jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bell Boeing V-22 Osprey

Bell Boeing V-22 Osprey er et amerikansk militært luftfartøy med en 12-meter tiltrotor på hver vinge. Luftfartøyet kan ta av og lande vertikalt (VTOL) eller på en kort rullebane (STOL) som et helikopter, og fly som et vanlig propellfly når det er kommet i luften.
Det amerikanske marinekorpset er den forsvarsgrenen som har ansvaret for utviklingen av luftfartøyet. Korpsets versjon, MV-22, er et taktisk transportfartøy for tropper, utstyr og forsyninger i stand til å operere fra skip. Den amerikanske marinens versjon, HV-22A, bygges for søk og redning i strid, innsettelse og uthenting av spesialstyrker og logistikkstøtte til flåten. Den tredje versjonen, CV-22, brukes av det amerikanske luftforsvaret for spesialoperasjoner og søk og redning i strid.
LV-22 Osprey kan erstatte funksjonen til marinekorpsets CH-46E og CH-53D helikoptre, samt flere spesialversjoner av H-53, H-47, Sikorsky HH-60 Pave Hawk og C-130. Men selv om det allerede er i operativ bruk i Irak, er det betydelig politisk tvil om dets videre skjebne. Programmet er flere ganger lagt på is etter alvorlige ulykker og etter at kostnadsrammene er sprengt.
Det engelske ordet  osprey betyr vanligvis «fiskeørn».


== Ulykken i Gråtådalen ==
18. mars 2022 ble et amerikansk fly av denne typen funnet styrtet i Gråtådalen i Nordland. Flyet var stasjonert i Bodø for å delta i NATO-øvelsen Cold Response og var på vei tilbake til Bodø fra Sandnessjøen da det styrtet. De fire om bord mistet livet.


== Bildegalleri ==

		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Kilder ==
Boeing: V-22 Osprey Besøkt 18. juli 2015
CombatAircraft.com: Boeing V-22 Osprey Besøkt 18. juli 2015


== Eksterne lenker ==
(en) Bell-Boeing V-22 Osprey – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) V-22 Osprey – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Airbus AS332 Super Puma

Airbus Helicopters (tidligere Eurocopter) AS332 Super Puma (opprinnelig bygget av Aérospatiale) er en helikoptertype for sivilt og militært bruk som bygges av Airbus Helicopters. Den er en forbedret og større type basert på den tidligere Aérospatiale Puma. Super Puma fløy første gang i 1978, og har større passasjerkabin og kraftigere motorer enn Puma.


== Utvikling ==
Typen Super Puma er videreutviklet fra den opprinnelige Super Puma (AS332L) til Super Puma Mk 1 (AS332L1), med kraftigere motorversjon (MAKILA 1A1) og andre forbedringer. Super Puma Mk 2 (AS332L2) er den nyeste versjonen, hvor det i tillegg til enda kraftigere motorer (MAKILA 1A2) blant annet også er en lengre kabin, større rotordiameter og forbedret avionikkutrustning. Siste skudd på stammen er sivilt betegnet som EC225. Denne har samme utvendige mål som AS332L2, men kraftigere motorer (MAKILA 2A), mange forbedringer i kraftoverføring, rotorsystem og avionikk. Dette gir mer nyttelast, større rekkevidde og høyere marsjhastighet. EC225 ble tatt i bruk i Norge i 2008.


== Bruksområder ==
Typen har vært levert til 37 militærstyrker samt til om lag 1 000 sivile operatører. Super Puma har vist seg spesielt godt egnet til bruk i oljeindustrien, hvor den blant annet frakter folk og utstyr mellom land og oljeplattformer. 


== Ulykker ==

8. september 1997 – Norneulykken: Et AS 332L1 Super Puma helikopter havarerte under transport av personell fra Brønnøysund til Nornefeltet etter at det oppstod en alvorlig teknisk feil. 12 personer ble drept.1. april 2009: En AS 332L2 Super Puma havarerte underveis mellom Aberdeen og Miller-plattformen etter at det oppstod en alvorlig teknisk feil. 16 personer omkom.18. januar 2023:  Et helikopter styrtet inn i en bygning i utkanten av ukrainske hovedstaden Kyiv. Blant de omkomne er Ukrainske innenriksminister, Denys Monastyrskyi.


== Fakta Super Puma Mk 1 ==

Besetning: 1–2
Passasjerer: 18–24
Lengde:  16,29 m
Rotordiameter: 15,6 m
Vekt, tom: 4 460 kg
Maksimal avgangsvekt: 8 600 kg
Motorer: 2× Turboméca Makila 1A1 turbinmotorer, 1 357 kW
Maksimal hastighet: 278 km/t
Rekkevidde: 831 km
Flyhøyde: Opp til 7 200 m (19 750 ft)


== Referanser ==
Gaula (avis)

Gaula er en avis som utgis på Melhus i Trøndelag. Den har også stoff fra nabokommunen Midtre Gauldal og Leinstrand og Byneset i Trondheim. Avisa ble etablert i 2001. Redaktør er Åsmund Snøfugl, og avisas utgivelsesdag er onsdag. Avisa holder til i Melhuset i Melhus sentrum.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.


== Referanser ==
B

Denne artikkelen omhandler bokstaven B. For annet bruk se B (andre betydninger).
B, b er den andre bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter.
Det antas at opphavet for bokstaven er et piktogram som representerte grunnplanen for et hus i egyptiske hieroglyfer eller i det førsemittiske alfabetet. 
En liten b, ♭, blir brukt i musikknotasjon til å markere toner som er senket en halv tone. 


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av B ==

		
		


== Bruk ==
B er nasjonalt kjennemerke for biler fra Belgia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) B – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) B – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 

 Tall & Bokstav kombinasjoner:    

	B0 	B1 	B2 	B3 	B4 	B5 	B6 	B7 	B8 	B9 	  	  	0B 	1B 	2B 	3B 	4B 	5B 	6B 	7B 	8B 	9B
D

Denne artikkelen omhandler bokstaven D. For annet bruk se D (andre betydninger).
D er den fjerde bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter.


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av D ==

		
		


== Bruk ==
D er romertall og betyr 500.
D betyr 13 i sekstentallsystemet.
D er nasjonalt kjennemerke for biler fra Tyskland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) D – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) D – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
E

Denne artikkelen omhandler bokstaven E. For annet bruk se E (andre betydninger).
E, e er den femte bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller vokaler. E er den vokalen som forekommer oftest i norsk dagligtale.
Formen er hentet fra gresk epsilon (Ε, ε) både i utseende og funksjon.


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av E, e ==

		
		
Morsetegn: ·


== Bruk ==
E er nasjonalt kjennemerke for biler fra Spania.
e i matematikk er en konstant med tilnærmet verdi 2,718281828


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) E – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) E – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
F

Denne artikkelen omhandler bokstaven F. For annen bruk, se F (andre betydninger). Av tekniske grunner blir F# sendt hit; for programmeringsspråket F# se F Sharp
F, f er den sjette bokstaven i det latinske alfabetet.  Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter.


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av F ==

		
		


== Bruk ==
F er nasjonalt kjennemerke for biler fra Frankrike.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) F – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) F – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
G

Denne artikkelen omhandler bokstaven G. For annet bruk se G (andre betydninger).
G, g er den syvende bokstaven i det latinske alfabetet.  Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter. Denne bokstaven kommer før H og etter F


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av G ==

		
		


== Bruk ==
G er nasjonalt kjennemerke for biler fra Gabon.
G blir brukt som forkortelse for Grunnbeløp i folketrygden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) G – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) G – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
H

H, h er den åttende bokstaven i det latinske alfabetet.  Den tilhører den gruppen bokstaver som kalles konsonanter.


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av H ==

		
		
		


== Bruk ==
H er nasjonalt kjennemerke for biler fra Ungarn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) H – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) H – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Norges herrelandslag i håndball

Norges herrelandslag i håndball er Norges landslag i herrehandball og representerer Norge i internasjonale turneringer i herrehåndball og landslagstreneren er  Jonas Wille og landslaget er underlagt av Norges Håndballforbund (NHF).
Norge har to VM-sølv fra VM i 2017 og 2019 og tillegg til EM-bronsen i 2020.


== Mesterskapsresultater ==


=== Olympiske leker ===
OL 1972: 9.-plass
OL 2020 (2021): 7.-plass


=== Verdensmesterskap ===
VM 1958: 6.-plass
VM 1961: 7.-plass
VM 1964: Delt 9.-plass
VM 1967: Delt 13.-plass
VM 1970: Delt 13.-plass
VM 1974: ikke kvalifisert
VM 1993: 13.-plass
VM 1997: 12.-plass
VM 1999: 13.-plass
VM 2001: 14.-plass
VM 2005: 7.-plass
VM 2007: 13.-plass
VM 2009: 9.-plass
VM 2011: 9.-plass
VM 2013: ikke kvalifisert
VM 2015: ikke kvalifisert
VM 2017: .-plass
VM 2019: .-plass
VM 2021: 6.-plass
VM 2023: kvalifisert
VM 2025: kvalifisert som medvert


=== Verdensmesterskap, lavere nivå ===
Kilde:
B-VM 1977: 9.-plass, ikke kvalifisert for VM 1978
C-VM 1978: 3.-plass, kvalifisert for B-VM 1979
B-VM 1979: 11.-plass, ikke kvalifisert for OL 1980
C-VM 1980: 1.-plass, kvalifisert for B-VM 1981
B-VM 1981: 12.-plass, ikke kvalifisert for VM 1982
C-VM 1982: 3.-plass, ikke kvalifisert for B-VM 1983
B-VM 1985: 7.-plass, ikke kvalifisert for VM 1986
B-VM 1987: 9.-plass, ikke kvalifisert for OL 1988
B-VM 1989: 13.-plass, ikke kvalifisert for VM 1990
C-VM 1990: 1.-plass, kvalifisert for B-VM 1992
B-VM 1992: 1.-plass, kvalifisert for VM 1993


=== Europamesterskap ===
EM 2000: 8.-plass
EM 2006: 11.-plass
EM 2008: 6.-plass
EM 2010: 7.-plass
EM 2012: 13.-plass
EM 2014: 14.-plass
EM 2016: 4.-plass
EM 2018: 7.-plass
EM 2020: .-plass
EM 2022: 5.-plass


== Landslagstrenere ==
John Tresse (1961–1965)
Kjell Kleven (1965–1970)
Thor Ole Rimejorde (1970–1973)
Thor Nohr (1973–1977)
Roar Østerbø (1977–1979)
Per Otto Furuseth (1979–1985)
Bertil Andersén (1985–1989)
Gunnar Pettersen (1989–1994)
Harald Madsen (1994–1997)
Ivica Rimanic (1997)
Christer Magnusson (1998–2001)
Gunnar Pettersen (2001–2008)
Robert Hedin (2008–2014)
Christian Berge (2014–2022)
Jonas Wille (2022–)


== Tropp ==
Troppen til EM 2020


== Se også ==
Norges kvinnelandslag i håndball
Norges kvinnelandslag i strandhåndball


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Norway national handball team – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
J

Denne artikkelen omhandler bokstaven J. For annet bruk se J (andre betydninger).
J, j, også kalt jodd, er den tiende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører den gruppen bokstaver vi kaller konsonanter. Det norske navnet på bokstaven varierer, og kan være både jodd og je (tidligere også «lang i»).


== Koder for datamaskinen ==


== Alternative representasjoner av J ==

		
		


== Bruk ==
J er nasjonalt kjennemerke for biler fra Japan.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) J – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) J – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
N

Denne artikkelen omhandler bokstaven N. For annet bruk se N (andre betydninger).N er den fjortende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter.
Se N (andre betydninger) for flere betydninger enn de følgende:

N er symbolet for newton, en SI-enhet for måling av kraft.
N er det kjemiske symbolet for grunnstoffet nitrogen.
N er nasjonalt kjennemerke for biler fra Norge.
n er symbolet for SI-prefikset nano.


== Referanser ==
O

Denne artikkelen omhandler bokstaven O. For annet bruk se O (andre betydninger).O er den femtende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller vokaler.


== Bruk ==
O er det kjemiske symbolet for grunnstoffet oksygen.
O er forkortelse for omkrets i en formel.


== Opprinnelse ==


== Se også ==
Null, tallet 0


== Referanser ==
P

Denne artikkelen omhandler bokstaven P. For annet bruk se P (andre betydninger).P er den sekstende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter.


== Bruk ==
P er det kjemiske symbolet for grunnstoffet fosfor.
P er nasjonalt kjennemerke for biler fra Portugal.
P er symbolet for SI-prefikset peta, og p er symbolet for pico.
p er symbolet for pond.
I statistikk står P for sannsynlighet.
I matematikk og informatikk er P ei kompleksitetsklasse.


== Musikk ==
I dynamikk:
p – piano
pp – pianissimo
ppp – pianissimo piano/pianopianissimo
pppp – pianissimo quanto possibile


== Referanser ==
Q

Denne artikkelen omhandler bokstaven Q. For annet bruk se Q (andre betydninger).Q er den syttende bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter. Uttales "ku".


== Bruk ==
På spillkort brukes Q om en dame.
På biler er Q nasjonalitetsmerket for Qatar.
I James Bond-filmene er «Q» en rollefigur.
I teologi brukes Q (av tysk Quelle, «kilde») om q-kilden, en hypotetisk kilde brukt i Matteus- og Lukas-evangeliet.
Q-Meieriene
Q (magasin)
Q (film)
Q er standardsymbolet for varme.


== Referanser ==
R

Denne artikkelen omhandler bokstaven R. For annet bruk se R (andre betydninger).R er den attende bokstaven i det latinske alfabetet.


== Bruk ==
® er et internasjonalt symbol for registrerte varemerker.
r brukes ofte i geometri om radien til en sirkel.
Reelle tall innen matematikken (R eller 
  
    
      
        
          R
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {R} }
  )
R er en Statistikkpakke og programmeringsspråk som er gitt ut under GNU General Public License.
R brukes som betegnelse på partiet Rødt.
MPAAs sensursystem (R) – R – Restricted: Unge under 17 må ha følge av foreldre eller foresatte.
R brukes ofte som en transliterasjon av runetegnet Elgr: . Uttalen var [z] i urgermansk og [ɹ] i urnordisk og norrønt språk.
R-er kan vise til medlemmer i svenske Kommunistiska Partiet, tidligere kalt KFML(r) og KPML(r).


== Se også ==
Skarre-r


== Litteratur ==
Arne Torp R: ei urokråke i språket Samlaget 2007 ISBN 978-82-521-7000-9
S

S er den nittende bokstaven i det latinske alfabetet.


== Bruk ==
S er forkortelse og symbol for blant annet dette:

S er det kjemiske symbolet for grunnstoffet svovel.
s er symbolet for sekund i SI-systemet. I norsk rettskriving kan man også å bruke «sek» (uten punktum) som forkortelse for sekunder.
S er nasjonalt kjennemerke for biler fra Sverige.
S – særdeles godt – tilsvarte i mange år toppkarakteren 6.
S er symbolet for siemens i SI-systemet.
S brukes ofte som forkortelse for sentrum av en by. Det kan også betegne himmelretningen sør.
S er brukt som forkortelse for figuren Supermann, og er plassert sentralt på brystet av drakten hans.
I norsk grammatikk er s en forkortelse for substantiver.


== Historie ==
Semittisk Šîn («tenner») representerte en ustemt postalveolar frikativ /ʃ/ (som i skjære). Gresk manglet denne lyden, og den greske bokstaven sigma (Σ) ble tegnet som skulle representere /s/. I etruskisk og latin ble /s/-verdien opprettholdt, og kun i moderne språk har bokstaven blitt brukt til å representere andre lyder.


=== Lang ſ og rund s ===

Fram til rundt 1400-tallet ble den lille bokstaven s skrevet som «lang s», altså tegnet ſ (som ser ut som en f uten tverrstrek, Unicode 017F). Den slyngende S-formen, kalt «rund s»,  ble bare brukt til store bokstaver. Ved boktrykkerkunstens inntog begynte noen trykkere å bruke den moderne, runde formen av s i slutten av ord og i slutten av ledd i sammensatte ord. 
Senere ble den moderne formen brukt overalt, og spredte seg til manuskripter også. 

Tegnet er egentlig en ligatur, det vil si en typografisk sammensmelting, av tegnene ſ (lang s) og s (rund s), eller ſ og z i frakturskrift («tysk gotisk skrift»). Som hovedregel i tysk brukes rund s bakerst i ord, mens lang s brukes først i et ord og etter sammensetningsfuge inne i et ord. Det finnes imidlertid flere unntak. Dobbel s ble på norsk satt som sſ, unntatt i slutten av ord, hvor det ble skrevet som ſs. Denne bokstavkombinasjonen dannet ligaturen ß som fremdeles er i bruk i tysk skriftspråk.

Lang ſ gikk ut av bruk i antikva omtrent år 1800, etter at skriftdesignere som franskmannen François-Ambroise Didot begynte å lage «moderne» skrifter uten lang ſ, og forleggere som den britiske John Bell begynte å gi ut bøker med bare rund s. Lang ſ har ikke gått ut av bruk i fraktur, men fraktur har stort sett gått ut av bruk – i Norge i begynnelsen av 1900-tallet. Aftenpoſten, som ble grunnlagt i 1860, skiftet ut brødskriften fra fraktur-skrift til antikva i påsken 1912, men beholdt fraktur med lang s i avishodet.


==== Bruk av lang s (ſ) i norske avishoder ====

Aftenpoſten
Adresſeaviſen
Farſunds Avis
Finnmarkspoſten
Fredriksſtad Blad
Grimſtad Adresſetidende
Laagendalspoſten
Romsdals Budſtikke
Svelvikspoſten
Tvedeſtrandspoſten
Veſteraalens Avis


== Referanser ==
T

Denne artikkelen omhandler bokstaven T. For annen bruk se T (andre betydninger).
Denne artikkelen omtaler «T», som er et tegn i det latinske alfabetet. For tegnet med lignende utseende i det kyrilliske alfabetet, se Т 
T er den tyvende bokstaven i det latinske alfabetet.


== Bruk ==
T er symbolet for SI-prefikset tera.
T er symbolet for tesla i SI-systemet.
T er nasjonalt kjennemerke for biler fra Thailand.
t er et symbol for en time.
t er et symbol for et tonn


== Referanser ==
U

U, u er den tjueførste bokstaven i det latinske alfabetet.


== Bruk ==
U er det kjemiske symbolet for grunnstoffet uran.
I matematikk står U for union.
u er et forkortet lånord fra det engelske SMS-språket og betyr «du».
U er symbolet for elektrisk spenning.
u er enheten for atommasse. 
  
    
      
        1
        
          u
        
        =
        1
        ,
        66
        ⋅
        
          10
          
            −
            27
          
        
        k
        g
      
    
    {\displaystyle 1\mathbf {u} =1,66\cdot 10^{-27}kg}
  
U er en burmesisk tittel som tilnærmelsesvis kan oversettes med «herr». Bl.a. brukt av U Thant.
W

W (w), dobbelt-v er den tjuetredje bokstaven i det latinske alfabetet. Bokstaven fantes ikke på romernes tid. Den ble først brukt på 600-tallet av angelsaksiske skribenter. 
Det er ingen skiller mellom uttalen av w og v på norsk i og med at man ikke bruker den engelske uttalen av w. Før ca. 1800 ble w og v brukt om hverandre i norsk, nærmest tilfeldig. W forekommer ofte i eldre steds- og personnavn samt i en del fremmedord, men er ellers lite brukt i moderne norsk.
På walisisk regnes bokstaven for å være en trang bakre, eller nesten-trang nesten-bakre vokal, ikke en konsonant. Lydverdien dens er [ʊ] eller [u] («norsk o»). Siden den er en vokal, kan den opptre med de diakritiske tegn som andre vokaler kan ta på seg i walisisk, det seg være cirkumfleks som markerer lang vokal (ŵ), grav aksent som markerer kort vokal (ẁ), eller akutt aksent som markerer trykksterk vokal (ẃ).


== Bruk ==
W er det kjemiske symbolet for grunnstoffet wolfram.
W er symbolet for watt i SI-systemet.
W er også brukt som symbolet for arbeid (for engelsk work) i fysikk, tilsvarende A på norsk.W kallenavn for USAs president George W. Bush, også «Dubya», (utt. /dø:b-jə/I) etter Texas-uttale.
W., en film om George W. Bush fra 2008 som har hentet tittel fra den tidligere presidentens kallenavn.


== Se også ==
World Wide Web, forkortes ofte WWW, der uttalen kuriøst nok har tre ganger så mange stavelser som det fulle navnet. Detter gjelder både norsk og engelsk, selv om WWW på norsk også uttales «VVV».


== Referanser ==
X

Denne artikkelen omhandler bokstaven X. For vindussystemet, se Vindussystemet X. For den norske filmen «X», se X (film).

X er den tjuefjerde bokstaven i det latinske alfabetet.


== Bruk ==
X brukes ofte om noe ukjent eller hemmelig.
X er romertallet for 10.
I matematikk er x den mest brukte variabelen.
Y

Y er den tjuefemte bokstaven i det latinske alfabetet. På norsk er Y en vokal.


== Bruk ==
Y er det kjemiske symbolet for grunnstoffet yttrium.
Y er symbolet for SI-prefikset yotta, og y er symbolet for yocto.
Z

Z er den 26. bokstaven i det latinske alfabetet. Bokstaven uttales «sett» på norsk.


== Opphav ==
Fønikerne kalte denne bokstaven for zayin, som betyr våpen. På fønikisk sto bokstaven antakelig for lyden dz. Grekerne adopterte denne bokstaven fra fønikerne og brukte den for stemt s-lyd, som i engelsk zap, og gav bokstaven navnet zeta.
Etruskerne adopterte så alfabetet inkludert denne bokstaven fra grekerne og brukte den for sin eneste s-lyd, som antakelig ble uttalt som vår norske S. Det etruskiske utseendet på bokstaven var det samme som det fønikiske og det tidlig greske.
Bokstaven Z sto opprinnelig på sjuendeplass i det latinske alfabetet, altså der G står i dag. Men romerne fant snart ut at de ikke hadde bruk for Z-en fordi det ikke fantes noen stemt s på latin, dermed fjernet de Z helt, og satte den nye bokstaven G inn på den samme plassen. Senere, da romerne ble bedre kjent med gresk, fant de ut at de nok allikevel hadde bruk for Z, nemlig når de skulle skrive greske navn og lånord. Men nå var jo den gamle plassen opptatt, så da måtte bokstaven legges til på slutten – etter Y, som de også hadde kommet på at de måtte gjeninnføre. Derfor er Z den siste bokstaven i den versjonen av det latinske alfabet som for eksempel brukes på engelsk.
I moderne europeiske språk står Z ofte for stemt s, som i engelsk, men også for ts, som i italiensk palazzo og tysk zehn, som uttales palatså og tsen.


== Bruk ==

I tegneserier brukes z ofte om lyden av snorking.
På biler er Z nasjonalitetsmerket for Zambia.
Z er symbolet for SI-prefikset zetta, og z er symbolet for zepto.
I rørleggerterminologi er Z forkortelsen for designlengde, det vil si lengde av en rørdel (for eksempel midtstykket på et grenrør) unntatt lengden på eventuelle spissender eller muffer.
Z brukes som symbol i Russland under Russlands invasjon av Ukraina 2022.  I Tyskland ser delstatene Berlin, Niedersachsen og Bayern på bruk av symbolet Z til støtte for Russlands invasjon som en handling som kan være straffbar.  


== Referanser ==
Ø (bokstav)

Ø er den tjueåttende bokstaven i det dansk-norske alfabetet, men er ikke en del av det normale latinske alfabetet. Bokstaven uttales som blandingen av en o og en e, og brukes i lydskrift for å vise den samme lyden som den representerer i norsk. 
En teori om opphavet til bokstaven Ø, er at det er en annen form av en sammenskriving av O og E, slik som i den franske Œ. Istedenfor at man skrev O og E sammen som en bokstav, har man droppet de tre vannrette strekene på E-en, og lagt resten av bokstaven («I») diagonalt over O-en.
Midtbyen

Midtbyen er et strøk i Trondheim. Bydelen avgrenses av Nidelva mot øst, sør og sørvest, Ila og Skansen mot vest og Kanalen mot nord. Midtbyen er den opprinnelige og sentrale delen av Trondheim. 
Viktige gater i Midtbyen er:

Dronningens gate
Kongens gate
Prinsens gate
Kjøpmannsgata
Munkegata
Nordre gate
Søndre gate
Olav Tryggvasons gate


== Litteratur ==
Terje Bratberg (1996). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforl. s. 359–360. ISBN 8257306428. 
Ingar Kaldal (1997). Veit og gate : Daglegliv i Midtbyen i Trondheim 1880–1950 (Norsk (nynorsk)). Oslo: Universitetsforlaget. s. 514. ISBN 8200127494.
Østbyen

For bydelen i Bodø, se Østbyen (Bodø)Østbyen er fra 1. januar 2005 en av de fire administrative bydelene i Trondheim. Bydelen omfatter Møllenberg, Nedre Elvehavn, Rosenborg, Lade, Strindheim, Tyholt, Charlottenlund, Ranheim og Vikåsen