jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gjendesheim

Gjendesheim er en turisthytte som ligger ved øst i Jotunheimen, i Vågå kommune i Innlandet. Gjendesheim ligger ved østenden av Gjende, omtrent 2 km fra Maurvangen ved Rv51 og er ca. 1 000 meter over havet.  Gjendesheim har vært turisthytte for Den Norske Turistforening (DNT) siden 1878.  Gjendesheim har 170 sengeplasser, de fleste på 2- og 4-sengs rom, 4 sovesaler og noen få enkeltrom.
De som går den populære fjellturen over Besseggen begynner ofte turen på Gjendesheim. Turistene har valget mellom å gå fra Gjendesheim over Besseggen til Memurubu, og derfra ta rutebåten tilbake til Gjendesheim, eller ta båten til Memurubu og gå over Besseggen tilbake til Gjendesheim.  Det er mest populært å ta båten til Memurubu og gå tilbake til Gjendesheim. Dusj og toalett er i et fellesanlegg.


== Historie ==
Opprinnelig skulle Gjendesheim bygges ved Leirungen som ligger lengre opp mot Valdresflya.  Siden det ikke var mulig å få tomt der ble Gjendesheim bygd der den er i dag.
I «Meddelelser til medlemmene» fra Den Norske Turistforening står det: «Den nye hytte ved Gjende blev ferdig sommeren 1878 og samme år besøkt av 125 turister. Den 4. mars 1879 fikk den navnet Gjendesheim.»
Viktige årstall:

1868: Den Norske Turistforening (DNT) ble stiftet
1873: DNTs første varderute ble merket fra Memurudalen til Bessvatnet
1878: «Aktiestationen Gjendesheim» ble opprettet. For å finansiere Gjendesheim etablerte man et aksjeselskap og investorer kunne kjøpe til 5 spesiedaler stykket.
1890-åra: Aksjeselskapet ble oppløst fordi bygginga ble dyr, og alle aksjer ble overført til DNT uten betaling.
1890: Første utbygging med ny kjøkkenfløy, ombygginger og utvidelser i 1898, 1904–05, 1910–11, 1916 og 1925.
1937: Ny hovedbygning og oppussing losjihus.
1974: Gjendesheim fikk strøm.
1976: Ny stor ombygging og oppussing.Etter 1976 er det ikke oppført nye hus, men det har pågått stadig ombygging, påbygging og oppussing av alle hus.
Gamlebygningen er påbygt i begge retninger, og den eldste delen fra 1878 eksisterer fortsatt i bygningen. 
Bestyrere på Gjendesheim:

Anders Rusnes: 1878–1901
Kari Rusnes: 1901–1920
Ragnhild Repp: 1920–1950
Bjørg Hult Nystrøm: 1950–1952
Marit og Jens Skogstad: 1952–1958
Åslaug og Nils Vole: 1959–1974
Sonja og Olav Gaute Vole: 1975–1977
Olav Gaute Vole: 1977–1980
Bjørg Aaseng Vole og Olav Gaute Vole: 1980–2010
Anne Katrin Taagvold og Marius Haugaløkken: 2011-


== Eksterne lenker ==
Gjendesheim
Gjendebåtene
NOF

NOF kan referere til

Norsk Ornitologisk Forening, et tidligere navn på BirdLife Norge
Norsk Oppfinnerforening
Norges Orienteringsforbund
Norsk Osteopat Forbund
Norges Optikerforbund
Norges offisers- og spesialistforbund
Memurudalen

Memurudalen er en dal i Lom kommune i Innlandet fylke. Nederste del av dalen begynner ved den nordlige bredden av Gjende, ved Memurubu, går vestover og dreier så nordover mot Memurutindan. Elven Muru renner gjennom hele dalen. Stien opp til Surtningssue går også gjennom mesteparten av dalen.


== Referanser ==
Muru

Muru er en elv i Lom kommune i Innlandet fylke. Den er drøyt 13 kilometer lang og renner fra Austre Memurubrean til Gjende ved Memurubu. Muru fører med seg store mengder morenemasse fra isbreene i nedbørfeltet, noe som gjør at vannet i elven er grågrønt og ugjennomsiktig. Det er Muru som gir Gjende sin karakteristiske smaragdgrønne farge.
Muru brukes til elvepadling, men er en krevende elv. Det finnes ingen vei i nærheten, så padlere må selv bære båtene opp langs elven. Nærmeste vei er ved Gjendesheim, hvorfra det går rutebåt til Memurubu.


== Referanser ==
Approbasjon

Approbasjon (fra latin, «godkjennelse») benyttes i juridisk språkbruk gjerne om en offentlig myndighets godkjennelse av vedtak gjort av en annen offentlig myndighet.
Approbasjon brukes også i militær forstand. Når en artikkel er blitt approbert er den blitt testet og godkjent som en offisiell del av soldatenes utrustning.
Charlotte Amalie

Charlotte Amalie er navnet på flere personer:

Charlotte Amalie av Danmark og Norge (1650–1714), gift med Christian V
Charlotte Amalie Griffenfeld (1672–1703), adelskvinne
Charlotte Amalie Danneskiold-Laurvig (1682–1699), datter av Ulrik Fredrik Gyldenløve
Charlotte Amalie Skeel (1685–1729), adelsdame
Prinsesse Charlotte Amalie (1706–1782), datter av Frederik IV
Charlotte Amalie von Bülow av Wedendorf (1719–1780), baronesse
Charlotte Amalie (1744–1770), prinsesse av Pløn
Charlotte Amalia Dahlberg (1791–1861), dansk-norsk skuespillerinne
Prinsesse Charlotte av Württemberg (1807–1873)
Charlotte Amalie Koren (1831–1910), norsk forfatterinne


== Oppkalte steder ==
Charlotte Amalie (by) på St. Thomas, De amerikanske Jomfruøyer
Adelskalender (andre betydninger)

Adelskalender  kan sikte til:

Adelskalender, en fortegnelse over et lands adel.
Adelskalender (sport), rekordlister eller lister over de beste utøverne innen en sport.
Adelskalenderen (skøyter), en rangering av løperne etter personlige rekorder på bestemte distanser (mest brukt om allrounddistansene) innen hurtigløp på skøyter.
ICMP

ICMP (Internet Control Message Protocol) er en protokoll i IP-protokoll som settes og brukes til å overføre meldinger om feil eller andre hendelser. Et kjent bruksområde for ICMP er i ping- og tracerouteprogrammene. 
ICMP skiller seg fra TCP og UDP ved at ICMP vanligvis ikke brukes direkte av program. Ett unntak er programmene ping og traceroute som sender ICMP-ekkoforespørsler – og måler den tiden det tar til forespørselen kommer tilbake fra mottaker.


== Tekniske detaljer ==
ICMP er en del av internettprotokollene som er definert i RFC 792.  ICMP-meldinger blir ofte brukt for å håndtere feil i IP datagram (som spesifisert i RFC 1122), i diagnosearbeid og for routing av datagram.
ICMP-utgaven som brukes i versjon 4 av internett protokollen blir også kalt ICMPv4, fordi det er en del av IPv4. IPv6 har en tilsvarende protokoll, ICMPv6.
ICMP-meldinger er på IP-laget, kommer oftest fra et vanlig IT-datagram som har generert et ICMP-tilbakemelding. IP-laget legger ICMP-meldingene i en IP-pakke (for å få ICMP-meldingen til rett sted), og videresender resultatet på vanlig måte.
Ett eksempel: Hvert punkt som videresender en IP-pakke skal minke (TTL)-verdien i IP-hodet med én. Hvis TTL-verdien blir 0, sendes det ICMP-melding tilbake til avsender – og pakken droppes.


== Eksterne lenker ==
Se (IANA ICMP-oversikt) for en oversikt over hvilke ICMP-meldinger som er, og hva de betyr.
Religiøs lov

Alle de store verdensreligionene har formulert religiøse lover for hvordan de troende skal leve. Lovene blir formidlet via utsendinger fra Gud (de store Profetene, Guds budbærere). De åndelige lovene er de samme for alle religioner, men de sosiale lovene endres og tilpasses fra tid til tid.
I religiøs mening kan man tenke seg loven som et ordnende prinsipp av virkeligheten: kunnskap åpenbart av Gud for å definere og regjere menneskelige levesett. Den religiøse loven inkluderer kodeks for etiske og moralske leveregler. Eksempler er hinduiske loven, islamske loven, moseloven og bahá'íloven.


== Etablerte religioner ==
Statskirker og lignende etablerte trossamfunn er grener under de myndigheter som etablerte dem. Det betyr at de opererer med egne lovlige/juridiske systemer, eller spiller en rolle i de rettslige myndighetssystemer. Den kanoniske loven er en form av et rettslig system, og blir administrert av religiøse domstoler. Slik indrekirkelig lovgivning finnes for eksempel i Den katolske kirke og Den anglikanske kirke.
I kristendommen ser man loven i kontrast til nåden: kontrasten taler her om å oppnå frelsning i lydnad til lovens kodeks, i motsetning til å søke frelse gjennom å tro på Jesus forsoning på korset. Dette forhindrer dog ikke at man har lovverk som regulerer en rekke sider ved det kirkelige liv.
Muslimske samfunn har tradisjonelt betraktet islamsk lov som viktig for deres religiøse måte å se på verden. Tradisjonell islamsk lov kalles Shariah (شريعة). Som øvrige religiøse kulturer klassifiserer man ingen forskjell mellom religiøst og verdslig liv. Koranen er den fremste kilde til islamsk rettsvitenskap; den andre er Sunnah (Profetens sedvane og berettelser fra Hans liv). Sunnah i seg selv er ingen tekst som Koranen, men er utdrag av analyser fra Hadithtekster (arab. rapport) som inneholder fortellinger fra Profetens talesett, dyder og handlinger.
Bahailoven, skrevet i Kitáb-i-Aqdas inneholder kodeks for individer og et fremtidig rettferdig samfunn basert på åndelige vurderinger. Det betraktes som charteret for en fremtidig verdensorden.


== Se også ==
Arv
Begravelse
Bønn
Ekteskap
Faste
Gudstjeneste
Kalender
Mat
Pilegrimsreise
Ritual
Skatt
Andre betydninger av «lov»
Lützen

Lützen er en småby i den tyske delstaten Sachsen-Anhalt som ble kjent i historien som slagstedet der den svenske kongen Gustav II Adolf av Sverige falt i 1632. Byen ligger omtrent 20 km vestlig for Leipzig. Både en minnesten og et kapell minner om kong Gustav II Adolf. 
Ettersom Napoleon demonstrativt overnattet ved minnestenen for Gustav Adolf natten forut for slaget ved Großgörschen (2. mai 1813), omgitt av sine styrker, blir også sistnevnte slag av og til omtalt som slaget ved Lützen – eller det annet slag ved Lützen. 
Byen ligger i Burgenlandkreis, og hadde ved utgangen av 2007 et folketall på 3 620 innbyggere.


== Bilder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Lützen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Friherre

Friherre (tysk Freiherr) er en adelstittel som brukes i den tyskspråklige del av Europa inkludert de baltiske stater og hele Østerrike-Ungarn, i Sverige, Finland og i noen grad også Danmark(-Norge). Den anses som likeverdig med baron, og friherrer blir normalt også tiltalt som «baron».
I Skandinavia kalles både en friherres kone og hans døtre for friherrinner eller baronesser. I det tyskspråklige Europa kalles friherrens kone Freifrau og hans døtre Freiin.I korrekt, skriftlig omtale plasseres tittelen på dansk-norsk og tysk mellom for- og slektsnavnet, uten komma (Fornavn friherre Slektsnavn). På svensk plasseres den oftere foran navnet (friherre Fornavn Slektsnavn).
Den rang både baroner og friherrer har, kalles friherrelig stand.
Det finnes rangkroner for friherre/baron. Rangkronens utforming varierer mellom de forskjellige land og tidsperioder.


== Riksfriherre ==
En riksfriherre (tysk Reichsfreiherr) var i Tyskland en friherre som hadde blitt opphevet til friherrestanden av den tysk-romerske keiseren. Betegnelsen kom imidlertid først på moten etter at Det tysk-romerske rike var blitt oppløst i 1806, fordi riksfriherrene ønsket å markere at deres titler var eldre (og av noen ble oppfattet som gjevere) enn friherretitler delt ut av (eller etter) Napoleon.
Riksfriherretittelen innebar altså ingen særskilte privilegier, verken før eller etter 1806. Til forskjell fra f.eks. riksgrever og riksriddere var ikke riksfriherrer automatisk innehavere av riksumiddelbare territorier. Når det inntil 1806 likevel fantes riksumiddelbare herligheter (som var navnet på en friherres territorium), kunne dette ha to årsaker:

Herligheten utgjorde territoriet til en riksgreve. Det kan f.eks. ha blitt ervervet av greven etter tapet av hans opprinnelige grevskap.
Herligheten utgjorde territoriet til en riksridder som hadde blitt opphøyet til friherrestanden. Fra 1700-tallet ble mange riksriddere gjort til friherrer, men riksumiddelbarheten til territoriene deres skrev seg i så fall fra tiden før opphøyelsen.


== Referanser ==
Anita Ekberg

Kerstin Anita Marianne Ekberg (født 29. september 1931 i Malmö, død 11. januar 2015 i Rocca di Papa) var en svensk modell og skuespillerinne. Hun er mest kjent for hovedrollen i Federico Fellinis film Det søte liv, med den ikoniske badescenen fra Fontana di Trevi i Roma.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Anita Ekberg var datter av Alva og Gustav Ekberg og vokste opp i Östra Fäladsgatan 29 i Malmö. I 1951 vant hun skjønnhetskonkurransen Fröken Sverige.


=== Karriere ===
Hun kom samme år til USA for å komkurrere i Miss Universe-kåringen. Den vant hun ikke, men fikk arbeide som fotomodell og på nattklubber før hun gjorde en strålende filmdebut i Hollywood i 1953. Først hadde hun noen biroller for Universal Pictures i filmene Abbott and Costello go to Mars og The Golden Blade der hun spilte sammen med John Wayne og Lauren Bacall.
Howard Hughes ville at hun skulle skifte navn; han mente at Ekberg var for vanskelig å uttale. Men hun nektet og mente at dersom hun ble kjent skulle folk lære seg å uttale hennes navn, og dersom hun ikke ble kjent spilte det ingen rolle.
Det internasjonale gjennombruddet kom med filmen Krig og fred (1956). Etter fem år i Hollywood dro hun til Italia for å spille inn Det søte liv, Federico Fellinis film fra 1960 som utgjorde Ekbergs høydepunkt i karrieren.
Hun spilte der rollen som Sylvia, mot Marcello Mastroianni. Der bader hun i en berømt scene i Fontana di Trevi i Roma.
I november 1961 poserte hun for magasinet Playboy.
I 1963 spilte hun mot Frank Sinatra og Dean Martin i  Western-komedien 4 for Texas. Deretter var hun knapt med i noen nevneverdige filmer - unntaket var først i 1987, da hun hadde en minnesverdig rolle i Intervista. Hun har aldri medvirket i noen svensk film.
Ekberg var gift to ganger: Med den britiske skuespilleren Anthony Steel (1956–1959) og skuespilleren Rik Van Nutter (1963–1975).


== Filmografi (utvalg) ==

1956 – Krig og fred

1960 – Det søte liv

1960 – Kokottene

1978 – Mord i klosteret


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anita Ekberg på Internet Movie Database 
(sv) Anita Ekberg i Svensk Filmdatabas 
(da) Anita Ekberg på Filmdatabasen 
(da) Anita Ekberg på Scope 
(fr) Anita Ekberg på Allociné 
(en) Anita Ekberg på AllMovie 
(en) Anita Ekberg hos Turner Classic Movies 
(en) Anita Ekberg hos Rotten Tomatoes 
(en) Anita Ekberg hos The Movie Database
Birger Ruud

Birger Johannes Ruud (født 23. august 1911 i Kongsberg, død 13. juni 1998 samme sted) var en norsk skihopper og alpinist. Han ble flere ganger olympisk mester og verdensmester.


== Bakgrunn og virke ==
Birger Ruud ble regnet som verdens beste skihopper i årene før andre verdenskrig. I 1931, 1935 og 1937 ble han verdensmester i hopp, og han tok OL-gull i denne øvelsen i 1932 og 1936. Under VM i alpint 1935 i Mürren tok han bronse i kombinasjonen. I tillegg vant han utfor i 1936, men utfor inngikk bare i den alpine kombinasjonen og her ble Ruud nummer fire sammenlagt. I 1937 ble han tildelt Holmenkollmedaljen.
25. februar 1943 ble Ruud sammen med sin bror Sigmund arrestert for å deltatt i et ulovlig skirenn – et skirenn som ble arrangert som svar på den tyske okkupasjonsmaktens nazifisering av idretten. Ruud satt i tyskernes fangeleir på Grini ved Oslo i ett år. Etter krigen deltok han, 36 år gammel, i OL i 1948, og tok sølvmedalje i det spesielle hopprennet. Ruud var norsk flaggbærer i vinter-OL 1948 i St. Moritz.
Ved åpningen av OL 1994 på Lillehammer skulle Birger Ruud vært norsk flaggheiser, men før åpningsseremonien fikk han hjerteproblemer og ble kjørt til sykehuset. Der måtte Ruud følge åpningsseremonien fra sykesenga.
Birger Ruud ble kanskje mer populær på eldre dager – som aktiv måtte han dele berømmelsen med brødrene Sigmund og Asbjørn, og til en viss grad hele hoppmiljøet i Kongsberg IF. Birger Ruud mottok Egebergs Ærespris 80 år gammel etter at reglene for tildelingen var gjort om slik at to ulike vinteridretter ble godkjent. I Ruuds aktive tid krevdes det en sommer- og en vinteridrett.
Da Birger Ruud døde i 1998 besluttet regjeringen å tildele ham begravelse på statens bekostning. Han var den første idrettsutøver som ble denne store ære til del.
I Kongsberg er det reist en bronsestatue av Birger Ruud laget av billedhoggeren Per Ung. Ruud har også en vei oppkalt etter seg.

		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Norske skiløpere: Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind. Oslo: Skiforlaget – Erling Ranheim. 1960. s. 18–28. 
Magne Skodvin (1990). Krig og okkupasjon 1939–1945. Samlaget. s. 135. ISBN 8252134904. 


== Eksterne lenker ==
(en) Birger Ruud – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Birger Ruud på Internet Movie Database 
(de) Birger Ruud – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Birger Ruud – Olympics.com 
(en) Birger Ruud – Olympic.org 
(en) Birger Ruud – Olympedia 
(en) Birger Ruud – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Birger Ruud – FIS (alpint) 
(en) Birger Ruud – FIS (skihopping) 
(en) Birger Ruud – ski-db.com 
(no) Skikongen Birger Ruud er død, melding i Dagbladet
(no) Birger Ruuds Minnefond
Colchester (distrikt)

Denne artikkelen omhandler distriktet Colchester i England. For andre betydninger, se Colchester.Colchester er et distrikt i grevskapet Essex, England. Det har navn etter administrasjonsbyen Colchester, og utgjøres av denne byen samt West Mersea, Wivenhoe og noen mindre landsbyer.
Distriktet dekker et areal på 329,08 km² og hadde 173 074 innbyggere i 2011.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Borough of Colchester – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Colchester

Colchester kan vise til:

Colchester (England) – det opprinnelige Colchester
Colchester (distrikt), England
Colchester (Connecticut), USA
Colchester (Illinois), USA
Colchester (New York), USA
Colchester (Vermont), USAColchester (Nova Scotia), Canada
Colchester (Ontario), Canada
Romersk provins

Romersk provins (latin provincia) var den største territorielle og administrative enhet i Romerriket utenfor Den italienske halvøy.
En provins ble normalt styrt av politikere av senators rang, normalt en tidligere konsul eller praetor. Et unntak var Egypt, som fra Augustus' tid ble styrt av en guvernør fra equites. Denne provinsen var så viktig for kornforsyningen til Roma at keiseren trengte en person som var lettere å kontrollere der.
Under den romerske republikk ble guvernører utnevnt for et år av gangen. Utnevnelsen skjedde ved loddtrekning eller direkte tildeling blant de som hadde en stand som tilsa at de fikk et slikt embete. De provinsene som var vanskeligst å styre, på grunn av invasjoner fra nabostammer eller indre opprør, ble gjerne gitt til konsuler. Legioner ble også utplassert i provinser, med styrkeforhold ut fra hvilke trusler man hadde i provinsen. I keisertiden var det keiseren selv som utpekte guvernører, og det ble mer vanlig å utnevne dem for flere år av gangen. 
Den eldste provinsen var Sicilia, som ble erobret under første punerkrig 264–241 f.Kr. og opprettet som provins i 241.
Antall provinser, og dere størrelse, varierte over tid. Store provinser, som Pannonia og Moesia, ble delt opp for å unngå at guvernørene fikk for mye makt. Andre ganger kunne små provinser slås sammen. 
En stor reform av rikets inndeling ble gjennomført under keiser Diokletian rundt 290. Han delte opp de fleste provinser slik at tallet steg fra omtrent 50 til rundt 100. Disse ble igjen sammenfattet i tolv dioceser (dioecesis). 


== Romerske provinser i år 117 ==

Achaea
Aegyptus
Africa
Alpes Cottiae
Alpes Maritimae
Alpes Poenninae
Arabia Petraea
Asia
Baleares
Bithynia et Pontus
Britannia
Cappadocia
Cilicia
Creta et Cyrene (se Kyrenaika, Kreta)
Cyprus
Dalmatia
Epirus
Galatia
Gallaecia
Gallia Narbonensis
Gallia Aquitania
Gallia Belgica
Gallia Lugdunensis
Germania Inferior
Germania Superior
Hispania Baetica
Hispania Tarraconensis
Italia
Iudaea
Lusitania
Lycia
Macedonia
Mauretania Caesarensis
Mauretania Tingitana
Moesia Inferior
Moesia Superior
Noricum
Numidia
Pannonia Inferior
Pannonia Superior
Pontus et Bithynia
Raetia
Sardinia et Corsica
Sicilia
Syria
Thracia


== Eksterne lenker ==
(en) Ancient Roman provinces – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Roman provinces Arkivert 16. juni 2006 hos Wayback Machine.
Chelmsford (England)

Chelmsford er administrasjonsby i distriktet Chelmsford i det seremonielle grevskapet Essex, øst i England. Den ligger innenfor Londons pendlerbelte, bortimot 51 km nordøst for Charing Cross i London, og rundt 35 km fra Colchester, og ligger midtveis mellom de to nevnte byene. Chelmsford ligger nesten nøyaktig i midten av Essex, og det er antagelig dette som er årsaken til at den er administrasjonsby selv om den verken er den største eller den eldste byen i grevskapet. Den er også administrasjonssenter for distriktet Chelmsford, som dekker et større område.
Byens urbane område har i henhold til folketellingen i 2011 en befolkning på 111 511 innbyggere, mens distriktet som helhet har en befolkning på 168 310.Byen er sete for Chelmsford bispedømme, som har Englands minste katedral, og hjemby for Anglia polytekniske universitet.


== Historie ==
I 1199 besørget biskopen av London at Chelmsford fikk et kongelig charter for å holde marked; dermed fikk den bystatus. Den eldste bosetningen i området går mye lenger tilbake; under forstaden Springfield har man funnet spor etter bosetning fra bronsealderen. Byen var også bebodd av romerne, og rester etter et tempel fra den tiden er funnet.
Siden 1800-tallet har byen vært et viktig industrisenter, og blant annet ble Storbritannias første elektroingeniørbedrift (1878) og første kulelagerfabrikk (1898) opprettet der. I 1898 ble også den første radiofabrikken i verden åpnet i Chelmsford, av Guglielmo Marconi. De første offentlige radiosender i Storbritannia ble sendt ut fra byen i 1920, og i 1922 ble de første underholdningssendinger på radio sendt fra Marconis forskningssenter i Writtle utenfor byen.
Under andre verdenskrig ble Chelmsford angrepet flere ganger. Den verste enkelthendelse fant sted 19. desember 1944, da en V2-rakett traff byen i nærheten av Hoffmans kulelagerfabrikk. 39 ble drept og 138 skadet, mens flere bygninger ble totalødelagt og mange skadet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Chelmsford – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Chelmsford – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Chelmsford City Council, lokale myndigheters nettsted
Lokal presse
Bilder fra Chelmsford på Flickr
Chelmsford SkyCam
Værmelding for Chelmsford
Army & Navy public house/live music venue reunion Arkivert 4. januar 2016 hos Wayback Machine.
Dorothea Wierer

Dorothea Wierer Corradini (født 3. april 1990 i Bruneck i Syd-Tirol) er en italiensk skiskytter. Hun har tre VM-gull og har vunnet verdenscupen sammenlagt to ganger.


== Karriere ==
Wierer var med på Italias lag som tok bronse på stafett både under VM i skiskyting 2013 i Nové Město og i 2015 i Kontiolax. Hun vant sitt første verdenscuprenn da hun vant normaldistansen i Östersund 3. desember 2014.Hun representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hun var med på Italias lag som tok bronse på mixed stafett. Hennes beste individuelle resultat var nummer 6 på sprinten.Hun var med på Italias lag som tok bronse på mixed stafett under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang.Hun ble verdensmester på fellesstart under VM i skiskyting 2019 i Östersund og på både normaldistanse og jaktstart på hjemmebane i VM i skiskyting 2020 i Antholz. 
Hun vant verdenscupen i skiskyting 2018/19 og 2019/20.


== Meritter ==


=== Olympiske leker ===


=== Verdensmesterskap ===


=== Juniorverdensmesterskap ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Dorothea Wierer – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Dorothea Wierer – Olympics.com 
(en) Dorothea Wierer – Olympic.org 
(en) Dorothea Wierer – Olympedia 
(en) Dorothea Wierer – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(it) Dorothea Wierer – Italias olympiske komité 
(en) Dorothea Wierer – IBU 
(en) Dorothea Wierer – biathlon.com.ua 
(en) Dorothea Wierer – TheSports.org
Chelmsford

Chelmsford kan vise til:


== Steder ==
Chelmsford (England), administrasjonsbyen i Essex, England
Chelmsford (distrikt) i Essex, England
Chelmsford (Massachusetts), by i Massachusetts, USA
Chelmsford (Ontario), by i Ontario, Canada


== Annet ==
Vicomte Chelmsford, en adelstittel i Storbritannia