjoner som Þingvellir, Gullfoss og Geysir-området.
Tre tettsteder finnes i Bláskógabyggð; Laugarvatn, Reykholt og Laugarás. De to sistnevte har mye varmt vann og mange gartnerier og drivhus. På Laugarvatn finnes det både videregående skole (Menntaskólinn að Laugarvatni) og en avdeling fra Háskóli Íslands.


== Galleri ==
Bláskógabyggðs turistattraksjoner «Den gyldne sirkel»

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bláskógabyggð – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sveitarfélagið Árborg

Sveitarfélagið Árborg er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 7 565 innbyggere ved utgangen av 2007. Árborg ble dannet ved kommunesammenslåing i 1997 hvor Sandvíkurhreppur, Eyrarbakkahreppur, Stokkseyrarhreppur og Selfoss dannet den nye kommunen. 


== Vennskapsbyer ==
 Arendal
 Kalmar
 Silkeborg


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Árborg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sveitarfélagið Ölfus

Sveitarfélagið Ölfus er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 1794 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sveitarfélagið Ölfus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rangárþing ytra

Rangárþing ytra er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island med 1 454 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rangárþing ytra – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vesterhavet

Vesterhavet er en betegnelse benyttet i vikingtiden på havområdene som grovt regnet ligger vest for Norge, dvs. Nordsjøen og det nordlige Atlanterhav. Her seilte norske vikinger med sine langskip både på fredelige handelsferder og erobringstokt fra slutten av 700-tallet. På denne tiden var vikingene de eneste i Europa som hadde gode nok skip og mot nok til å begi seg ut på disse åpne og værharde havområdene.
Avgrensningen av Vesterhavet er omtrentlig, men omfattet havområdene norske vikinger opererte på. Dette er kystområdene nordover langs Norge, der Ottar fra Hålogaland nådde så langt som til Kvitsjøen i dagens Russland på slutten av 800-tallet. Vestover nådde de og koloniserte Færøyene, Island og Grønland, og Leiv Eiriksson oppdaget som første europeer kysten av Newfoundland (i dagens Canada) omkring år 1000.
Denne koloniseringen dannet grunnlaget for det senere Norgesveldet, og i sin storhetstid var alle øyene i Vesterhavet under norsk herredømme.


== Annen betydning ==
Vesterhavet på dansk betegner havet vest for Jylland, dvs. Nordsjøen.
Västerhavet på svensk betegner havet vest for Sverige, dvs. Skagerrak og Kattegat.
Rangárþing eystra

Rangárþing eystra er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island med 1 669 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==
Skeiða- og Gnúpverjahreppur

Skeiða- og Gnúpverjahreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island med 516 innbyggere ved utgangen av 2008. Kommunen ble dannet 9. juni 2002 da Skeiðahreppur og Gnúpverjahreppur ble slått sammen. Kommunen har to små tettsteder, Brautarholt på Skeið og Árnes i Gnúpverjahreppur – begge ble dannet rundt skoler og kulturhus.


== Geografi ==

Geografisk sett er kommunen lang og smal med mye ubebygd høyfjell. Deler av isbreen Hofsjökull tilhører Skeiða- og Gnúpverjahreppur. Þjórsá danner østre kommunegrensen mens Stóra-Laxá skiller kommunen fra Hrunamannhreppur og Hvítá skiller den fra Bláskógabyggð. Øvrige nabokommuner er Flóahreppur og Grímsnes- og Grafningshreppur i Árnessýsla og Ásahreppur og Rangárþing ytra i Rangárvallasýsla.


== Næringsveier ==
Landbruk, turisme og vannkraft er de viktigste næringsveiene og inntektskildene i kommunen.


=== Landbruk ===
I Skeiða- og Gnúpverjahreppur er små- og storfeavl viktig. Kommunen har mye melkeproduksjon samt store områder på høyfjellet som brukes som sommerbeite for sau.


=== Turisme ===
Kjente turistattraksjoner er blant annet Háifoss, Stöng, Hjálparfoss, Gjáin og Þjórsárdalur.


=== Vannkraftverk ===
Innen kommunegrensene ligger to vannkraftverk, Búrfellsvirkjun (270 MW) og Sultartangavirkjun (120 MW), og fire andre er planlagt; Holtavirkjun (53 MW), Hvammsvirkjun (82 MW), Urriðafossvirkjun (130 MW) og Búðarhálsvirkjun (80 MW).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Skeiða- og Gnúpverjahreppur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Grímsnes- og Grafningshreppur

Grímsnes- og Grafningshreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 358 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==
Avsnittstegn

Avsnittstegn, alineategn eller a linea ( ¶ ) er et tegn som tradisjonelt markerer nytt avsnitt. Tegnet er ikke-alfabetisk og skrives som en bakvendt P, og heter «pilcrow» på engelsk. Det kan i lages Windows ved å bruke Alt + 0182
I middelalderen, før det var vanlig å bruke avsnitt i en brødtekst, ble det brukt for å markere en ny tanke eller et nytt argument i en tekst. 
I dag brukes tegnet i tekstbehandlingsprogrammer for å markere linjeskift i slutten av et avsnitt. Det brukes også på verktøylinjen i noen programmer for å markere visning av dette og andre skjulte tegn i teksten, for eksempel tabulator, mellomrom og sideskift.
Villingaholtshreppur

Villingaholtshreppur er en tidligere kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 185 innbyggere ved utgangen av 2005. I 2006 dannet den Flóahreppur sammen med Gaulverjabæjarhreppur og Hraungerðishreppur.
Hrunamannahreppur

Hrunamannahreppur er en 1 375 km² stor kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 794 innbyggere ved utgangen av 2008. Kommunen ligger mellom elvene Hvítá i vest og Stóra-Laxá i øst. Disse danner kommunegrensene. Nabokommunene er Skeiða- og Gnúpverjahreppur i øst og sør, og Bláskógabyggð í vest. Det største tettstedet er Flúðir med 378 innbyggere (2008).
De fleste innbyggerne i kommunen jobber med landbruk (spesielt melkeproduksjon) og på Flúðir er det gartnerier og drivhus de fleste jobber med. I kommunen finnes det mye varmt vann som brukes til oppvarming av drivhus og boliger. Ordfører i kommunen er Ísólfur Gylfi Pálmason.


== Referanser ==
Ásahreppur

Ásahreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 182 innbyggere ved utgangen av 2008. Kommunen ligger lengst vest i fylket Rangárvallasýsla og ble stiftet 11. juli 1892 da Holtamannahreppur ble delt i to. Ásahreppur ble så delt i to 1. januar 1938 og da ble den nedre delen til Djúpárhreppur mens den øvre delen beholdt det gamle navnet.
Ásahreppur er delt i to områder; med lavlandsstrøk hvor innbyggerne holder til. Der er landbruk utbredt næringsvei. Høyfjellet er for det meste ubebygd, med bare fjellhytter, vannkraftverk og fjellveier (blant andre Sprengisandsvegur som ligger mellom Suðurland og Norðurland).
Ordfører i kommunen i 2009 var Eydís Þ. Indriðadóttir.


== Referanser ==
Gaulverjabæjarhreppur

Gaulverjabæjarhreppur er en tidligere kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 140 innbyggere ved utgangen av 2005. Gaulverjabæjarhreppur ble i 2006 slått sammen med Villingaholtshreppur og Hraungerðishreppur og de ble til Flóahreppur.
Mýrdalshreppur

Mýrdalshreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Ísland, med 500 innbyggere ved midten av 2019. Området er kjent for sine strender og friluftsliv. Ingen Islandske familieturer, "road trip" - som amerikanerne kaller det, er komplett uten en tur til Mýrdalshreppur
Om vinteren sies det at et hvitt gjenferd hjemsøker strendene. Det er svært få i lokalbefolkningen som går til strendene i vintermånedene.


== Referanser ==
Hraungerðishreppur

Hraungerðishreppur er en tidligere kommune (sveitarfélag) i regionen Suðurland på Island, med 200 innbyggere ved utgangen av 2005. I 2006 dannet den sammen med Villingaholtshreppur og Gaulverjabæjarhreppur den nye kommunen Flóahreppur. Kommunen hadde navn etter gården og kirkesenteret Hraungerði.
Sveitarfélagið Hornafjörður

Sveitarfélagið Hornafjörður er en kommune (sveitarfélag) i regionen Austurland på Island, med 2 181 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Eksterne lenker ==
(is) Offisielt nettsted 
(en) Hornafjörður – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fljótsdalshérað

Fljótsdalshérað er en kommune (sveitarfélag) i regionen Austurland på Island, med 3 990 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==
Fljótsdalshreppur

Fljótsdalshreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Austurland på Island, med 376 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Fljótsdalshreppur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vopnafjarðarhreppur

Vopnafjarðarhreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Austurland på Island, med 674 innbyggere ved utgangen av 2007. Kommunen har et areal på 1 903 km², og er med det den attende største kommunen på Island. 
Ordfører (islandsk:Sveitarstjóri) er per 2009 Þorsteinn Steinsson. Vopnafjarðarhreppur tilhører valgkretsen Norðausturkjördæmi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vopnafjarðarhreppur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  (islandsk)
turistiformasjon (islandsk) engelsk
bilder fra Vopnafjarðarhreppur
Borgarfjarðarhreppur

Borgarfjarðarhreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Austurland på Island, med 146 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==
Djúpavogshreppur

Djúpavogshreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Austurland på Island, med 454 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==
Skeggjastaðahreppur

Skeggjastaðahreppur er en tidligere kommune (sveitarfélag) i regionen Austurland på Island, med 125 innbyggere ved utgangen av 2005. I 2006 ble den slått sammen med Þórshafnarhreppur og dannet de Langanesbyggð.
Boris Godunov (drama)

Boris Godunov er et drama av Alexander Pusjkin utgitt i 1831.
Pusjkin skrev stykket i 1825, men sensurmyndighetene godkjente det ikke for framføring før i 1866. Stykket ble urframført 17. september 1870 på Mariinskij-teatret i St. Petersburg av personell fra Aleksandrinskijteateret. Pusjkins opprinnelige, usensurerte tekst (i engelsk oversettelse) ble første gang oppført 12. april 2007 på Princeton University i USA. 
Stykket består av 24 scener, hovedsakelig på blankvers. Handlingen er lagt til den store urotiden og temaet er maktkorrumpsjon og folkets avmakt og vankelmodighet.


== Litteratur ==
Martin Schulze: Alexander S. Puschkin: Boris Godunow – Dichtung und Wirklichkeit. Ullstein Buch Nr. 5006. Ullstein, Frankfurt/Main 1963.
Chester Dunning, Caryl Emerson, Sergei Fomichev og Lidiia Lotman: The Uncensored Boris Godunov: The Case for Pushkin's Original Comedy, with Annotated Text and Translation, Wisconsin Center for Pushkin Studies, ISBN 978-0-299-20760-1. Oversettelse av russiske tekster ved Antony Wood.
Svalbarðsstrandarhreppur

Svalbarðsstrandarhreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 383 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Svalbarðsstrandarhreppur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Svalbarðshreppur

Svalbarðshreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 109 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==
Grýtubakkahreppur

Grýtubakkahreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra (nord-østlandet) på Island, med 367 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Grýtubakkahreppur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Raufarhafnarhreppur

Raufarhafnarhreppur er en tidligere kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 228 innbyggere ved utgangen av 2005. Den er nå en del av kommunen Norðurþing.
Tjörneshreppur

Tjörneshreppur er en tidligere kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 63 innbyggere ved utgangen av 2005. I 2006 ble Tjörneshreppur til Norðurþing sammen med to andre kommuner.
Skútustaðahreppur

Skútustaðahreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 429 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Skútustaðahreppur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hörgársveit

Hörgárbyggð er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 397 innbyggere ved utgangen av 2005. Kommunen ligger i dalen Hörgárdalur i Eyjafjörður.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hörgársveit – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Grímseyjarhreppur

Grímseyjarhreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 103 innbyggere ved utgangen av 2005. Kommunen omfatter øya Grímsey, som ligger 40 km nord for Tröllaskagi på Nord-Island.
Dalvíkurbyggð

Dalvíkurbyggð er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 1 924 innbyggere ved utgangen av 2005.


== Referanser ==
Ólafsfjörður

Ólafsfjörður er en by og en fjord/dal som også tidligere var en egen kommune (sveitarfélag) i fylke (regionen) Norðurland eystra på Island, den hadde 944 innbyggere ved utgangen av 2005. I 2006 ble den slått sammen med Siglufjarðarkaupstaður og dannet den nye kommunen Fjallabyggð. Ólafsfjörður er en utstikkerfjord fra Eyjafjörður.


== Se også ==
Olafsfjordtunnelen
Hedinsfjordtunnelen
Húsavíkurbær

Húsavíkurbær er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 2370 innbyggere ved utgangen av 2005. Folkene bor i Húsavik på halvøya Tjörnes og i jordbruksområdet lenger sør som heter Reykjahverfi. Húsavik er en del av den 210 km lange turistruta som bli kalt Diamantsirkelen og som omfatter Ásbyrgi, Dettifoss og Mývatn i tillegg til Húsavik.
I Húsavik er det et museum som har spesialisert seg på å stille ut peniser, Islands Fallologiske Museum. Man har 151 peniser i samlingen, alle er fra dyr i havet og på land på Island. Man har 38 peniser fra 15 forskjellige hvalarter, en fra isbjørn, 18 fra 7 forskjellige sorter sel og hvalross og 93 fra pattedyr som lever på land. Museet er åpent daglig i sommersesongen. For turister er det også mulig å dra på hvalsafari fra Husavik. 


== Referanser ==
Arnarneshreppur

Arnarneshreppur er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 174 innbyggere ved utgangen av 2005.
Þingeyjarsveit

Þingeyjarsveit er en kommune (sveitarfélag) i regionen Norðurland eystra på Island, med 942 innbyggere ved utgangen av 2007. Kommunen ble dannet 9. juni 2002 etter sammenslåing av Ljósavatnshreppur, Bárðdælahreppur, Hálshreppur og Reykdælahreppur. 26. april 2008 ble også Aðaldælahreppur en del av kommunen etter avstemning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(is) Offisielt nettsted 
(en) Þingeyjarsveit – kategori av bilder, video eller lyd på Commons