jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Benmargskreft

Benmargskreft, eller myelomatose, er kreft i benmargen, som er kroppens bloddannende organ. Der produseres det røde blodlegemer (blodprosent), hvite blodlegemer (immunforsvar) og blodplater (blodlevring). I tillegg finnes det andre blodceller i benmargen.
Benmargen finnes vesentlig inne i store knokler som brystbeinet, kragebein, ribbein, ryggraden, bekkenet og de lange knoklene i armer og lår. 
Benmargskreft preges av opphopning av en type celler – plasmaceller i benmargen. De syke plasmacellene (kreftcellene) kan også påvirke beinsubstansen i skjelettet.


== Symptomer på benmargskreft ==
smerter i rygg eller andre steder i skjelettet
brudd som oppstår uten åpenbar forklaring
gjentatte infeksjoner, fordi immunforsvaret er svekket
tretthet (lav blodprosent) fordi dannelsen av røde blodlegemer er svekket
generell sykdomsfølelse
høyt nivå av kalk (kalsium) i blodet, som følge av at kalk lekker fra beinsubstans som er påvirket av kreftceller


== Forekomst ==
Benmargskreft forekommer hyppigst etter fylte 55 år. Hvert år oppdages rundt 450 nye tilfeller av denne sykdommen i Norge. 


== Behandling ==
Mål for behandling av benmargskreft vil i de fleste tilfeller være å lindre symptomer og å drive sykdommen tilbake. Således ansees benmargskreft som en kronisk sykdom man ikke blir frisk av, men som man kan leve med. Vanligvis er det hensiktsmessig å starte behandling først når sykdommen gir plager og symptomer. 
Ved St. Olavs hospital i Trondheim har professor Anders Waage og Øyvind Hjertner  påvist at det forbudte stoffet Thalidomid kunne være effektivt hos opptil 30 % av pasienter med tilbakefall etter myelomatise, en form for benmargskreft.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oncolex/myelomatose
Kreftforeningen/kreftformer Arkivert 7. juni 2007 hos Wayback Machine.Margen – foreningen for stamcelletransplanterte og leukemipasienter
Joe Johnson

Joe Johnson (født 29. juni 1952) er en engelsk tidligere profesjonell snookerspiller og verdensmester i snooker fra 1986.
Johnson startet som profesjonell i 1979 og gjorde seg i liten grad bemerket som spiller før verdensmesterskapet i 1986. Før mesterskapet hadde Johnson aldri vunnet en kamp i VM, og oddsen for at han skulle vinne var 150 til 1. Han spilte seg likevel frem til finalen etter at han blant annet slo tidligere verdensmester Terry Griffiths i kvartfinalen. I finalen møtte han Steve Davis, som på denne tiden var rangert som nummer en i verden. Finalen vant Johnson meget overraskende 18–12.
Den påfølgende sesongen klarte Johnson i liten grad å leve opp til forventningene som regjerende verdensmester, før verdensmesterskapet 1987 hadde han en tapt semifinale som beste resultat. I VM spilte han seg likevel frem til finalen og møtte igjen Steve Davis. Johnson klarte ikke å gjenta suksessen fra det foregående året og tapte 14–18. Han er likevel den førstegangs verdensmesteren som har kommet nærmest til å forsvare tittelen det påfølgende året.
Johnsons beste plassering på verdensrangeringen er femteplass fra sesongen 1987/1988, noe som i stor grad skyldes suksessen i VM.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Joe Johnson – CueTracker
Langøygruvene

Langøygruvene på Langøy i Kragerø var jerngruver som ble startet opp på 1600-tallet.
Gruvene leverte malm blant annet til Fritzøe Jernverk og Bærums Verk. Det er antatt at også Mørlands Jernværk, som var i drift fra 1609 til 1665, benyttet malm fra Langøygruvene i fremstillingen av jern.
Det var de to hollandske brødrene Selius Marselis og Gabriel Marselis som startet opp gruvedrifta på Langøy. De kjøpte også Mørlands Jernværk i 1641.
Gyldenløve kjøpte opp Vestre Langøy like etter år 1700. I 1882 ble gruvene kjøpt av H. Biørn jr. fra Kragerø.
I 1906 begynte AS Norske Mineraler prøvedrift i Grevinne Wedels gruve igjen. I 1907 ble det satt igang lensing av Fru Anker gruve, og det ble bygd en 950 meter lang taubane til lasteplassen ved fjorden. Taubanen førte 10 tonn malm i timen og ca. 75 000 tonn malm ble utvunnet fra gruvene mellom 1906 og 1921. Det meste av malmen gikk til Tinfoss Jernverk ved Notodden, som på dette tidspunktet hadde overtatt driften av Grevinne Wedels gruve.
De største gruvene på Langøy er Kåsefjellgruva, Bjørnåsgruvene, Jonshull gruve, Høymyrås, Grev Christians gruve, Trødalen, Tangemyrås gruve, Tangelede, Fru Anker, Grevinne Wedel, Myrskjærpet, Kampenhaug, Snippen, Bukkefjell og Smediedalsgruvene.
Fru Anker og Grevinne Wedels gruve var de største i Kragerødistriktet, og var i århundrer landets nest største.


== Litteratur ==
J.H.L. Vogt, Jernmalm og jernverk, Norges geologiske undersøkelse nr. 85, Christiania 1918


== Eksterne lenker ==
Om Langøy, fra nettstedet geanor.no
Zdeno Chára

Zdeno Chára (født 18. mars 1977) er en slovakisk profesjonell ishockeyspiller. Han spiller for øyeblikket som back i Washington Capitals. Chára er den høyeste spilleren i NHL noensinne med sine 206 cm. Han går under kallenavnet «The Big Z» (Den Store Z).
Zdeno Chára er født i Trenčín i Tsjekkoslovakia (nå Slovakia. Han ble rangert som nummer 56 av New York Islanders i NHL Entry Draft i 1996, noe som markerte starten på hans NHL-karriere. Senere, etter en draft i 2001, ble han sendt til Ottawa Senators som en del av en bytteavtale. I 2003 fikk Chára prøve seg på NHL All Star-laget for første gang. I 2007, da som fast inventar på All Star-laget, vant han ferdighetskonkurransen for «hardeste skudd» i en turnering, med et skudd målt i 161,6 km/t.
1. juli 2006 signerte han en 5-årskontrakt verdt 37.5 millioner dollar med Boston Bruins. Den 3. oktober 2006 ble han offisielt klar som kaptein for The Bruins.
Chára var kaptein på Boston Bruins da laget vant sitt første Stanley Cup siden 1972 etter Stanley Cup-sluttspillet 2011.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Zdeno Chára – Olympics.com 
(en) Zdeno Chára – Olympedia 
(en) Zdeno Chára – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sk) Zdeno Chára – Slovakias olympiske komité 
(en) Zdeno Chára – National Hockey League (NHL) 
(en) Zdeno Chára – Eurohockey.com 
(en) Zdeno Chára – Hockeydb.com 
(en) Zdeno Chára – Hockey-Reference.com 
(en) Zdeno Chára – Eliteprospects.com
Tinfoss Jernverk

Tinfos Jernverk AS på Notodden ble stiftet i 1910.
Omsetning for 2005 på NOK 1 172 626 000. Aksjekapitalen er på NOK 16 656 000.


== Historikk ==

I 1894 kjøpte industribyggeren Ole H. Holta Tinnefossen. Han og hans etterkommere har vært sentrale i utviklingen av industrisamfunnet på Notodden. I 1900 bygde han Tinfos 1, det første kraftverket i Tinnelva. Det ga strøm til tresliperi, papirfabrikk og en karbidfabrikk ved Heddalsvatnet. Dette kraftverket ga også strøm til Hydros forsøksfabrikk på Notodden, der grunnleggerne av Hydro, Sam Eyde og Kristian Birkeland, drev prøvedrift for fremstilling av salpeter, det første kommersielle anlegg som benyttet Birkeland og Eydes lysbueovner til produksjon av kunstgjødsel. Fra 1910 til 1912 bygde Holta Tinfos 2 som la grunnlaget for Tinfos Jernverk, det første i landet som smeltet jern med elektrisitet.
På 1950-tallet var det store utvidelser ved jernverket, som produserte ferrosilisium og silikonmangan. Jernverket var på den tiden Nord-Europas største.
I 1974 ble Tinfos Jernverk Kvinesdal (Øye Smelteverk) bygget for å produsere manganlegeringer. 
I 1987 var det slutt med jernproduksjon, men smelteverket innfører manganmalm som smeltes.
I 1988 overtok Tinfos Jernverk A/S kraftselskapet DNN i Tyssedal på Vestlandet og ble hovedaksjonær i KS Ilmenittsmelteverket A/S Tyssedal, som kalles Tinfos Titan & Iron.
I 2008 blir hoveddelen av Tinfos konsernet solgt til Eramet. Tinfos Jernverk Kvinesdal og Tinfos Titan and Iron Tyssedal havner nå på franske hender. Eramet har tidligere også kjøpt Elkem Porsgrunn og Elkem Sauda.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Jordebok

Jordebok var i middelalderen det man kan kalle en matrikkel eller oversikt over skattbare gårdsbruk og andre eiendommer som tilhørte kronen, kirken eller private godseiere, og alle avgifter og plikter som påhvilte dem. De eldste bevisene man har for jordebøker i Norge er et bevart blad av Munkelivs jordebok og et bevart blad fra jordeboken for Jonskirken i Nidaros. Disse stammer fra 1100-tallet. Bergens Kalvskinn (ca. 1310-1350), Aslak Bolts jordebok (1432), biskop Eysteins jordebok (ca. 1400), også kalt «den røde bok», og Olav Engebregtssons jordebok (1533) er eksempler på senere jordebøker som er bevart og har blitt publisert.
Fra ca. 1590 til ca. 1660 finnes det en rekke jordebøker som omfatter de fleste delene av landet.
Jordebøkene var en forløper til dagens matrikkel, ettersom sentralmakten alltid har behov for skatter og andre inntekter fra sine undersåtter.


== Eksterne lenker ==
Bergens kalvskinn (digitalutgave)
Katalog over jordebøker – Vigerust
Benvevskreft

Benvevskreft, eller chordom, er betegnelsen på en type sarkom som utgår fra ben- og bruskvev.Eksempler på benvevskreft er osteogent sarkom, Ewings Sarkom og kondrosarkom. Noen av disse kreftformene rammer spesielt barn og unge. 
Alle krefttilfellene har individuelt forløp.


== Symptomer på benvevskreft ==
- Smerter, spesielt smerter om natten anses som et alvorlig tegn
- Kan debutere med spontane brudd 


== Forekomst ==
I 2005 var det 42 nye tilfeller av benvevskreft. (Kreftregisteret) Dette tallet har holdt seg stabilt de siste årene. 


== Behandling av benvevskreft ==
- Osteogene sarcomer og Ewings sarcom behandles ofte med cellegift både før og etter operasjon.
- Strålebehandling vurderes i de tilfeller hvor operasjon er vanskelig å gjennomføre. (Ewings sarcom hvor svulsten ligger sentralt)
-Ved kondrosarcomer er kirurgi den behandlingen som er vanligst.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oncolex/bensarkom
Kreftforeningen/kreftformer Arkivert 7. juni 2007 hos Wayback Machine.
Brysthinnekreft

Brysthinnekreft (mesoteliom) er en sjelden sykdom, og kreftformen er nært knyttet til arbeid med asbest.
Brysthinnen dekker lungene og danner brysthinnesekken. Brysthinnesekken består av to glatte slimhinner med spesialceller som produserer væske. Denne væsken letter lungenes bevegelighet og normalfunksjon.
Brysthinnekreft sprer seg som regel lokalt i brysthulen. Det kan ta lang tid før den eventuelt sprer seg til andre steder i kroppen.
Prognosen er avhengig av om tilstanden er lokalisert eller har spredt seg videre i kroppen. Sykdomsutbredelsen, pasientens alder og allmenntilstand samt kreftens celletype er avgjørende faktorer.


== Symptomer ==
Brysthinnekreft gir ofte diffuse symptomer:

kortpustethet
vage brystsmerter
heshet
dårlig appetitt
vekttap
slapphet


== Omfang ==
I Norge var det 74 mennesker som fikk brysthinnekreft i 2005. Av disse var det 67 menn og 7 kvinner. (Kreftregisteret). Brysthinnekreft kan være forbundet med langvarig arbeid med asbest. I slike saker kan det fremmes krav om yrkesskadetrygd og -erstatning gjennom trygdekontoret.


== Behandling av brysthinnekreft ==
Det er per i dag ingen standardbehandling for pasienter med brysthinnekreft. Kirurgi brukes sjelden, og bare hvis sykdommen er svært begrenset. Noen ganger kan mindre inngrep gjøre sykdomstilstanden lettere.
Strålebehandling og cellegiftbehandling kan også være aktuelle behandlingsmetoder.


== Eksterne lenker ==
Kreftforeningen/kreftformer Arkivert 7. juni 2007 hos Wayback Machine.
Strålebehandling

Strålebehandling er behandling av kreft ved hjelp av ioniserende stråling. Strålingen er fotoner, elektroner og protoner med høy energi (MeV), røntgenstråling og stråling fra radioaktive kilder som iridium, jod og andre. Radium ble brukt i nesten 100 år, men er nå ikke i bruk lenger.Strålebehandling har igjennom mange år vært en anerkjent og effektiv metode i behandling av kreft, og kombineres ofte med kirurgisk behandling eller kjemoterapi (cellegift/cytostatika). Ved strålebehandling påvirkes cellenes evne til å dele seg. Stråling påvirker hovedsakelig vevet i det aktuelle strålefeltet (selv om organ og kjertler viktige for hele kroppen kan skades i større eller mindre omfang). Det streves etter å optimalisere strålningens felt og dose, for å minske skade på friskt vev, men samtidig gi så stort felt og dose at risikoen for tilbakefall minimeres.
Strålebehandling kan gis utvendig (ekstern behandling), det vil si at strålekilden er utenfor kroppen, eller innvendig ved at strålekilden plasseres i eller inntil en svulst (intern behandling eller brachyterapi). 
Målet med strålebehandlingen er å ødelegge svulstvevet og samtidig skade minst mulig friskt vev/normalvev.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Strålebehandling hos Kreftforeningen
Bivirkninger ved strålebehandling hos Norsk Helseinformatikk
Generell informasjon om strålebehandling hos Kreftlex
Eggstokkreft

Eggstokkreft rammer hvert år vel 400 norske kvinner. Dette er en alvorlig sykdom fordi den ofte oppdages sent. Hvorfor normale celler i en eggstokk utvikler seg til kreft er usikkert. Eggstokkreft oppstår imidlertid oftere hos kvinner som ikke har født barn enn hos kvinner som har gått gjennom en fødsel. Det er også vist at p-piller reduserer risikoen. Dette tyder på at kjønnshormonene og antallet eggløsninger en kvinne gjennomgår kan ha betydning. En dansk studie publisert i JAMA i juli 2009 påviser økt risiko for eggstokkreft hos kvinner i overgangsalderen ved hormonterapi (HT).


== Symptomer på eggstokkreft ==
Symptomene på sykdommen er lite karakteristiske og kan virke harmløse. Derfor kan eggstokkreft være vanskelig å oppdage. 
De første symptomene er ofte at magen begynner å vokse. Dette skyldes vanligvis en væskeansamling, men kan også være selve kreftsvulsten. Et annet tegn kan være plager fra mage/tarmkanalen. Det kan dreie seg om kvalme, endrede avføringsvaner eller magesmerter. Disse symptomene får mange til å tro at sykdommen finnes i magesekken eller i tarmen. 
Når diagnosen stilles, har kreftcellene i mer enn halvparten av tilfellene spredd seg fra eggstokkene til andre organer. 


== Forekomst ==
Eggstokkreft er den sjette mest vanlige kreftformen blant kvinner i Norge. Risikoen for å få sykdommen stiger inntil 60-årsalderen, men også unge kvinner kan rammes. I 2005 var det 402 kvinner som fikk eggstokkreft.  
Opplysninger om bryst- og eggstokkreft i nær slekt har vært grunnlaget for å avgjøre om en families kreft er nedarvet eller ikke. Arvelig kreft skyldes feil (mutasjoner) i bestemte gener, og i økende grad brukes derfor også gentesting for å stille sikker diagnose av arvelig kreft.


== Behandling ==
Sykdommen deles inn i fire stadier. Det avgjørende er hvor langt kreftcellene har spredt seg fra eggstokkene. Ved stadium 1 er sykdommen begrenset til eggstokkene. Ved stadium 4 har den spredt seg til et annet organ. Mellom disse to finner vi stadiene 2 og 3. 
Den mest brukte behandlingsform ved eggstokkreft er en operasjon der så mye som mulig av svulstvevet fjernes. Som regel fjernes eggstokkene, livmoren og lymfeknutene i nærheten av eggstokkene. I tillegg fjernes en del av vevet som blant annet omkranser eggstokkene. Dette blir gjort for å hindre eventuell spredning av sykdommen. 
Hvis sykdommen er i første stadium, kan det være tilstrekkelig med operasjon. De fleste kvinner med eggstokkreft må også gjennom cellegiftbehandling for å redusere risikoen for tilbakefall. 
Dersom sykdommen har spredd seg utenfor eggstokkene, er det som regel nødvendig med cellegiftbehandling etter operasjonen . Noen ganger er det nødvendig å gi cellegift før operasjonen også, for å krympe svulsten før operasjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oncolex/eggstokkreft
Kreftforeningen/kreftformer Arkivert 7. juni 2007 hos Wayback Machine.
Kreftregisteret/Eggstokkreft-cancer ovarii
Eggstokk/eggstokkreft Arkivert 20. juni 2011 hos Wayback Machine.
Gynkreftforeningen/gynekologisk kreft
Halvard Ingebrigtsen

Halvard Ingebrigtsen (født 23. september 1970 i Trondheim) er en norsk politiker (Ap) som fra oktober 2021 er statssekretær i Nærings- og fiskeridepartementet. 
Fra 2019 til 2021 var han fylkesråd for finans og administrasjon i Viken fylkeskommune.I Jens Stoltenbergs andre regjering var han statssekretær i Kultur- og kirkedepartementet fra 2006 til 2009 og i Nærings- og handelsdepartementet fra 6. mai 2013 til regjeringsskiftet etter Stortingsvalget i 2013.Fra 1992 var han nestleder i Ungdom mot EU og fra 1993-1995 var Halvard Ingebrigtsen leder i organisasjonen. Fra 1996 til 1998 var han kontorsjef i Arbeidernes ungdomsfylking, og fra 1998 til 2002 var han generalsekretær i AUF. Han har også vært rådgiver for Arbeiderpartiets stortingsgruppe.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Halvard Ingebrigtsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons }
(no) Halvard Ingebrigtsen hos Stortinget 
(no) Halvard Ingebrigtsen hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) regjeringen.no Statssekretær Halvard Ingebrigtsen
Norges sju underverk

Norges sju underverk refererer seg til flere avstemninger i ulike norske medier sommeren 2007 som et svar på den internasjonale kåringen av verdens sju nye underverk foretatt den 7. juli, 2007.


== Nasjonale kåringer ==


=== Reiseradioen ===
Reiseradioen har bedt sine lyttere om kandidater og de sju med flest stemmer er valgt ut til et finaleheat som skal kåre en vinner, eller som det heter på nettstedet: «Hvilke av de sju norske underverkene bør representere Norge i en internasjonal kåring?» Vinneren ble avslørt 13. juli 2007. Reiseradioens lytteres forslag til «Norges sju underverk» er:

Nidarosdomen (vinner og norsk kandidat til den kommende underverkskonferansen)
Atlanterhavsveien (nr. 2)
Telemarkskanalen med alle slusene (nr. 3)
Flåmsbanen
Ishavskatedralen i Tromsø
Oljeplattformen Troll
Trollstigen


=== DinSide.no ===
DinSide.no har plukket ut en finaleliste og bedt some lesere om å stemme på kandidatene. Kriteriene for kandidatene har vært: 1. Det må være menneskeskapt, 2. Det må være et flott byggverk enten teknisk eller utseendemessig, 3. Det må ha historisk betydning, eller være viktig for Norge på andre måter. DinSide.no oppgir ikke når avstemningen avsluttes. Avstemmningen er over og den endelige lista leserne satte opp var:

Nidarosdomen 12% [1190 stemmer]
Trollstigen 11% [1093 stemmer]
Atlanterhavsvegen 10% [1027 stemmer]
Fjellbanen i Gaustatoppen 10% [986 stemmer]
Vemork 8% [852 stemmer]
Vigelandsanlegget 6% [649 stemmer]
Trollplattformen  5% [528 stemmer]
Urnes stavkirke 5% [484 stemmer]
Bryggen 5% [477 stemmer]
Osebergskipet 4% [446 stemmer]
Akershus festning 4% [424 stemmer]
Lærdalstunnelen 3% [277 stemmer]
Ishavskatedralen 3% [265 stemmer]
Helleristningene i Alta 3% [263 stemmer]
Bergensbanen 3% [253 stemmer]
Holmenkollen 2% [213 stemmer]
Sølvgruvene på Kongsberg 2% [187 stemmer]
Gassledningene til Belgia og England 2% [154 stemmer]
Snøhvit 1% [147 stemmer]
Fjellhallen i Gjøvik 1% [102 stemmer]
Romeriksporten 0% [38 stemmer]


=== ABC Nyheter ===
ABC Nyheter kåret sin versjon av «Norges sju underverk» 3. juli 2007, basert på en avstemning på Internett fra en liste over foreslåtte kandidater.

Atlanterhavsveien
Nidarosdomen
Geirangerfjorden
Røros kirke
Preikestolen
Torghatten
Bryggen i Bergen


== Eksterne lenker ==
Reiseradioen: Norges sju underverk
Dinside.no: Norges syv underverk
Norges syv underverker kåret
Buss- og Sporveisbetjeningens Forening

Buss- og Sporveisarbeidernes Forening (BSF) er avd. 47 i Fagforbundet.
Fagforeningen ble startet 28. desember 1901, med navnet Det Norske Sporveisforbund. Første formann var Wilhelm M. Jenssen. Foreningen har i dag ca. 720 medlemmer. BSF organiserer ansatte på Team Trafikk i Trondheim. I 2010 ble kollektivtransporten i Sør-Trøndelag (siden Trøndelag) lagt ut på anbud. Og med dette oppsplitene systemet har BSF fortsatt størst antall medlemmer. De har medlemmer i Vy Buss (tidligere Nettbuss og Nettbuss Travel), Tide, Trønderbilene, Gråkallbanen, Boreal, Unibuss/ Værnes- Ekspressen. 2017 vant BSF Trondheim Kommunes Mangfoldspris for godt arbeidet over flere år.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Buss- og Sporveisbetjeningens Forening
http://avd047.fagforbundet.no/
Livmorkreft

Livmorkreft rammer hvert år rundt 600 kvinner i Norge. Sykdommen er den femte mest vanlige kreftformen blant kvinner. Kvinner under 45 år rammes sjelden.
Langvarig påvirkning av det kvinnelige kjønnshormonet østrogen kan øke risikoen for livmorkreft. Moderne østrogenbehandling mot plager i overgangsalderen gis derfor i kombinasjon med hormonet progesteron. Progesteron motvirker østrogen og beskytter slimhinnen i livmoren mot kreftutvikling. Høyt blodtrykk, overvekt og diabetes gir også økt risiko for livmorkreft. 


== Symptomer på livmorkreft ==
De vanligste symptomene er: 

Blødning fra livmoren via skjeden etter overgangsalder.
Rikelig med vandig eller pusslignende utflod.
Hos yngre kvinner som ikke er i overgangsalder enda: Blødninger mellom menstruasjoner eller ekstra kraftig menstruasjon.


== Forekomst ==
Risikoen for livmorkreft øker med alderen. De fleste kvinner som rammes, er over 60 år. Hos mange oppdages sykdommen tidlig. Det gir gode muligheter for helbredelse. 
I 2005 var det 666 kvinner som fikk livmorkreft i Norge (Kreftregisteret) 
Arvelig tykktarmskreft nedarves etter et autosomalt dominant arvemønster. Det vil si at barn av en person med påvist genfeil har 50% risiko for å arve sykdomsgenet, og 50% sjanse for ikke å arve det. I alle familier med flere syke med tykktarm/livmorkreft, er det viktig å sette opp en nøyaktig familiehistorie. Dersom det foreligger en genfeil som gir økt fare for tykktarmskreft, vil det hos kvinner også være høy risiko for å utvikle kreft i livmoren. Les mer: arvelig kreft 


== Behandling av livmorkreft ==
Den vanligste behandlingsformen er operasjon. Både livmoren, eggstokkene og egglederne fjernes. En slik operasjon kalles total hysterektomi og dobbeltsidig salpingo-oforektomi. Ofte fjernes også lymfekjertler i bekkenet. 
Etter operasjonen blir den fjernede livmoren undersøkt. Hvis denne undersøkelsen viser at du tilhører en lavrisikogruppe, vil man vanligvis ikke ha behov for mer behandling. 
Dersom kreftcellene er mer aggressive, eller svulsten har vokst mer enn halvveis inn i livmorveggen, tilhører man høyrisikogruppen. Det samme gjelder hvis sykdommen har spredt seg utenfor livmoren. Kvinner i denne gruppen vil som oftest bli tilbudt strålebehandling etter operasjonen. 
Strålebehandling kan drepe de kreftceller som eventuelt måtte være igjen etter en operasjon. Dette reduserer faren for tilbakefall. Strålingen gis enten utenfra mot bekkenregionen eller innvendig via skjeden. 
Hormonbehandling er vanlig dersom sykdommen har spredt seg eller dukker opp igjen. Mens det kvinnelige kjønnshormonet østrogen kan stimulere kreftsvulsten, kan hormonet progesteron i enkelte tilfeller hemme sykdommen. 
Cellegift, eller kjemoterapi, er mindre vanlig i behandling av livmorkreft.


== Eksterne lenker ==
Om livmorkreft i Rikshospitalets sykdomskatalog
Kreftforeningen/Livmorkreft Kreftforeningen om livmorkreft