jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gamle Bjørnsletta stasjon

Gamle Bjørnsletta stasjon var en av stasjonene på Kolsåsbanen da denne var forstadsbane, beliggende mellom Lysakerelven og Åsjordet stasjoner. Stasjonen ble åpna 15. juni 1942. Den het opprinnelig bare «Sletta». Dette anonyme navnet kunne ikke departementet godta og forlangte en mer spesifikk stedsangivelse. En av naboene kunne fortelle at det var observert bjørn i dette området i 1852 – og dermed ble Bjørnsletta-navnet tatt i bruk. Stasjonen hadde ikke trappefri adkomst, som den eneste sammen med Frøen stasjon.
Under Kolsåsbanens oppgradering til metrostandard ble stasjonen lagt ned 1. juli 2006. Imidlertid er det bygget en ny stasjon med samme navn noen hundre meter lenger vestover: Se nye Bjørnsletta stasjon.


== Eksterne lenker ==
Sammen for Bjørnsletta (Ullern Avis om flyttingen)
Ny Bjørnsletta stasjon (Akersposten)
Flickr - Bildet av stasjonen rett før den ble stengt (copyright)
Lysakerelven stasjon

Lysakerelven stasjon på Kolsåsbanen var siste stasjon i Oslo før banen fortsetter vestover til Jar i Bærum inntil Kolsåsbanen ble stengt i 2006 for oppgradering til metrostandard. I planene for den oppgraderte Kolsåsbanen ble stasjonen fjernet, og slått sammen med Gamle Bjørnsletta stasjon til nye Bjørnsletta stasjon plassert omtrent midt mellom de to gamle stasjonene.
Jar

Jar er et strøk i Bærum. Det er lokalisert like vest for Lysakerelva som utgjør grensen mellom Oslo og Bærum. Jar hadde 5 793 innbyggere i 2005. Navnet Jar kommer av gammelnorsk Jaðarr (kant) som illustreres av kanten mot Lysakerelvens dype elvedal. Området ble i all hovedsak utbygget på 1920- og 1930-årene med frittliggende eneboliger på store tomter. Siden 1970-årene har det skjedd en fortettning av bebyggelsen da det har blitt en større utnytting av de opprinnelig store tomtene med flere eneboliger.


== Samferdsel ==
Jar stasjon er et trafikknutepunkt, da Lilleakerbanen, Kolsåsbanen, fylkesvei 160 og Vollsveien møtes her.
Den 1. desember 2010 ble Kolsåsbanen frem til Jar, oppgradert til T-banens nye Metro-standard etter å ha vært stengt i to år. Jar fikk dermed tilbake direkte T-baneforbindelse via linje 3, til T-baneringen, linje 2 til Østerås og trikkeforbindelse med linje 13 Lilleakerbanen til Oslo sentrum.

Det er også bussforbindelse mellom Oslo – Sandvika, linje 130 og Oslo – Hosle, linje 140 som kjører gjennom Jar. Fra Oslo sentrum til Jar skole kjører begge linjene likt.


== Utdanning ==
Det finnes flere skoler på Jar.

Jar skole ligger i Storengveien, ikke langt fra Lysakerelven. Skolen ble tatt i bruk i 1926. I 2018 hadde skolen 590 elever.
Grav skole har adresse Hosleveien 24 og var i 2007 Bærums største rene barneskole med 575 elever. Skolen ble tatt i bruk i 1917.
Steinerskolen i Bærum holder til på gamle Grav gård i Grav gårdsvei 5. Skolen ble åpnet i august 1971.


== Sport ==
Jar Idrettslag er en navnet på Jars lokale idrettsforening. Foreningens sterkeste avdeling var ishockey, hvor A-laget spilte i 1. divisjon sammenhengende mellom 1967 og 1978.
Jar Tennisklubb var i drift mellom 1932 og 2010. Både tennisklubben og idrettslaget holdt til på Jarbanen i Storengveien, nedenfor Jar kirke. På Jarbanen var det tidligere også to hoppbakker, Store-Jar og Lille-Jar. Store-Jar forsvant da ishockeybanen ble anlagt. I 2007 er det bare restene igjen av Lille-Jar. I 2013 ble tennis- og hockeybanen erstattet med en innendørs hall for ishockey og curling, Jar Isforum.
Øvrevoll Hosle Idrettslag benytter Jarmyra, beliggende mellom Bærumsveien og Kolsåsbanen, til fotballtreninger og -kamper.
Øvrevoll Galoppbane ligger nord i Jar.


== Kultur ==
Filmparken ligger plassert midt i villabebyggelsen på Jar. Ved Tjernsrud stasjon lå Norsk Film A/S 1935–2001.
Jar er også eget kirkesogn med Jar kirke beliggende omtrent midt i sognet.


== Kjente jaringer ==
Andreas Prestmo, musiker
Jon Larsen, musiker, komponist, billedkunstner, forsker
Per Frydenlund, musiker
Svein Aarbostad, musiker
Anders Beer Wilse, fotograf
Aleksander Hetland, svømmer
Aleksander Aamodt Kilde, alpinist


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Jar Skole
Jar håndball
Jar Hockey
Filmparken
Tjernsrud stasjon

Tjernsrud stasjon var en av stasjonene på Kolsåsbanen. Den ligger i Bærum kommune i Akershus. Stasjonen ble lagt ned i forbindelse med oppgraderingen til metrostandard i 2009.
Fra 20. august 2007 til 15. februar 2009 gikk det trikk på strekningen.
Reisen hit tok 13–14 minutter fra Oslo sentralstasjon. Stasjonen lå mellom Jarveien og Bærumsveien, med utsikt mot Tjernsrudtjernet på Jar.


== Bilder ==
Gamle Ringstabekk stasjon

Gamle Ringstabekk stasjon var en av stasjonene på den midlertidig nedlagte Kolsåsbanen. Fra 20. august 2007 til 15. februar 2009 gikk Lilleaker-trikken videre fra Jar stasjon til Bekkestua med stopp på Gamle Ringstadbekk stasjon.
Stasjonen ble nedlagt grunnet flytting under oppgraderingen av Kolsåsbanen til metrostandard. Nye Ringstabekk stasjon erstatter både Gamle Ringstabekk stasjon og Tjernsrud stasjon og blir liggende imellom disse.
Egne hjem stasjon

Egne hjem stasjon var en av stasjonene på Kolsåsbanen.
Fra 20. august 2007 til 15. februar 2009 fortsatte Lilleaker-trikken videre fra Jar stasjon til Bekkestua. Stasjonen ble nedlagt da oppgraderingen av Kolsåsbanen startet.
Stasjonen har fått navn etter Egne hjem-bebyggelsen i nabolaget.
Bekkestua

Bekkestua er et strøk i Bærum kommune og et viktig knutepunkt og handlesenter. 
Historisk sett er Bekkestua en del av Stabekk, da stedet er bygget på tomter utskilt fra Øvre Stabekk gård (senere Ringstabekk etter eieren Jens Ring). Det består i dag av det som tidligere het Presterud og Øvre Stabekk. Stedsnavnet skriver seg fra anleggelsen av Bærumsbanen i 1924, da stoppestedet ble lagt like ved den gamle stua etter husmannsplassen Bekken.Stedet gjennomgikk på midten av 1990-tallet en rekke større utbygginger og fikk et småbypreg. For dette mottok Bærum kommune Bolig- og byplanprisen i 1998.  I dag finnes det blant annet omkring 90 butikker, 10 spisesteder, tre apotek, flere legesentre, post i butikk og Vinmonopol. Bekkestua brannstasjon ble åpnet i 1962 og dekker hele østre Bærum. Ved siden av brannstasjonen ligger hovedbiblioteket i Bærum som ble åpnet i februar 1981.Svømmehallen Nadderudhallen er en toppmoderne svømmehall ved Bekkestua.Den første broen over bekken - som nå går i rør - ble formodentlig oppført til åpningen av Kongeveien fra Christiania til Bergen i 1793. Dagens Bekkestua bro fører Gamle Ringerikvei over Kolsåsbanen og er utsmykket med statuer som forestiller Smågardistene (se bildet). Statuene ble skjenket av lokale kjøpmenn/håndverkere/gårdeiere samt kommunen, vegvesenet og den lokale Rotaryforening, og avduket i 1998.Klesforretningen Fredriksen på Bekkestua i Bærumsveien 210 («Fredriksen-gården») ble åpnet på nåværende adresse i 1937. Tidligere hadde grunnleggerne Sigurd og Astrid Fredriksen drevet butikken på annen adresse på stedet. Forretningen er Bekkestuas eldste i ubrutt drift i samme lokale. Bekkestuas eldste forretning er Østre Bærums Kooperative Selskap, som åpnet i Gamle Ringeriksvei 37 i 1905. Den heter nå Coop Mega og holder til i Gamle Ringeriksvei 39. 


== Offentlig kommunikasjon ==
Bekkestua er et viktig stoppested på Kolsåsbanen og var en kortere periode siste stoppested. Fra 20. august 2007 til 16. februar 2009 var Bekkestua på ny siste stoppested, denne gangen for Lilleaker-trikken. 17. februar fikk trikken Lilleaker som midlertidig endeholdeplass på grunn av oppgraderingsarbeid, men 1. desember 2010 åpnet skinnegangen fram til Jar stasjon og 15. august 2011 ble linja fram til Bekkestua holdeplass åpnet. Veitunnel med navn "Bekkestutunnelen" (Rv. 160) under tettbebyggelsen åpnet 1994. Bekkestua betjenes av busslinjene 131 (Oslo Bussterminal – Bekkestua) , 142 (Bekkestua – Kolsås) , 143 (Bærums Verk – Oslo Bussterminal) , 731 (Sandvika – Bekkestua) , 732 (Ila Fengsel – Sandvika) , 733 (Rykkinn – Snarøya).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bekkestua – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bekkestua sentrumsforening
Bekkestua Sentrum
Gau

Gau (flertall Gaue) eller Gäu er en tysk betegnelse som i tidlig middelalder ble brukt om et område, region eller landskap. Det dreide seg gjerne om et åpent landskap, avgrenset mot skoger eller fjellområder. Nazistpartiet NSDAP brukte ordet Gau som betegnelse for administrative inndelinger eller partidistrikter i det nasjonalsosialistiske Tyskland. Gauleiter var partiets øverste regionsleder i en gau. Ordet går idag igjen blant annet i det geografiske navnet Allgäu.


== Etymologi ==
Ordet kommer av gammelhøytysk gewi/gouwi. I latinske kilder brukes ordet pagus, og på fransk pays.


== Middelalderen ==
Gaue var de viktigste administrative enhetene i Frankerriket i 9. og 10. århundre. Mange av dem gikk over til å bli grevskaper. Grevene ble først utnevnt som guvernører, men etterhvert gikk det over til å bli et arvelig embete.


== Under nasjonalsosialismen ==

I Tyskland baserte det nasjonalsosialistiske partiet NSDAP sin territorielle struktur på gau. Da partiet ble reorganisert i 1925 ble landet inndelt i regioner som omtrentlig tilsvarte de gamle kretsene for riksdagsvalg. Etter partiets maktovertagelse i 1933 var regionene også sivilforsvarsdistrikter. Hvert gau ble ledet av en Gauleiter, utnevnt av Hitler.
Hvert Gau var videre inndelt i Kreise (kretser), styrt av en Kreisleiter, og disse igjen var delt i Ortsgruppen (lokalgrupper). I byene var det et ytterligere nivå, da hver Ortsgruppe var delt i Zellen (celler). 
I 1938 ble det opprettet Reichsgaue for Østerrike og Tsjekkoslovakia.
Det var totalt 42 Gaue. I tillegg kom Auslandsorganisation, som ble administrert som et Gau. Det var planer om å opprette flere i okkuperte områder; spesielt i Belgia kom disse planene langt i 1944. Men ettersom krigslykken snudde ble planene aldri satt ut i livet.


=== Liste over Gaue ===


== Referanser ==
Gjønnes stasjon

Gjønnes stasjon er en stasjon på Kolsåsbanen og var fra 8. oktober 2012 til 15. desember 2013 midlertidig endeholdeplass for banen. Stasjonsområdet har 200 parkeringsplasser og er den nyeste stasjonen i T-banesystemet.


== Grunnbrudd oktober 2008 ==

Plattformene, og sporet på stedet, ble alvorlig skadet ved et grunnbrudd natt til 19. oktober 2008. Bakken under den ene delen av stasjonen ble presset opp om lag 3 meter. Dette medførte at et av sporene ble dreid 90 grader, slik at det ble stående på høykant. Under det andre sporet dannet det seg en 3 meter dyp dump. Hendelsen er sannsynligvis forårsaket av press på leirmassene i bakken fra et stort deponi av steinmasser på nabotomta, som Jernbaneverket bruker i forbindelse med utvidelsen av jernbanesporet gjennom Bærum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Haslum stasjon

Haslum stasjon er en av stasjonene på Kolsåsbanen. 
Stasjonen ble først åpnet i 1924, da på Lilleakerbanen. Den ble lagt ned i 2009 i forbindelse med oppgradering av Kolsåsbanen, og ble gjenåpnet noe lenger øst 15. desember 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Haslum stasjon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Avløs stasjon

Avløs stasjon er en av stasjonene på Kolsåsbanen og var endestasjon før strekningen til Kolsås ble åpnet 12. oktober 2014 etter at den hadde blitt oppgradert til metrostandard.
Avløs stasjon var tidligere også en rushtidsendestasjon for trikken på Lilleakerbanen som normalt ellers kun gikk til Jar. Like ved lå Avløs karosseriverksted hvor det ble gjort vedlikehold på vognene til Ruter. Mellom 2007 og 2009 kjørte Ruter trikken fra Lilleakerbanen til Bekkestua, men flere av vognene måtte så langt som til Avløs for å snu. Ruter uttalte i november 2007 at det ikke ville kreve noen ekstra vogner for å kjøre passasjerer helt til Avløs dersom Akershus fylkeskommune ville betale for det, men oppgraderingsarbeidet på Kolsåsbanen nådde området før trikken. Tidligere var Avløs eneste sted Ruter hadde mulighet til å utføre hjuldreiing på trikkene, noe som skapte problemer da jordforskyvninger ødela sporet ved Gjønnes i 2008. Hjuldreiing kan nå også utføres på Grefsen. Etter at vognhallen på Avløs stengte, overtok vognhallen på Holtet ansvaret for lakkering og sliping av trikkemateriellet


== Oppgradering ==
Kolsåsbanen har blitt rustet opp til metrostandard og Nye Avløs stasjon er et resultat av dette. Den nye stasjonen er bygget 100-200 meter lenger vest for Avløsveien / Erik Werenskiolds vei. Arbeidene begynte med bortkjøring av masse 4. juni 2012, og stasjonen ble gjenåpnet 15. desember 2013.


== Avløs base ==
Vognhallsområdet er under oppgradering til driftsbase for T-banen. Basestasjonen kommer til erstatning for det tidligere verkstedsanlegget. Basestasjonen skal ferdigstilles av Veidekke i mai/juni 2015, med en kostnadsramme på nesten kr 300 millioner. Basen vil inneholde fire haller med en samlet grunnflate på 16 000 kvm, og har kapasitet til innendørs parkering av 25 vognsett (75 vogner).Basen vil betjene hele banenettet og er viktig for oppgraderingen av T-banenettet, da det ikke er fri kapasitet på de to eksisterende basene på Ryen stasjon og Majorstuen stasjon. Samtidig har forlengelsen av Kolsåsbanen gjort det hensiktsmessig å ha en base i vest, da de to andre befinner seg i sentrumsområdet og i øst. Basen skal sørge for innstalling, vask og vedlikehold av vognene. Bygget er tegnet av Arne Henriksen arkitekter AS og rådgivende konsulent er Aas Jakobsen AS.


== Galleri ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ruter – Avløs stasjon
Valler stasjon

Valler stasjon var en av stasjonene på Kolsåsbanen. Rett vest for Valler ligger et overkjøringsspor med Guttulsrudveksler.


== Referanser ==
Gamle Gjettum stasjon

Gamle Gjettum stasjon i Bærum var en stasjon på Kolsåsbanen. Den ble nedlagt 2006 da Kolsåsbanen ble stengt for oppgradering.
Stasjonen ligger ved foten av Kolsåstoppen og første stopp på naturstien opp til toppen.
Nye Gjettum stasjon (slått sammen med Valler og Gjettum gamle stasjon) åpnet 12. oktober 2014.


== Referanser ==
Hauger stasjon

Hauger stasjon er en av stasjonene på Kolsåsbanen.
Stasjonen ble stengt 1. juli 2006 i forbindelse med at Kolsåsbanen skulle oppgraderes, og ble gjenåpnet 12. oktober 2014.
Stasjonen har to plattformer, én for vestgående trafikk mot Kolsås og én for østgående trafikk mot Stortinget. På 1970- og 1980-tallet fantes det en Narvesen-kiosk på plattformen for østgående T-banetog. Stasjonen hadde tidligere en planovergang for biler og personer; planovergangen ble fjernet i forbindelse med ombyggingen av stasjonen da Kolsåsbanen ble oppgradert.


== Eksterne lenker ==
(en) Hauger stasjon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Agostino Oreggi

Agostino Oreggi (født 1577 i Santa Sofia i Toscana i Italia, død 12. juli 1635 i Benevento) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var tilknyttet den romerske kurie, og senere erkebiskop av Benevento.
Han ble kreert til kardinal den 28. november 1633 av pave Urban VIII.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Benedetto Ubaldi

Benedetto Ubaldi (født 1588 i Perugia i Italia, død 18. januar 1644 i Perugia) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var tilknyttet den romerske kurie, og senere erkebiskop av Perugia.
Han ble kreert til kardinal den 28. november 1633 av pave Urban VIII.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
Pave Julius II (1443-1513) *1481
Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
Pave Leo X (1475-1521) *1513
Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
Kardinal Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.), O.F.M. Cap. (1569-1526) *1625
Kardinal Benedetto Ubaldi (1588-1644) *1634


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Hyperkorreksjon

En hyperkorreksjon er et språklig fenomen som opptrer når en person feilaktig retter noe som allerede var riktig, og dermed skaper en feil. Hyperkorreksjoner opptrer både i tale og skrift. 


== I tale ==
Eksempler på hyperkorreksjon i tale er uttalen /mæksitæksi/ for maxitaxi (riktig uttale er /maksitæksi/) og norsk uttale av franske pommes frites og entrecote, hvor den avsluttende t-en ofte ikke uttales, kanskje fordi mange vet at t i slutten av ord på fransk som regel ikke uttales. I musikalen og filmen My Fair Lady trener Eliza på korrekt uttale av h-ene i setningen «in Hertford, Hereford and Hampshire, hurricanes hardly ever happen», og ender opp med også å uttale «ever» som /hever/.


== I skrift ==
I skrift er hyperkorreksjoner et kjent fenomen i gamle manuskripter. 
Bruk av aksenter i ord fra andre språk skaper også ofte problemer. Et typisk eksempel er at man skriver habañero for habanero (spansk for «fra Havanna»), som en analogi til jalapeño, eller når man skriver bratwürst for det tyske bratwurst.


== Se også ==
Wikipedia:Liste over alminnelig hyperkorreksjon
Wikipedia:Liste over alminnelige stavefeil


== Referanser ==
Marcantonio Franciotti

Marcantonio Franciotti (født 1592 i Lucca i Italia, død 8. februar 1666 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var tilknyttet Den romerske kurie, og senere erkebiskop av Lucca.
Han ble kreert til kardinal in pectore den 28. november 1633 av pave Urban VIII, publisert i mars 1637.
Han var i slekt med kardinalene Galeotto Franciotto della Rovere (kreert 1503) og Sisto Gara della Rovere (1507).


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
Pave Julius II (1443-1513) *1481
Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
Pave Leo X (1475-1521) *1513
Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
Biskop Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.) (1569-1646) *1625
Kardinal Marcantonio Franciotti (1592-1666) *1637


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Whiskeytown

Whiskeytown var et alternativ country-band som ble startet i Raleigh, Nord-Carolina, i 1994. Ryan Adams var frontfiguren, mens noen av de andre medlemmene var Caitlin Cary, Phil Wandscher og Eric Gilmore. Bandet ble oppløst i 1999.


== Bandmedlemmer ==
Ryan Adams 1994-1999 (vokal, gitar)
Caitlin Cary 1994-1999 (fele, vokal)
Phil Wandscher 1994-1999 (gitar)
Eric Gilmore (trommer)
Steve Grothmann (bass)
Mike Daly (bass)


== Diskografi ==
Etter årstall står høyeste plassering på albumlisten VG-lista Topp 40.


=== Album ===
Faithless Street (1995)
Stranger's Almanac (1997) – nr. 22
Pneumonia (2001) – nr. 31


=== Singler og EP-er ===
Angels E.P. (1995)
Rural Free Delivery (1997)


== Eksterne lenker ==
(en) Whiskeytown på Apple Music 
(en) Whiskeytown på Discogs 
(en) Whiskeytown på MusicBrainz 
(en) Whiskeytown på Spotify 
(en) Whiskeytown på Songkick 
(en) Whiskeytown på AllMusic
Nicola de Romanis

Nicola de Romanis (død 1219) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han omtales som fransiskanernes første kardinal.
Han ble kreert til kardinal i 1205 av pave Innocens III.


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Guido Pierleone

Guido Pierleone (romer, død 25. april 1228) var en av den katolske kirkes kardinaler.
Han ble kreert til kardinal  i 1205 av pave Innocens III.


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Pietro de Morra

Pietro de Morra (romer, død 1206) var en av Den katolske kirkes kardinaler.
Han ble kreert til kardinal i 1205 av pave Innocens III.


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Giacomo Guala Bicchieri

Giacomo Guala Bicchieri (død 30. mai 1227) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var biskop av Vercelli, og var flere ganger pavelig legat. .
Han ble kreert til kardinal  i 1205 av pave Innocens III.


== Litteratur ==
Chibnall, Marjorie (1999). «Review of: The letters and Charters of Cardinal Guala Bicchieri, Papal Legate in England, 1216–1218». The English Historical Review. 114 (457): 687–688. doi:10.1093/ehr/114.457.687. 
«Guala Bicchieri». Dizionario biografico degli Italiani. Istituto della Enciclopedia Italiana. 1968. 
George, Krapp (1932). The Vercelli Book. New York: Columbia University Press. ISBN. 
Bolton, Brenda M. «Guala [Guala Bicchieri]». Oxford Dictionary of National Biography (online utg.). Oxford University Press. doi:10.1093/ref:odnb/50349.  (Abonnement eller «UK public library»-medlemskap påkrevd.)
Pagella, Enrica; Simonetta Castronovo, Simone Baioco (2004). Arte in Piemonte 2, il Gotico. Torino: Priuli & Verlucca. ISBN 88-8068-225-3. 
Ricerche sulla famiglia Bicchieri e la società vercellese dei secoli XII e XIII, Contributi dell'istituto di storia medioevale, 3rd ser., 1. Milan: Istituto di storia medioevale. 1981. s. 207–259. 
Turner, Ralph W. (Januar 1999). «Review of: The letters and Charters of Cardinal Guala Bicchieri, Papal Legate in England, 1216–1218». Speculum. 47 (1): 124–126. JSTOR 2887278. doi:10.2307/2887278. 
Vincent, (editor), Nicolas (1996). The letters and Charters of Cardinal Guala Bicchieri, Papal Legate in England, 1216–1218. Rochester, New York; Woodbridge, Suff.: Canterbury and York Society. ISBN 0-907239-53-6. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst: forfatterliste (link)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Cardinals of the Holy Roman Church
Ottaviano dei Conti di Segni

Ottaviano dei Conti di Segni (død juli 1231) var en av Den katolske kirkes kardinaler.
Han ble kreert til kardinal i 1205 av sin fetter, pave Innocens III.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Gregorio Crescenzi

Gregorio Crescenzi (død 1226) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han omtales som fransiskanernes første kardinal.
Han ble kreert til kardinal  i 1205 av pave Innocens III.


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church