Javnaðarflokkurin

Javnaðarflokkurin (Jv.) (uttale: /ˈjaunɛaːrˌflɔkʊrɪn/) er et sosialdemokratisk politisk parti på Færøyene. Det ble stiftet i 1925, og er et av de fire store partiene på Lagtinget.
Javnaðarflokkurin ble dannet med sikte på å forbedre arbeiderklassens kår. Samtidig nedtonet det spørsmålet om Færøyenes forhold til Danmark, som hittil hadde vært altoverskyggende i færøysk politikk. Javnaðarflokkurin har siden utviklet seg fra klart danskvennlig til et mer avholdende hjemmestyreparti. Partidannelsen kom samtidig med organiseringen av arbeidstagerne i Føroya Arbeiðarafelag. Partiet står sterkest i byene der fiskeindustrien ble reist tidlig, som Tvøroyri og Vágur på Suðuroy og hovedstaden Tórshavn.Partiet tilhører partifamilien av arbeiderpartier. Javnaðarflokkurin er assosiert med det danske Socialdemokratiet i Folketinget. Javnaðarflokkurin er observatør i Sosialistinternasjonalen og medlem av SAMAK.Partinavnet kommer fra verbet javna, «å jevne ut», og kan oversettes til «Jevningspartiet» eller «Jevnbyrdighetspartiet». På dansk heter partiet offisielt «Det Socialdemokratiske Parti».
På stemmesedlene benytter partiet bokstaven «C».


== Historie ==
Den 25. september 1925 ble Suðurstreymoyar Javnaðarfelag dannet i Tórshavn. Foreningen sprang for det meste ut av Havnar Arbeiðsmannafelag (Thorshavn Arbejderforening) og den sosialistiske ungdomsforeningen. Noen måneder senere ble Froðbiar Sóknar Javnaðarfelag dannet på Tvøroyri. I 1926 dannet lagene en landsdekkende partiorganisasjon, Føroya Javnaðarflokkur, med M.S. Viðstein som formann.

Partiet etablerte i 1927 et presseorgan, Føroya Social Demokrat, som i 1955 fikk navnet Sosialurin. Etter den ble solgt i 2006, har den ikke lenger noen formell tilknytning til partiet.I 1928 stilte Javnaðarflokkurin for første gang til valg og fikk to representanter på Lagtinget; M.S. Viðstein og Peter Mohr Dam. Den økonomiske krisen utløst av kollapsen i de spanske og italienske saltfiskmarkedene i 1930-årene styrket Javnaðarflokkurins danskvennlige linje og velgertilslutning. I 1936 fikk partiet 24 % av stemmene og seks mandater på Lagtinget, hvorav halvparten fra Suðuroy. Peter Mohr Dam, lærer på Tvøroyri, ble valgt til partiformann.Partiet tok del i utarbeidelsen av Hjemmestyreloven av 1948 og satt i Færøyenes første hjemmestyreregjering. Det var likevel ikke før 1958 at Javna­ðarflokkurin fikk sitt gjennombrudd som regjeringsparti. Ved lagtingsvalget i 1958 ble Javnaðarflokkurin største parti, og Peter Mohr Dam ble partiets første statsminister. Han satt også som statsminister da han døde i 1968.I 1970 ble Atli Dam, sønn av Peter Mohr Dam og tidligere fiskeriminister, statsminister for Javnaðarflokkurin, og i 1972 ble han partiformann. Han ble Færøyenes lengst sittende statsminister med til sammen 16 år på posten. Han måtte gå av under bankkrisen på Færøyene først i 1990-årene. Marita Petersen tok over og måtte lede tøffe forhandlinger med danske banker og myndigheter. Partiet tapte statsministerposten etter lagtingsvalget i 1994, da lagtingsgruppen ble halvert. Partiet hadde mistet tillit hos store deler av fagbevegelsen, som stilte til valg som Verkamannafylkingin.Jóannes Eidesgaard ble partiformann i 1996 og satt i to regjeringer som finansminister og statsminister, for det meste i et blokkoverskridende samarbeid med de borgerlige partiene. Hans etterfølger Aksel V. Johannesen har vært statsminister i en sentrum–venstreregjering.
Partiet forkortet sitt formelle navn fra «Føroya Javnaðarflokkur» til «Javnaðarflokkurin» under et ekstraordinært landsmøte i 2010.


== Formenn ==
M.S. Viðstein 1926–1936
Peter Mohr Dam 1936–1968
Einar Waag 1968–1969
Jákup Fr. Øregaard 1969–1972
Atli Dam 1972–1993
Marita Petersen 1993–1996
Jóannes Eidesgaard 1996–2011
Aksel V. Johannesen 2011–d.d.


== Valghistorikk ==
Lagtingsvalg


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted