jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Frosker

Frosker tilhører ordenen haleløse amfibier. På norsk er begrepet frosk ikke en systematisk enhet, men en fellesbetegnelse på haleløse padder som er relativt slanke og langlemmete og har fuktig hud, i motsetning til uttrykket padde, som brukes om mer tungbygde haleløse padder med tørrere hud som krabber mer enn de hopper.
Frosker går gjennom fem stadier for å bli en voksen frosk. Det første stadiet er egget der den er et befruktet egg inni en geleklump. Andre stadie er rumpetroll som er små larver med haler på. Tredje stadie er at de får små ben og armer. Fjerde stadie er som en frosk, men med en hale og den er litt liten. På femte stadie er den en fullvoksen frosk som ikke har hale.
Frosker og padder er av de mest allsidige og artsrike gruppene av amfibiene. Det finnes cirka 3500 forskjellige arter som kan leve i mange forskjellige miljøer. Det finnes frosker i subtropiske og tropiske strøk. Det finnes frosker på absolutt alle kontinenter bortsett fra på Antarktis. 
Rent zoologisk brukes frosker om familien Ranidae, de ekte froskene, og særlig medlemmer av slekten Rana. Inndelingen av haleløse padder i frosker og padder gir en viss mening i Europa, der det omtrent korresponderer med Ranidae og Bufonidae (Froske- og paddefamilien), men utenfor Europa finnes det en hel del familier som ikke naturlig faller inn i de to gruppene.
I Norge finnes det tre froskearter:

Buttsnutefrosk Rana temporaria
Spissnutefrosk, Rana arvalis
Damfrosk, Rana lesseonaeI tillegg er latterfrosk, Rana ridibunda satt ut på Finnøy, hvor den har opprettet en liten populasjon.Noen frosker kvekker svært høyt. Under første verdenskrig ble fem britiske divisjoner trukket tilbake i mai 1917 for å hvile i et antatt fredfullt område ved elven Aisne. Bråket tysk artilleri laget da de kjørte i stilling 5 300 kanoner på andre siden av elven, hørte aldri britene, da det ble overdøvet av froskenes kvekking. Neste dag, 27. mai 1917, åpnet den tyske offensiven mot de uforberedte britene med å avfyre to millioner granater på fire timer, og ta seg over Aisne og helt til Marne.


== Se også ==
Rumpetroll
Innkapslede padder


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Durin

Durin er en fiktiv person fra Tolkiens Midgard. Han er den eldste av dvergenes syv fedre, og stamfar for alle dverger. Han bosatte seg i Azanulbizar, der som Khazad-dûm senere skulle ligge. Durin blir også kalt udødelig, fordi han levde så lenge og hans familie aldri døde ut. Dessuten ble det fem ganger født ætlinger som var så lik sin stamfar at de også ble kalt Durin.
I Norrøn mytologi, var Durin den første av de syv stamfedrene til dvergene, og skaperen av mange vidunderlige ting. Denne figuren dukker opp i Tolkiens Midgard.


== Durins folk ==
I J.R.R. Tolkien fiktive verden, Midgard, er Durins folk det viktigste av alle dvergfolkene.
Durins folk var de rettmessige innbyggerne av Khazad-dûm. Deres første konge var Durin I eller Durin den udødelige. 
Durins folk hadde seks konger ved navn Durin som styrte etter hverandre, og kronen gikk fra far til sønn, helt til Durin VI, som ble drept av Durins bane i år 1980 i det tredje tidevervet. Etter dette gikk det lang tid før navnet Durin igjen ble brukt, men i fjerde tidevervet kom Durin VII, sønn av Thorin III, sønnesønn av Dáin II Jernfot og en arving i rett linje til Durin den udødelige. Durin VII var også kjent som Durin den siste.


== Kongerekken av Durins folk ==
Durin I (Den udødelige), dvergers far. Grunnlegger og første konge av Khazad-dûm
Durin II sønn av Durin I
Durin III sønn av Durin II
Durin IV sønn av Durin III
Durin V sønn av Durin IV
Durin VI son of Durin V. Han ble drept av Durins bane i 1980 i det T.T.
Náin I sønn av Durin VI. Han ble drept av Durins bane i 1981 T.T. og var den siste kongen i Khazad-Dûm.
Thráin I sønn av Náin I. Han grunnla Erebor i 1999 i T.T.
Thorin I sønn av Thráin I. Han forlot Erebor for å dra til Ered Mithrin
Glóin sønn av Thorin I.
Óin sønn av Glóin
Náin II sønn av Óin
Dáin I sønn av Náin II. Siste kongen av Durins folk, han ble drept i 2589 i T.T.
Thrór sønn av Dáin I. Vendte tilbake til Erebor som konge i eksil, og han prøvde å ta igjen Moria. Ble drept av orken Azog i 2790 i T.T. (starten av krigen mellom dverger og orker).
Thráin II sønn av Thrór. Bodde i eller ved Belegost i Ered Luin. Han døde i fangehullene i Dol Guldur i 2850 I T.T., og var den siste bæreren av den siste av dvergenes ringer.
Thorin Eikenskjold (II) sønn av Thrain II. Han tok igjen Erebor, men ble drept i Femhærerslaget i 2941 i T.T.Etter Thorins død ble kongerekken fortsatt av Dáin II Jernfot, sønn av Náin som var sønn av Grór som var bror av kong Thrór. 

Dáin II Jernfot sønn av Náin. Ble drept i ringkrigen i 3019 i T.T.
Thorin III Steinhjelm sønn av Dáin II.
Durin VII (den siste) sønn av Thorin III. Tok igjen Khazad-dûm.


== Andre Dverger i Midgard ==
Azaghâl | Balin | Bifur | Bofur | Bombur | Borin | Dáin I | Dáin II Jernfot | Dís | Dori | Durin | Dwalin | Fíli | Flói | Frerin | Frár | Frór | Fundin | Gamil Zirak | Gimli | Glóin | Gróin | Grór | Ibûn | Khîm | Kíli | Lóni | Mîm | Náin | Náin I | Náin II | Náli | Nár | Narvi | Nori | Óin | Ori | Telchar | Thorin I | Thorin Eikenskjold(II) | Thorin III | Thráin I | Thráin II | Thrór
Emmanuele de Gregorio

Emmanuele de Gregorio  (født 18. desember 1758 til sjøs, fødselen registrert i Napoli i Italia, død 7. november 1839 i Imola) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet Den romerske kurie og det pavelige diplomati. I 1811 ble han arrestert av Napoleon og holdt fanget i Paris til 1814. Han forble deretter i Paris for å hjelpe med å få lokalisert og tilbakeført de vatikanske kunstskatter franskmennene hadde stjålet fra Vatikanet.
Han ble utnevnt til kardinal i mars 1816 av pave Pius VII.
Han ble prefekt for Kongregasjonen for det tridentinske konsil i 1820.
Han deltok ved konklavet 1823 som valgte kardinal Annibale della Genga til pave Leo XII, og tilhørte da den pro-østerrikske zelanti-fraksjonen som fikk stemt frem denne. Senere deltok han også ved konklavet 1829 som valgte pave Pius VIII, og konklavet 1830–1831 som valgte pave Gregor XVI.
Han var i slekt med kardinal Giovanni de Gregorio (kreert 1785).


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
Kardinal Emmanuele de Gregorio (1758-1839) *1829


== Referanser ==


== Litteratur ==
Pietro Baldassari: „Geschichte der Wegführung und Gefangenschaft Pius VI.“, Tübingen 1844 (mit zahlreichen Erwähnungen Emmanuele de Gregorios);  aufrufbare Seiten des Buches mit Erwähnung von Emmanuele de Gregorio
Ferdinand von Geramb: „Reise von La Trappe nach Rom“, 1839
Giulio Barluzzi: „Elogio storico del cardinale Emmanuele de Gregorio“, Rom, 1840 (Biografie in Italienisch); Komplettscan des Buches


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Giovanni Battista Zauli

Giovanni Battista Zauli (født 25. november 1743 i Faenza i Italia, død 21. juli 1819 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet den romerske kurie.
Han ble utnevnt til kardinal i mars 1816 av pave Pius VII.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Padder

Padder er en fellesbetegnelse på springpadder med mer ruglete skinn enn frosker, eller som lever mer på land enn frosker.
Betegnelsen er ikke beskrivende slektskapelig sett. For eksempel kan en art som kalles «padde» i mange tilfelle være nærmere beslektet med arter som kalles frosker enn med andre arter som kalles padder.
Noen bruker også betegnelsen padder om alle amfibier.Den familien som man kaller ekte padder har det vitenskapelige navnet Bufonidae. Til disse hører arten nordpadde (Bufo bufo) som er den eneste padden i Norge. 
Artene i familien har en størrelse fra ca. 1,5 cm til over 24 cm. 335 arter i 25 slekter er kjent, hovedsakelig fra varmere land. De har som regel vortet, ru hud rik på giftige kjertler, bred kropp og korte bakben.


== Se også ==
Innkapslede padder


== Referanser ==
Nicola Riganti

Nicola Riganti (født 24. mars 1744 i Molfetta i Kongedømmet Napoli, død 31. august 1822 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet Den romerske kurie. Han var senere erkebiskop av Ancona 1816–1822.
Han ble utnevnt til kardinal i mars 1816 av pave Pius VII.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) 1743
Kardinal Francesco Saverio de Zelada (1717-1801) *1782
Pave Pius VII (1742-1823) *1782
Nicola Riganti (1744-1822) 1816


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Dharma

Dharma (sanskrit; devanāgarī धर्म) eller dhamma (pāḷi) betyr Naturlov eller Virkelighet, og i religiøs sammenheng kan det oversettes til Læren om den underliggende sannhet.  Dharma er filosofiske aksiomer for trosretninger og filosofier med opprinnelse i India.  Begrepet benyttes i hinduisme, buddhisme, jainisme og sikhisme.   Dharma kan også oversettes med «doktrine», «filosofi» eller «trosretning». Dharma er en naturlov som bestemmer alle regler i naturen.
I hinduismen er Dharma en annen type kraft enn Brahman, og det diskuteres mellom hinduer hva som er sterkest: Brahman eller Dharma. Dharma er en kraft som også kalles «livsregelen». Mens Brahman styrer alt guddommelig i verden, styrer Dharma alt det andre, som fysiske lover, naturlover og er det som kan gjøre ting logisk. 
I buddhismen brukes dharma synonymt med Buddhas lære, eller buddhadharma. 


== Se også ==
Dharmachakra
Dharmashastra
Manus lover
The Dharma Initiative, en oppdiktet organisasjon i den amerikanske TV-serien Lost
University of California, Berkeley

University of California, Berkeley (ofte kalt «Berkeley» eller bare «Cal») er et delstateid universitet beliggende i byen Berkeley i Alameda County i California. Universitetet ble grunnlagt i 1868. Det er det eldste av de ti universitetene som er tilknyttet det offentlige University of California-systemet og anses som det aller fremste blant disse.
University of California, Berkeley har en vitenskapelig stab på 2 026 og et studenttall på 33 933 i 2006, herav om lag 23 500 laveregradsstudenter og 10 500 høyeregradsstudenter. Skolepengene i 2006 var US$ 6 554 for studenter hjemmehørende i California. Det tilbys eksamener opp til doktorgrad ved Berkeley.
På 1960-tallet var University of California, Berkeley et sentrum for den radikale studentbevegelsen.
På Berkeleys campus er to landemerker: Sather Gate og Sather Tower. Disse ble donert av Peder Sæthers enke etter hans død.
Blant forskerne er økonomen og historikeren Barry Eichengreen.


== Berkeleys biblioteksystem ==
Per 2006 har Berkeley' biblioteksystem over 11 millioner bind og vedlikeholder over 70 000 serielle titler.Berkeleys 32 biblioteker som knyttet til sammen utgjør det fjerde største akademiske bibliotek i USA.Et av bibliotekene, Bancroft Library, som har over 400 000 trykte bind,  vedlikeholder en samling som dokumenterer historien til den vestlige delen av Nord-Amerika, og med særlig vektlegging av California, Mexico og Sentral-Amerika.


== Nordmenn og Berkeley ==
Berkeley er et populært sted for norske studenter, og flere av de mest velkjente institusjonene i Norge har utvekslingsavtaler med universitetet. Disse er organisert gjennom Berkeleys Extension program ved hjelp av den norske professoren Trond Petersen.
Flere norske utdanningsinstitusjoner har avtale med Berkeley:

Norges Handelshøyskole
Universitetet i Agder
Handelshøyskolen BI
NTNU
Universitetet i Bergen
Universitetet i Oslo
Høyskolen Kristiania
Nord universitet
Det teologiske MenighetsfakultetBerkeley er ellers kjent for å være lærestedet der kronprins Haakon studerte statsvitenskap og avla bachelorgrad i 1999.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) University of California, Berkeley – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) University of California, Berkeley – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
UC

UC eller uC kan vise til:

University of California
University of Chicago
University of Cincinnati
Utica College
University of Canberra
University of Canterbury
Universitetet i Coimbra
University of Calgary
Ulcerøs kolitt (engelsk: Ulcerative colitis)
I-bjelke (engelsk: universal column)
United Center
uC er også en alternativ skrivemåte for μC som kan vise til
Mikrokontroller
Mikrocoulomb
University of California, Los Angeles

University of California, Los Angeles (UCLA) er et offentlig universitet i Westwood i Los Angeles i USA. Det er den nest eldste campusen ved University of California og det største universitetet i delstaten California.
UCLA ble etablert i 1881 som Los Angeles State Normal School og ble en del av University of California i 1919.
Bibliotekene ved UCLA har 8 065 millioner titler, som gjør det til USAs trettende største bibliotek (2006).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) University of California, Los Angeles – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) UCLA – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Årnes (Nes)

Årnes er et tettsted og administrasjonssenteret i Nes kommune i Viken. Tettstedet har 4 918 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger på Glommas østside seks kilometer sørøst for Vormsund. Årnes er sammen med Vormsund kommunens viktigste handelssentrum. Årnes har også noe småindustri og servicevirksomhet.


== Historie ==
Tettstedet ble anlagt og utviklet i forbindelse med at Kongsvingerbanen ble lagt gjennom området i 1860-årene. Årnes stasjon ble ferdigstilt i 1862 og trafikkeres av Vys lokaltog linje L14 og fjerntog (1–4 ganger daglig) til Karlstad og Stockholm. Ettersom tettstedet vokste, ble administrasjonen for Nes kommune i løpet av 1900-tallet etter hvert flyttet fra Vormsund til Årnes.


== Stedet ==
Årnes Kornsilo & Mølle er et av landets største kornmottak og tar i mot rundt 35 000 tonn korn årlig. Anlegget skal nå oppgraderes og har forpliktet seg til minimum 20 års videre drift. 
Årnes har barneskole (1982), ungdomsskole (2003) og videregående skole (1983). 


== Kultur ==
Nes Kommunes kulturhus ligger på Årnes. Dette huset har to dedikerte kinosaler, samt en storsal som kan brukes både til konsert og kino. En av kinosalen er THX sertifisert, og den andre har Dolby Atmos lyd.
«Torbjørns samlinger» ligger her - «en av Norges største private samlinger av motorkjøretøyer, samt av militærutstyr fra både første og andre verdenskrig»;Samlingen har mere enn 50 veterankjøretøy.Den anerkjente maleren Haakon Engelsen bor på Årnes. 
Årnes Vel stod i 1977 for utsmykningen av jernbaneundergangen ved innkjøringen til Årnes sentrum. Etter å ha forfalt i mange år, ble maleriet pusset opp i 2018


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Årnes (Nes) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om utviklingen av Årnes Konsilo & Mølle
Hjemmesiden til Nes kulturhus og Årnes Kino
Gorgias

Gorgias (gresk: Γοργίας; født ca. 485 f.Kr., død ca. 380 f.Kr.) var en gresk retoriker og sofist. Han var opprinnelig fra Leontinoi på Sicilia. I 427 kom han som diplomat til Athen, der han ble berømt for sin taleferdighet. Sicilia var et tidlig sentrum for retorikk, med Gorgias kom den sicilianske retorikken til Athen.
Av Gorgias' verker er det bare bevart to korte taler (Lovprisning av Helena og Forsvarstale for Palamedes) og et fragment av en tredje (Gravtalen). Hans stil er kjennetegnet av ordspill, gjentagelser og motsetninger, de mest karakteristiske typene kalles gjerne gorgianske talefigurer: Antitesen, som ordner ord, setninger eller setningsledd i parvise motsetninger, parallellismen, som sideordner syntaktisk likeverdige ledd, isokolon,  en parallellisme der leddene har (omtrent) like mange stavelser, homoioteleuton, det vil si ord med lik slutt, altså rim, og polyptoton, der den samme ordstammen gjentas i forskjellige bøyningsformer eller ulike ordklasser. 
Gorgias' stil var karakteristisk og vakte stor oppsikt, men ble bare i liten grad etterlignet. Den neste generasjonen av prosaforfattere (Thukydides, Platon) utviklet en mer variert uttrykksmåte, som ble videreført bl.a. av Demosthenes. I Platons Symposion er Agathons tale en parodi på Gorgias' stil. Platons dialog Gorgias fremstiller et møte mellom Sokrates og Gorgias.
Gorgias skapte oppsikt med sin filosofiske tese om at:

Ingenting eksisterer
Hvis det eksisterer noe, kan det ikke erkjennes
Selv om det finnes erkjennelse, kan ikke denne erkjennelsen deles med andre.I etterkant er det blitt stilt spørsmål om Gorgias virkelig har ment dette, eller om tesene hans har bare vært brukt i å demonstrere hvordan den retoriske talekunst kan overbevise folk om de mest absurde påstander. 


== Litteratur ==
Søren Sørensen: Ordets magt: Gorgias og retorikken. Hjørring 2002 (med dansk oversettelse av de tre bevarte tekstene)
Gjert Vestrheim og Tor Ivar Østmoe: Klassisk talekunst. Oslo 2009 (norsk oversettelse av Lovprisning av Helena)
Tormod Eide: Retorisk leksikon. 2. utg, Oslo 1999 (om gorgianske talefigurer)


== Eksterne lenker ==
Tostrupgården

Tostrupgården er en monumental forretningsgård på Karl Johans gate 25 i Oslo. Gården ligger mot Stortings plass, vis-à-vis Stortingsbygningen.


== Historie ==
Byggverket er tegna av arkitektene Christian Fürst, Waldemar Hansteen og Torolf Prytz og reist 1896-1898 for juvelérfirmaet J. Tostrup, ved påbygging av to eldre bygninger. Det er i fem etasjer og er et av de eldste i Norge med bærende konstruksjoner i stål. De to nederste etasjene er kledd i polert svart labrador, de øvrige i fauskemarmor. Gården har rike dekorasjoner i smijern og blikkenslagerarbeider, og har utsiktstårn med spir. 
Prytz fikk ideen til bygningen etter et besøk på verdensutstillingen i Chicago i 1893, The World's Columbian Exposition. Den var planlagt av arkitekten Daniel Burnham og landskapsarkitekten Frederick Law Olmsted og viste det beste av amerikansk byplankunst, med sentralområdet The White City som en hovedattraksjon. Prytz fikk også oppleve nye høyhus med stålkonstruksjoner og moderne tekniske installasjoner, tegnet av Louis Sullivan og andre. Tostrupgården fremstår av den grunn som et Chicago-høyhus med redusert høyde, både på grunn av det arkitektoniske utstyret og de konstruktive løsningene. Den var blant de første som fikk elevator og elektrisk belysning, men fulgte ellers mønsteret for de mange forretningspalassene som ble reist i Kristiania i «jobbetiden» i 1890-årene med huggen stein i fasadene og butikklokaler med store speilglassruter i begge de to nederste etasjene. Bygningen har status som verneverdig.
I perioden 1907–1911 lå Grand kinematograf, Oslos første kino, i bygården.
Kristianiabohemen Hans Jæger bodde sine siste leveår på et hospitsrom i Tostrupgården Privathotell. Da han ble dødssyk av kreft ønsket han å ende sine dager i det som hadde vært hans «hjem» de siste årene. Jægers nære venn Edvard Munch har foreviget dødsleiet i maleriet «Bohemens død». 
Under den andre verdenskrig hadde sentralledelsen for Milorg dekkontor i 5. etasje.
Bryns patentkontor som senere ble en del av Zacco holdt til i bygningen frem til 2005. Deres ansatte Johan Vaaler er feilaktig kjent for å ha funnet opp bindersen. 
I kjelleren lå den kjente restauranten Tostrupkjelleren og senere Presseklubben som var et utested for mediefolk og politikere. Senere flyttet denne til Egertorget.


== I dag ==
I dag har bygningen forretninger i de to nederste etasjene og kontorer i de øvrige. Fremskrittspartiet har partikontor i Tostrupgården. I tillegg holder kleskjeden Zara, Morgenbladet, IT-sikkerhetsfirmaet Protego, rekrutteringsfirmaet Service Broker AS og advokatfirmaet Horgen og Horgen AS til i bygget. Utenfor bygningen ligger Stortings plass, på folkemunnet også kjent som dasslokket.


== Eksterne lenker ==
Arc!
«Tostrupgården». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
359 f.Kr.


== Fødsler ==
Filip III Arrhidaeus, konge av Makedonia
317 f.Kr.


== Dødsfall ==
25. desember – Fillip III Arrhidaeus, konge i Makedonia
Skredder

En skredder er en håndverker som designer og produserer klær og kostymer.  Faget har røtter tilbake til 1200-tallet. Tidligere var det mulig å ta norsk fagbrev både som herreskredder og som dameskredder, men i 1997 ble muligheten til å ta fagbrev som dameskredder avviklet. Per 2019 er det fortsatt mulig å ta fagbrev som herreskredder.Skreddere arbeider på for eksempel skredderverksted, fabrikk eller egen virksomhet. Ofte jobber de på oppdrag fra kunder.
I Norge per 2019 er utdannelsen til dette yrket en del av det videregående utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret kalles «Vg1 Design og håndverk» og andre skoleåret kalles «Vg2 Design og tekstil».Herreskredderfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av herreskredder
Design og håndverk – Herreskredder
309 f.Kr.


== Fødsler ==
Ptolemaios II av Egypt


== Dødsfall ==
Aleksander IV, konge av Makedonia
Herakles, sønn av Aleksander den store
Alessandro Malvasia

Alessandro Malvasia (født 26. april 1748 i Bologna i Italia, død 12. september 1819 i Ravenna) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet den romerske kurie.
Han ble utnevnt til kardinal i mars 1816 av pave Pius VII, med Santa Croce in Gerusalemme som tittelkirke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church