Gerhard Helskog

Gerhard By Helskog (født 6. mai 1963 i Vefsn) er en norsk journalist. Han arbeidet med utenrikssaker for TV2 Nyhetene i Oslo.


== Utdannelse og karriere ==
Helskog ble født i Vefsn i Nordland og vokste opp i Ski i Akershus. Han har historie mellomfag fra Universitetet i Oslo og bedriftsøkonomeksamen fra Bedriftsøkonomisk Institutt (BI).Han begynte sin journalistkarriere i Østlandets Blad i 1983. Deretter ble han reporter i NRK Østlandssendingen i 1988, programleder i NRK fjernsynet i 1990 og journalist i Dagbladet i 1991. 
Fra 1992 var han med på oppbyggingen av den kommersielle fjernsynskanalen TV2. Den første programserien han ledet i TV2 var Dokument2. Deretter kom Bak din rygg i 1995, om etterretningsvirksomhet under den kalde krigen. Det ble også en dokumentarfilm ut av serien, med Helskog som manusforfatter. Blant ting arbeidet bragte ut ny viten om, var Arbeiderpartiets overvåkning av kommunister og Sovjets spionvirksomhet i Norge. 
Senere ble han redaktør for TV2s magasin Rikets tilstand (1999–2002). Rikets tilstand etablerte seg snart som TV2s flaggskip på den undersøkende journalistikks område, og Helskog og hans redaksjon ble to ganger utmerket med SKUP-diplom, en av de gjeveste norske journalistikkutmerkelser. 
I tiden 2004-07 var han TV2s utenrikskorrespondent i USA med base i Washington.


== Undersøkende journalistikk - kontroverser og rettssaker ==
Han er blant annet kjent for undersøkende journalistikk om norsk helsevesen, om omskjæring og tvangsekteskap, og om norsk og utenlandsk etterretning og avsløringene av Stay behind-gruppenes eksistens («Norges hemmelige hær»), journalistikk knyttet til forhold rundt stortingspolitikeren Jan Simonsen og om dopingbestillinger til norske idrettstropper førte til høye bølger i massemediene og i rettsvesenet. Helskog er også kjent for en rekke personportretter. Det var i et intervju med Helskog at Nini Stoltenberg (statsministeren Jens Stoltenbergs søster) for første gang snakket om sitt liv som rusavhengig. 
Flere av de sakene Helskog grep fatt i under denne programserien, førte til oppstuss og kontroverser. I «Norske jenter omskjæres» (to programmer høsten 2000) ble det avdekket at jenter som vokser opp i Norge, ble sendt til familienes opprinnelsesland eller andre land for å bli omskåret. I programmet ble det hevdet at norske myndigheter Rikets tilstand hadde gjort lite eller ingenting for å håndheve forbudet mot kjønnslemlestelse, og hindre at jenter i Norge blir omskåret i samsvar med gamle muslimske tradisjoner spesielt i afrikanske land. Helskog ble utsatt for trusler etter disse programmene. 
To utsendelser i oktober 2001 handlet om forhold knyttet til daværende FrP-politiker og stortingspolitiker Jan Simonsen. Rett etter at det første programmet gikk på luften, ble Simonsen ekskludert av sitt eget fylkeslag, Rogaland FrP, som mente at hans livsførsel ikke sømmet seg for en stortingsrepresentant. Programmet utløste også kritikk mot Simonsen fra partilederen Carl I. Hagen. Det endte noen uker senere i at FrP og Simonsen «skilte lag». Selv om spenningene rundt Simonsen ikke var Rikets tilstands verk, hadde programmene utvilsomt katalysatoreffekt. Helskog og hans medarbeidere hadde tatt for seg enkelte forhold omkring driften av utestedet «Enka» i Oslo og visse sider ved etterforskningen av attentatet mot Aschehoug forlags adm. dir. William Nygaard i 1993. Jan Simonsens navn ble trukket inn i begge sakene. TV-programmene førte til heftig debatt i norske medier. Simonsen mente at han ble ærekrenket av Helskog, og krevde med assistanse fra injurie-advokat Per Danielsen en oppreisning på inntil til 250 000 kroner. Fem beskyldninger erklært døde og maktesløse. I tre av utsagnene ble Simonsen beskyldt for løgn, for å ha avgitt falsk forklaring til politiet i Nygaard-saken og for å ha latt seg smøre med øl på «Enka». Simonsen tapte saken, og nådde heller ikke frem med anker og ny rettsrunde. Jan Simonsens siste søksmål endte med at Simonsen tapte i januar 2004. Ved den siste rettsbehandlingen skrev retten at 

«Det å sette søkelyset på om det var samsvar mellom liv og lære hos en stortingsmann og til tider hardtslående justispolitiker, som hadde vært en offentlig person gjennom mange år, har stor interesse. På dette området er pressens rolle som "public watchdog" særlig viktig, og som anført av saksøkte, er dette et av kjerneområdene for ytringsfriheten».I forbindelse med et oppslag i Rikets tilstand høsten 2002 kom Helskog igjen ut i hardt vær. Det gjaldt programmet «Finnes det doping i norsk toppidrett?» I dokumentaren ble det hevdet at rundt 150 medikamenter - hvorav flere på idrettens dopingliste - ble rekvirert av den norske langrennsledelsen. Dette viste seg å være feil. Dokumentet TV2 hadde «avslørt» var legefirmaets tilbudsliste, ikke liste over det som faktisk var bestilt. Helskog innrømmet feilen og «la seg flat». Kontroversen fortsatte likevel i lang tid etterpå.En rekke av Rikets tilstand-programmene brakte forhold frem i lyset som utløste store kontroverser. Helskog har vært saksøkt en rekke ganger i forbindelse med  reportasjene, men har vunnet samtlige rettssaker


== Priser og utmerkelser ==
Helskog og/eller de redaksjoner han har ledet, er blitt hedret med flere priser: Hirschfeldtprisen i 1987 (for reportasjeprosjektet «Tid for nærhet» i Østlandets Blad), Amandaprisen i 1991, SKUP-diplom (SKUP = Stiftelsen for en Kritisk og Undersøkende Presse) i 1993, 1999 og 2000, og Gullruten i 2001. I 2020 mottok Helskog Oslo Redaktørforenings hederspris.


== Privat ==
Gerhard Helskog er gift med politisk redaktør i VG, Hanne Skartveit. De har tre barn. I desember 2021 opplyste Helskog i et TV2-intervju at han at han slutter som journalist på grunn av sykdom.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gerhard Helskog på Internet Movie Database