Warszawa

Warszawa ( [varˈʂava] ; historisk norsk Varsjava og Warschau) er hovedstad og største by i Polen. Byen har status som distriktsnivåby, og er et viktig senter for kultur, vitenskap, politikk og industri. Warszawa ligger ved elven Wisła, cirka 350 km sør for Østersjøen like langt nord for Karpatene. Sammen med omkringliggende områder utgjør den Warszawa-agglomerasjonen med 2 900 000 innbyggere. Byen, som også er hovedstaden i det masoviske voivodskap, er hjemstedet for rundt 66 institusjoner for høyere utdannelse (blant annet Uniwersytet Warszawski og Politechnika Warszawska), over 30 teatre (Nasjonalteateret, Nasjonaloperaen og Nasjonalfilharmonien), samt mange industriselskaper innen blant annet stålproduksjon, elektroteknikk og bilindustri. Warszawas gamleby er skrevet inn på UNESCOS liste over verdens kulturarv.
Byen er internasjonalt kjent for å ha gitt navnet til Warszawapakten, Warszawakonvensjonen og Warszawatraktaten.


== Historie ==

 
Navnet Warszawa kommer fra eiendomsformen til navnet Warsz (kortformen til navnet Warcisław), altså Warszowa eller Warszewa. Folkeetymologi avleder derimot navnet fra fiskeren Wars og Wisła-sirenen Sawa, kjent fra en populær legende. 
Warszawa gjør seg gjeldende blant Europas hovedsteder ikke for sin størrelse, alder eller skjønnhet, men snarere for sin uforgjengelighet. Byen sammenlignes ofte med en føniks som gang på gang har gjenoppstått fra askene. Etter å ha lidd enorm skade under krigene med Sverige og Preussen 1655–1656, ble den igjen overfalt i 1794, da den russiske armeen massakrerte bydelen Pragas befolkning. Warszawas mest bemerkelsesverdige overlevelse var allikevel gjenoppstandelsen etter nærmest fullstendig ødeleggelse under andre verdenskrig.  
Byen fikk byrettigheter (Magdeburg-rettigheter) i 1334. Den ble sete for hertugen av Masovia, og i 1596 ble den hovedstad for det svenske Vasa-dynastiet som hersket over Polen-Litauen. Byen har gjennom historien vært okkupert av mange naboland, deriblant Sverige, Tyskland og Russland.
Under andre verdenskrig var Warszawa skueplass for Warszawaoppstanden i 1944 som varte i 63 dager, der den polske undergrunnshæren kjempet for å befri hovedstaden fra de tyske okkupantene. Den første uken gikk det hardest ut over forstedene Wola og Ochota på vestsiden av byen, enda de var uten militær betydning og bestod av boligkvarterer med innslag av fabrikker, offentlige bygg og sykehus. Under fremrykningen til SS-brigade «Dirlewanger» og Kaminski mot sentrum, gikk disse løs på sivilbefolkningen i stedet for på hjemmestyrkene som faktisk beskjøt dem. I 5-6 dager ble sivile i et antall av minst 40 000 drept – noen slept ut på gaten og stukket i hjel med bajonetter; en stor flokk ble jagd inn på en kirkegård og meid ned med maskingevær; sykehuspasientene ble drept i sengene sine; gravide kvinner buksprettet og partert; barna hakket i småbiter. Husene ble deretter brent ned.Etter massiv gjengjeldelse fra tyskerne og deres allierte tropper, mistet over 250 000 mennesker livet, hvoretter byen ble systematisk ødelagt. Den sovjetisk Røde armé unnlot med hensikt å unnsette byen, historikeren Norman Davies beskriver det som «i bunn og grunn var den et sent eksempel på et de facto samarbeid mellom nazister og sovjetere». Den gjenlevende polske befolkning ble internert i tyske leirer frem til en ny okkupasjon i Den røde armés regi. Mange av de historiske gatene, bygningene og kirkene er siden blitt gjenoppbygd.


== Bygninger ==
Gamlebyen i Warszawa (polsk Stare Miasto) er det eldste historiske distriktet i den polske hovedstaden, og en av byens viktigste turistattraksjoner. Gamlebyen ble skrevet inn på UNESCOs liste over verdens kulturarv i 1980, som et eksempel på en nesten fullstendig gjenoppbygning av et historisk kulturminneområde, etter ødeleggelsene under andre verdenskrig. 
De viktigste severdighetene i Gamlebyen er Slottsplassen med Kongeslottet, Sigismundsøylen og Kobbertakspalasset, Gamlebytorget med mursteinshus, Bymurene med Portfestningen, St. Johannes døperens katedral, Jesuittkirken og St. Martin kirke.
Noen øvrige kirker i Warszawa er St. Florian og St. Mikael katedralbasilika, St. Anna kirke, og St. Aleksander kirke. St. Aleksander Nevskij-katedralen var en katedral som stod kun 15 år før den ble revet ned i 1924-1926. En av de rikeste magnatresidenser i Warszawa var Branicki-palasset i nærheten av Kongeslottet.


== Transport ==
Byen betjenes av to flyplasser:

Frédéric Chopin lufthavn Warszawa-Okęcie, i bydelen Okęcie i Warszawa, åpnet i 1934
Warszawa-Modlin lufthavn ble åpnet i juli 2012


== Vennskapsbyer ==

 Astana
 Berlin
 Budapest
 Chicago
 Düsseldorf
 Groznyj
 Haag
 Hamamatsu
 Hanoi
 Harbin
 Île-de-France
 Kyiv
 Moskva
 Rio de Janeiro
 Riga
 Saint-Étienne
 St. Petersburg
 Seoul
 Istanbul
 Taipei
 Tel Aviv-Jaffa
 Toronto
 Vilnius
 Wien


== Kjente personer fra Warszawa ==
Mordechai Anielewicz (1919–1943?), leder for oppstanden i Warszawas ghetto
Eugeniusz Bodo (1899–1943?), sanger og skuespiller
Zbigniew Brzeziński (1928-2017), politisk rådgiver for USAs president Jimmy Carter
Fryderyk Chopin (1810–1849), pianist og komponist
Maria Skłodowska-Curie (1867–1934), kjemiker, fysiker, to ganger nobelprisvinner
Lucyna Ćwierczakiewiczowa (1829–1901), kokk og forfatter (de populære polske kokebøker)
Edward Flatau (1868–1932), grunnlegger av den polske neurologi
Witold Gombrowicz (1904–1969), forfatter og dramatiker
Abraham Joshua Heschel (1907–1972), jødisk teolog og filosof
Agnieszka Holland (1948-), filmregissør
Adam Jarzębski (1590–1649), forfatter (første Warszawaguide)
Jacek Kaczmarski (1957–2004), dikter og forfatter
Lech Kaczyński (1949–2010), president og politiker
Ryszard Kapuściński (1932–2007), forfatter og journalist
Krzysztof Kieślowski (1941–1996), filmregissør
Krzysztof Komeda (1931–1969), komponist, pioner innen frijazz
Janusz Korczak (1879–1942), forfatter, jurist
Ryszard Kukliński (1930–2004), CIA-spion under den kalde krigen
Kazimierz Kuratowski (1896–1980), matematiker
Janusz Kusociński (1907–1940), atlet, olympisk mester
Tamara de Lempicka (1898–1980), maler
Witold Lutosławski (1913–1994), komponist
Benoît Mandelbrot (1924-), matematiker
Icchok Lejb Perec (1851–1915), jiddisk forfatter og dikter
Wlasyslaw Pilars de Pilar (1874–1952), dikter, professor i litteratur
Bolesław Prus (1847–1912), forfatter
Adam Michnik (1946-), redakør for avisen Gazeta Wyborcza
Władysław Reymont (1867–1925), forfatter, nobelprisvinner
Jerzy Rybicki (1953-), bokser, olympisk mester
Wacław Sierpiński (1882–1969), matematiker
Isaac Bashevis Singer (1902–1991), forfatter, nobelprisvinner
Antoni Słonimski (1895–1976), dikter
Stefan Starzyński (1893–1943?), Warszawas president 1934-1939, drept i tysk konsentrasjonsleir i Dachau
Stanisław Staszic (1755–1826), geistlig, filosof, forfatter, tolk
Władysław Szpilman (1911–2000), komponist
Stanisław Ignacy Witkiewicz (Witkacy) (1885–1939), forfatter og maler
Janusz Zajdel (1938–1995), science-fiction-forfatter
Ludwik Zamenhof (1859–1917), oppfinneren av språket Esperanto


== Se også ==
Warszawa-gettoen


== Referanser ==


== Kilder ==
Davies, Norman: Europa i krig : 1939-1945 : ingen enkel seier, Gyldendal, 2008, ISBN 978-82-05-38330-2


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Warsaw – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Warszawa – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en)  Warszawa hos Wikivoyage