jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
1862


== Begivenheter ==


=== Uten dato ===
Den første offisielle skikonkurransen i Norge holdes i Trysil
Norsk språk: Rettskrivningsreform i 1862


=== Første kvartal ===
6. januar – Kongregasjonen for østkirkene ble opprettet.
30. januar – Det første amerikanske pansrede krigsskipet, USS «Monitor», blir sjøsatt.
6. februar – Ulysses S. Grant erobrer Fort Henry ved elven Tennessee fra de konfødererte
13. februar – Det bryter ut militærrevolt i Hellas
4. mars – Konfødererte tropper inntar Santa Fe i New Mexico
9. mars – Historiens første pansersjøslag utkjempes mellom nordstatenes Monitor og sørstatenes Merrimac


=== Tredje kvartal ===
23. september – Otto von Bismarck blir statsminister i Preussen
29. september – Otto von Bismarck erklærer at Tyskland vil bli forent av blod og jern


=== Fjerde kvartal ===
23. oktober – Kong Otto I av Hellas blir avsatt


== Fødsler ==
29. januar – Frederick Delius, britisk komponist (d. 1934)
24. februar – Edilberto T. Evangelista, filippinsk offiser (d. 1897)
14. mars – Vilhelm Bjerknes, norsk fysiker og meteorolog (d. 1951)
31. mars – Gustav Olsen-Berg, norsk typograf og politiker (d. 1896)31. mai – Mikhail Nesterov, russisk kunstmaler (d. 1942)17. juli – Oscar Levertin, svensk forfatter (d. 1906)
5. august – Joseph Merrick, engelsk sirkusartist («Elefantmannen») (d. 1890)
22. august – Claude Debussy, fransk komponist (d. 1918)
29. august – Maurice Maeterlinck, belgisk forfatter (d. 1949)5. oktober – Wilhelm Heinrich Solf, tysk politiker og diplomat (d. 1936)
6. oktober – Ludwig Sebastian, tysk biskop (d. 1943)
13. oktober – Mary Kingsley, britisk oppdager og etnolog (d. 1900)
19. oktober – Auguste Lumière, fransk oppfinner (d. 1954)
21. november – Jens Nielsen, dansk kriminell (d. 1892)


== Dødsfall ==
Hans Christian Petersen, tidligere norsk statsminister (f. 1793)
Jon Erikson Helland (født Jon Erikson Hellos) f. 1790 Norsk felemaker fra Bø i Telemark og stamfar til felemakerslekten Helland
10. januar – Samuel Colt, amerikansk oppfinner (f. 1814)
18. januar – John Tyler, amerikansk president (f. 1790)
24. juli – Martin van Buren, amerikansk president (f. 1782)


== Sport ==
Den engelske fotballklubben Notts County blir stiftet.


== Musikk ==
Hector Berlioz – Beatrice et Benedict opera


== Litteratur ==
Victor Hugo; – Les Misérables, på norsk; De elendige
Fjodor Dostojevskij; – Minner fra dødens hus
Ivan Turgenjev; – Fedre og sønner
Jules Verne; – Fem uker i en ballong
Henrik Ibsen; – Kjærlighedens Komedie
1858


== Begivenheter ==

Den fransk-britiske krigen mot Kina tar slutt
Ottawa blir Canadas hovedstad
Isambard Kingdom Brunel bygger ferdig dampshipet Great Eastern
Friedrich Kekulé oppdager at karbonatomer danner kjedeformede molekykler
Sepoyopprøret i India slås ned
Den første transatlantiske telegrafkabel tas i bruk
William Thomson oppfinner speilgalvanometeret
14. januar – Frankrikes keiser Napoleon III og dronningen blir utsatt for et attentat som slår feil
26. februar – Generaltraktaten for Afrika blir undertegnet under Berlinkonferansen.
13. mars – Felice Orsini blir henrettet med giljotin,
11. mai – Minnesota blir USAs 32. delstat
26. juni – Tianjin-traktaten åpner flere kinesiske byer for utenlandske skip og legaliserer opiumshandelen
19. august – Moldavia og Valakia slås sammen til ett fyrstedømme under Det osmanske rikes overhøyhet
8. november – Det osmanske rike anerkjenner Montenegros uavhengighet
23. desember – Serbias regent Alexander Karadjordjevitsj avsettes og Milos Obernovitsj gjeninnsettes som konge i Serbia


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
6. februar – Henry Appenzeller, amerikansk misjonær (d. 1902)
17. februar – Georg Stang, norsk offiser og politiker (d. 1907)14. mars – Eduard Toll, russisk geolog og polforsker (d. 1902)
18. mars – Rudolf Diesel, tysk ingeniør og oppfinner (d. 1913)


=== Andre kvartal ===
23. april – Max Planck, tysk fysiker (d. 1947)
10. juni – Hans Christian Ørsted Hambro, norsk skolebestyrer (d. 1900)
16. juni – Gustaf V, svensk konge (d. 1950)


=== Tredje kvartal ===
1. august – Hans Rott, østerriksk komponist (d. 1884)
11. august – Christiaan Eijkman, nederlandsk nobelprisvinner i medisin (d. 1930)
2. september – János Fadrusz, ungarsk billedhugger (d. 1903)
13. september – Catharinus Elling, norsk komponist (d. 1942)


=== Fjerde kvartal ===
6. oktober – Eleonora Duse, italiensk skuespiller (d. 1924)
15. oktober – John L. Sullivan, amerikansk bokser (d. 1918)
27. oktober – Theodore Roosevelt, amerikansk president (d. 1919)20. november – Selma Lagerlöf, svensk forfatter (d. 1940)17. desember – Eva Nansen, norsk mezzosopran (d. 1907)
23. desember – Giacomo Puccini, italiensk komponist (d. 1924)


=== Ukjent dato ===
Bill Doolin, amerikansk kriminell (d. 1896)


== Dødsfall ==
3. januar - Henry Darcy, fransk ingeniør (f. 1803)


== Musikk ==
Jacques Offenbach – Orfevs i underverdenen, operette


== Litteratur ==
The Origin of Species utgis av Charles Darwin
Bjørnstjerne Bjørnson – Arne
Ivar Aasen oversetter Soga om Fridtjov den frøkne, som den første sagateksten på nynorsk
Aasmund Olavsson Vinje begynner å utgi tidsskriftet Dølen
Filosofiåret 1856

Filosofiåret 1856 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1856.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==
1852


== Begivenheter ==
14. januar – President Louis-Napoleon Bonaparte proklamerte en ny fransk konstitusjon.
17. januar – Storbritannia anerkjent Transvaals uavhengighet.
25. juli – Den som trolig var den første bemannede ballongferd i Norge fant sted da Ignatz Lassé tok av fra Bygdøy med ballongen  «Samson» og landet ved Dønski i Bærum etter cirka en times ballongferd.
3. august – Vasa i Finland ødelegges nesten totalt av brann.
24. september – Henri Giffard starter det første luftskipet fra Paris.
8. november – Kautokeino-opprøret


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
21. januar – Magnus Fredrik Lundgren, svensk språkforsker (d. 1903)
26. januar – Pierre Savorgnan de Brazza, fransk-italiensk oppdager og koloniadministrator (d. 1905)
7. februar – Mariano Armellini, italiensk historiker og arkeolog (d. 1896)
16. mars – Kodama Gentarō, japansk general og politiker (d. 1906)


=== Andre kvartal ===
15. april – Josef Freinademetz, østerriksk misjonær (d. 1908)
25. april – Leopoldo Alas y Ureña, spansk forfatter og journalist (d. 1895)
8. mai – Makonnen Woldemikael Gudessa, etiopisk kongelig (d. 1906)
11. mai – Charles W. Fairbanks, USAs 26. visepresident (d. 1918)
14. juni – Carlos Ezeta, salvadoransk president (d. 1903)


=== Tredje kvartal ===
10. juli – Adolf Thomsen, norsk komponist og musiker (d. 1903)
13. august – Christian Krohg, norsk maler, forfatter og journalist (d. 1925)
3. september – Ingebrigt Buaas, norsk advokat, banksjef og politiker (d. 1902)
28. september – Henri Moissan, fransk kjemiker og nobelprisvinner (d. 1907)


=== Fjerde kvartal ===
20. oktober – Valdemar Koch, dansk arkitekt (d. 1902)
15. november – Tawfiq Pasja, egyptisk khediv (d. 1892)
24. november – Fredrik Borgen, norsk maler (d. 1907)
15. desember – Henri Becquerel, fransk fysiker (d. 1908)


=== Ukjent dato ===
Sultan Khalifah bin Said av Zanzibar (d. 1890)


== Dødsfall ==
21. mars – Tommaso Bernetti, italiensk kardinal (f. 1779)
27. november – Ada Byron Lovelace, britisk datapioner (f. 1815)


== Litteratur ==
Harriet Beecher Stowe – Uncle Tom's Cabin (1851–1852)


== Referanser ==
1850


== Begivenheter ==
California blir USAs 31. delstat
Galdhøpiggen ble første gang besteget.
4. april – Los Angeles, California, får bystatus.


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
1. januar – Per Hasselberg, svensk skulptør (d. 1894)
1. januar – Oscar Jacobsen, norsk politiker (d. 1902)
14. januar – Storfyrst Aleksej Aleksandrovitsj av Russland (d. 1908)
15. januar – Sofja Kovalevskaja, russisk matematiker (d. 1891)
18. januar – Kirsten Aagaard Hansen, norsk lærer, forfatter og salmedikter (d. 1902)
24. januar – Hermann Ebbinghaus, tysk psykolog og fysiolog (d. 1909)8. februar – Kate Chopin, amerikansk forfatter (d. 1904)7. mars – Lloyd Mathews, britisk offiser, politiker og abolisjonist (d. 1901)
12. mars – Heinrich Reimann, tysk musiker (d. 1906)
21. mars – Bernhard Getz, norsk riksadvokat (d. 1901)


=== Andre kvartal ===
18. mai – Oliver Heaviside, britisk elektroingeniør, matematiker og fysiker (d. 1925)


=== Tredje kvartal ===
4. juli – Ole Olsen, norsk komponist (d. 1927)5. august – Guy de Maupassant, fransk forfatter (d. 1893)
24. august – John Mourly Vold, norsk filosof (d. 1907)


=== Fjerde kvartal ===
6. oktober – Thomas von Westen Engelhart, norsk amtmann, statsadvokat og politiker (d. 1905)7
12. oktober – Harald Hjalmar Schmidt, norsk redaktør (d. 1893)2. november – Einar Løchen, norsk jurist og politiker (d. 1908)
8. november – Otto Christian Hiorth, norsk lege og politiker (d. 1906)
13. november – Robert Louis Stevenson, skotsk forfatter (d. 1894)21. desember – Zdeněk Fibich, tsjekkisk komponist (d. 1900)
25. desember – Elizabeth Fedde, norsk diakonisse (d. 1921)
30. desember – Marcelo H. del Pilar, filippinsk frihetspropagandist (d. 1896)


=== Ukjent dato ===
Rikard Kaarbø, norsk gründer og politiker (d. 1901)
(født ca. 1850) Kong Ngungunhane (d. 1906)
Jonas Severin Rasmussen, norsk embetsmann (d. 1905)
Knut Eilevsson Steintjønndalen, norsk felemaker (d. 1902)
Karenus Kristofer Thinn, norsk jurist og høyesterettsjustitiarius (d. 1942)


== Dødsfall ==
31. mars – John C. Calhoun, USAs 7. visepresident (f. 1782)
9. juli – Bab, iransk profet (f. 1819)
9. juli – Zachary Taylor, amerikansk president (f. 1784)
24. desember – Frederic Bastiat, fransk økonom (f. 1801)
Fastetiden

Fastetiden innledes onsdag (askeonsdag) i den syvende uken før 1. påskedag og varer i 40 dager (søndager telles ikke med). Tiden er til minne om Jesu 40 dagers faste i ørkenen, og 40 er også et tall som tradisjonelt er knyttet til disiplin, hengivelse og forberedelse i Bibelen. Fasten ble tidlig pålagt som en religiøs plikt, men den har senere fått mindre betydning i de protestantiske kirker.
I Den katolske kirke praktiseres fasten fortsatt, i tråd med gamle tradisjoner.
I mange land blir askeonsdag forangått av fetetirsdag, som er den siste dagen i karnevalet.


== Se også ==
Faste
Fastelavn
1848


== Begivenheter ==
Revolusjonene i 1848
Februarrevolusjonen i Paris. Økonomisk krisetid.
9. februar – Stortinget i 1848 ble åpnet av stattholder Severin Løvenskiold
21. februar  – Karl Marx og Friedrich Engels publiserer Det kommunistiske manifest.
22. februar – Februarrevolusjonen i Frankrike starter.
24. februar  – Kong Ludvig Filip I av Frankrike abdiserer.
5. mars – Louis Antoine Garnier-Pages blir fransk finansminister.
15. mars – Ungarn blir selvstendig.
20. mars – Kong Ludwig I av Bayern abdiserer.
22. mars – Danmarks statsråd blir innført.
13. mai – Den finske nasjonalsangen blir fremført for første gang.
27. desember – Marcus Thrane stifter landets første arbeiderforening i Drammen.


=== Uten dato ===
Landets største industribedrift, Blaafarveværket, går konkurs.
Saturn-månen Hyperion oppdages av William Cranch Bond, George Phillips Bond og William Lassell
Frankfurtparlamentet vedtar en konstitusjon for Tyskland, men den blir aldri satt ut i livet.
Mexico avstår fra California


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
1. januar – Holm Munthe, norsk arkitekt (d. 1898)3. februar – Jørgen Gunnarsson Løvland, norsk politiker /den første norske utenriksminister (d. 1922)
5. februar – Joris-Karl Huysmans, fransk forfatter og kunstkritiker (d. 1907)
16. februar – Hugo de Vries, nederlandsk biolog og genetiker (d. 1935)
16. februar – Octave Mirbeau, fransk forfatter (d. 1917)15. mars – Joseph Maria Pernter, østerriksk katolsk prest (d. 1908)


=== Andre kvartal ===
3. april – Carl Rohl-Smith, dansk-amerikansk billedhugger (d. 1900)
7. april – Kasper Sund, norsk lensmann, bonde og politiker (d. 1907)10. mai – Kibataro Oki, japansk forretningsmann (d. 1906)
15. mai – Carl Wernicke, tysk lege og psykiater (d. 1905)
17. mai – Erik Jørgensen, norsk børsemaker (d. 1896)
23. mai – Otto Lilienthal, tysk flypioner og oppfinner (d. 1896)5. juni – Hans Peter Jenssen, norsk forretningsmann og politiker (d. 1902)
7. juni – Paul Gauguin, fransk maler (d. 1903)
14. juni – Antonio Maceo, kubansk offiser (d. 1896)


=== Tredje kvartal ===
1. juli – Heinrich Hübschmann, tysk orientalist (d. 1908)13. august – Carl Hall, dansk redaktør og fjellklatrer (d. 1908)
19. august – Gustave Caillebotte, fransk maler (d. 1894)8. september – Viktor Meyer, tysk kjemiker (d. 1897)
19. september – Gunnar Knudsen, norsk politiker (d. 1928)


=== Fjerde kvartal ===
8. november – Gottlob Frege, tysk matematiker og filosof (d. 1925)


=== Ukjent dato ===
Henri Havret, fransk misjonær (d. 1902)
Peter Oluf Klinge, norsk redaktør (d. 1904)
Sun Yirang, kinesisk filolog og lingvist (d. 1908)


== Dødsfall ==
9. januar – Caroline Herschel, tyskfødt astronom (f. 1750)
20. januar – Christian VIII, konge av Danmark (f. 1786)
23. februar – John Quincy Adams, amerikansk president (f. 1767)
25. mars – Nicolai Wergeland, norsk teolog og politiker (f. 1780)
8. april – Gaetano Donizetti, italiensk komponist (f. 1791)


== Litteratur ==
Christian Tønsberg: Norge fremstillet i Tegninger
Ivar Aasens «Det norske Folkesprogs Grammatik» blir gitt ut
Vitenskapsåret 1847

Vitenskapsåret 1847 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1847.


== Hendelser ==
George Boole publiserer The Mathematical Analysis of Logic, og legger grunnlaget for Boolsk algebra.
Ignaz Semmelweiss studerer og forebygger spredningen av barselfeber.
Hermann von Helmholtz formulerer energiprinsippet, at mengden energi er konstant.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: John Herschel, britisk astronom
Wollastonmedaljen: Ami Boué, østerriksk geolog


== Fødsler ==
11. februar - Thomas Edison, amerikansk oppfinner (død 1931).
3. mars - Alexander Graham Bell, amerikansk oppfinner (død 1922).


== Dødsfall ==
9. mars - Mary Anning, britisk paleontolog (født 1799)
7. oktober - Alexandre Brongniart, fransk kjemiker, mineralog og zoolog (født 1770)
Storpolske voivodskap

Det storpolske voivodskap, eller Voivodskapet Wielkopolska, (polsk Województwo wielkopolskie eller bare Wielkopolskie) er et voivodskap og landskap i sentralvestlige del av Polen, med et areal på 29 826 km² og 3 467 016 innbyggere (01.01.2014). Hovedstaden er Poznań.
Voivodskapet dekker områdene til den historiske regionen Stor-Polen, der polanerne skapte den første polske staten på 900-tallet.


== Større byer ==
Voivodskapets største byer (innbyggertall og areal per 31. desember 2006):

 Poznań – 564 951 (261,85 km²)
 Kalisz – 108 477 (69,42 km²)
 Konin – 80 471 (82,20 km²)
 Piła – 74 720 (102,68 km²)
 Ostrów Wielkopolski – 72 492 (41,90 km²)
 Gniezno – 69 971 (49 km²)
 Leszno – 63 955 (31,86 km²)
 Śrem – 30 203 (12,37 km²)


== Fullstendig liste over byer ==
Storpolske voivodskap består av 109 byer.
[2]):

Poznań (566,546)
Kalisz (108,575)
Konin (80,618)
Piła (75,044)
Ostrów Wielkopolski (72,577)
Gniezno (70,080)
Leszno (64,079)
Śrem (30,227)
Swarzędz (29,894)
Krotoszyn (29,421)
Turek (29,302)
Września (28,617)
Luboń (26,935)
Jarocin (25,834)
Wągrowiec (24,681)
Kościan (24,102)
Koło (23,034)
Środa Wielkopolska (21,635)
Rawicz (21,301)
Gostyń (20,588)
Chodzież (19,652)
Szamotuły (18,760)
Złotów (18,468)
Oborniki (17,850)
Pleszew (17,787)
Trzcianka (16,756)
Nowy Tomyśl (15,225)
Kępno (14,710)
Ostrzeszów (14,536)
Słupca (14,363)
Grodzisk Wielkopolski (13,703)
Wolsztyn (13,557)
Mosina (12,150)
Wronki (11,551)
Czarnków (11,356)
Międzychód (10,920)
Rogoźno (10,905)
Murowana Goślina (10,140)
Puszczykowo (9,311)
Opalenica (9,104)
Kostrzyn (8,539)
Jastrowie (8,403)
Pobiedziska (8,329)
Witkowo (7,855)
Trzemeszno (7,789)
Pniewy (7,464)
Zbąszyń (7,300)
Kórnik (6,981)
Kłodawa (6,829)
Koźmin Wielkopolski (6,707)
Krzyż Wielkopolski (6,283)
Buk (6,181)
Sieraków (5,994)
Wieleń (5,940)
Śmigiel (5,452)
Stęszew (5,339)
Wyrzysk (5,234)
Czempiń (5,135)
Nowe Skalmierzyce (5,080)
Odolanów (4,960)
Zduny (4,498)
Golina (4,330)
Szamocin (4,267)
Kleczew (4,173)
Krobia (4,022)
Ujście (3,899)
Skoki (3,866)
Okonek (3,827)
Sompolno (3,695)
Krajenka (3,651)
Miłosław (3,589)
Tuliszków (3,393)
Gołańcz (3,342)
Rakoniewice (3,253)
Nekla (3,203)
Pyzdry (3,188)
Łobżenica (3,172)
Miejska Górka (3,128)
Ślesin (3,102)
Kobylin (3,084)
Bojanowo (3,014)
Margonin (2,956)
Zagórów (2,932)
Lwówek (2,909)
Poniec (2,875)
Sulmierzyce (2,772)
Wysoka (2,750)
Książ Wielkopolski (2,724)
Kłecko (2,677)
Czerniejewo (2,556)
Rydzyna (2,539)
Borek Wielkopolski (2,486)
Rychwał (2,377)
Obrzycko (2,170)
Dąbie (2,087)
Żerków (2,058)
Raszków (2,037)
Osieczna (2,018)
Ostroróg (1,995)
Pogorzela (1,974)
Grabów nad Prosną (1,967)
Jutrosin (1,872)
Mikstat (1,840)
Przedecz (1,771)
Wielichowo (1,765)
Stawiszyn (1,554)
Krzywiń (1,547)
Dobra (1,511)
Dolsk (1,479)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(pl) Offisielt nettsted 
(de) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Greater Poland Voivodeship – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Województwo wielkopolskie – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
1843


== Begivenheter ==
Jarlsberg Avis etableres (Holmestrand)
Den store bybrannen i Egersund jevner 2/3 av byen med jorden
Den første katolsk menighet i Norge siden reformasjonen, St. Olav menighet i Oslo, ble opprettet.
Tivoli i København åpnet sine porter for publikum.


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
29. januar – William McKinley, amerikansk president (d. 1901)7. mars – Edwin Hurd Conger, amerikansk advokat, diplomat og politiker (d. 1907)
12. mars – Gabriel Tarde, fransk filosof, sosiolog og jurist (d. 1904)


=== Andre kvartal ===
15. april – Lars Otto Roll Grundt, norsk jurist og embetsmann (d. 1907)19. mai – Axel Gudbrand Blytt, norsk botaniker (d. 1898)
25. mai – David Andersen, norsk gullsmed (d. 1901)
31. mai – Fredrikke Marie Qvam, norsk kvinnesaksforkjemper (d. 1938)2. juni – Christen de Seue, norsk meteorolog og glasiolog (d. 1892)
15. juni – Edvard Grieg, norsk komponist (d. 1907)


=== Tredje kvartal ===
29. juli – Johannes Schmidt, tysk språkforsker (d. 1901)3. september – Jacob Lindboe, norsk jurist og politiker (d. 1902)
26. september – Ole Endresen Kolflot, norsk fjellklatrer (d. 1908)
30. september – Julius Benthley Løffler, dansk kunstarkeolog (d. 1904)


=== Fjerde kvartal ===
29. november – Peter Birch-Reichenwald, norsk politiker (d. 1898)2. desember – Numa Morikazu, japansk journalist og politiker (d. 1890)
7. desember – Peter Theodor Holst, norsk offiser, embetsmann og politiker (d. 1908)
13. desember – Oluf Melvold, norsk musiker (d. 1897)
19. desember – Mauro Fernández Acuña, kostarikansk advokat og politiker (d. 1905)


=== Ukjent dato ===
Simon Wright Hofgaard, norsk skolemann og lærebokforfatter (d. 1908)
Christian Meyer Ross, norsk maler (d. 1904)


== Dødsfall ==
11. januar – Francis Scott Key, amerikansk advokat som komponerte den amerikanske nasjonalsangen (f. 1779)
7. juni – Friedrich Hölderlin, tysk lyriker (f. 1770)
1842


== Begivenheter ==
Loven om konventikkelplakaten ble opphevet.
22. januar – Bybrann i Trondheim
21. februar – John J. Greenough tar patent på symaskinen.
30. mars – Anestesi blir brukt for første gang under en operasjon.
5. oktober – Josef Groll brygger den første pilsnerøl i byen Pilsen i Böhmen (nå Tsjekkia).


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
6. januar – Clarence King, amerikansk geolog og fjellklatrer (d. 1901)11. februar – Erik Gustaf Boström, svensk politiker (d. 1907)
15. februar – Emanuel Mohn, norsk fjellklatrer (d. 1891)1. mars – Nikolaos Gyzis, gresk maler (d. 1901)
18. mars – Stéphane Mallarmé, fransk forfatter (d. 1898)


=== Andre kvartal ===
7. mai – Thorvald Niss, dansk maler (d. 1905)
12. mai – Jules Massenet, fransk komponist (d. 1912)
13. mai – Arthur Sullivan, britisk komponist (d. 1900)12. juni – Rikard Nordraak, norsk komponist (d. 1866)
24. juni – Torkild Valand, norsk predikant (d. 1892)


=== Tredje kvartal ===
26. juli – Alfred Marshall, britisk økonom (d. 1924)
27. juli – Kristian August Lyche Wang, norsk gründer (d. 1904)8. august – Willem Christiaan van Manen, nederlandsk teolog (d. 1905)
28. august – Louis Le Prince, fransk oppfinner (d. 1890)5. september – Erik Nyström, svensk forfatter og misjonær (d. 1907)


=== Fjerde kvartal ===
26. oktober – Vasilij Veresjtsjagin, russisk maler (d. 1904)2. desember – Charles Alcock, britisk idrettsmann og administrator (d. 1907)
5. desember – Henrik Lauritz Sørensen, norsk botaniker og lærer (d. 1903)
9. desember – Peter Kropotkin, russisk anarkist (d. 1921)
17. desember – Sophus Lie, norsk matematiker (d. 1899)


=== Ukjent dato ===
Nicolai George Robertson, norsk kjøpmann (d. 1901)
Georg Sandberg, norsk prest og entomolog (d. 1891)


== Dødsfall ==
16. mars – Mauritz Hansen, norsk forfatter
28. juli – Clemens von Brentano, tysk poet og forfatter
1837


== Begivenheter ==
14. januar – Formannskapslovene blir vedtatt. De danner grunnlaget for kommunalt selvstyre.
26. januar – Michigan blir USAs 26. delstat.
8. februar – Richard Mentor Johnson blir den første amerikanske visepresidenten som er valgt av det amerikanske senatet.
4. mars – Martin van Buren innsettes som USAs 8. president.
20. juni – Kong Vilhelm IV av Storbritannia dør og etterfølges av sin niese Victoria av Storbritannia, av huset Hannover.


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
2. januar – Milij Balakirev, russisk komponist (d. 1910)
2. januar – Fritz Simrock, tysk musikkforlegger (d. 1901)
19. januar – Carl Ingvart Theodor Rynning, norsk embetsmann (d. 1892)
18. mars – Grover Cleveland, amerikansk president (d. 1908)


=== Andre kvartal ===
11. april – Bernt Ulrik August Müller, norsk skipskaptein (d. 1898)
27. april – Kurt Wachsmuth, tysk filolog og arkeolog (d. 1905)
29. april – Georges Boulanger, fransk general og politiker (d. 1891)
9. mai – Adam Opel, tysk industrimann (d. 1895)
7. juni – Alois Hitler, Adolf Hitlers far (d. 1903)
9. juni – Edvard Skari, norsk maler (d. 1903)
21. juni – Wilhelm von Bezold, tysk kjemiker og meteorolog (d. 1907)
27. juni – Ole Vollan, norsk journalist og politiker (d. 1907)
28. juni – Vilhelm Boye, dansk arkeolog (d. 1896)


=== Tredje kvartal ===
12. juli – Jacob Jonathan Aars, norsk språk- og skolemann (d. 1908)
11. august – Marie François Sadi Carnot, fransk president (d. 1894)
28. august – Francis, hertug av Teck (d. 1900)
3. september – Domenico Maria Jacobini, italiensk katolsk kardinal (d. 1900)
5. september – Vincent Stoltenberg Lerche, norsk maler (d. 1892)
12. september – Storhertug Ludvig IV av Hessen-Darmstadt (d. 1892)
22. september – Pierre-Marie-Alphonse Favier, fransk katolsk biskop (d. 1905)
26. september – Hjalmar Heiberg, norsk patolog (d. 1897)


=== Fjerde kvartal ===
8. oktober – Clara Bergsøe, dansk forfatter (d. 1905)
30. oktober – Otto zu Stolberg-Wernigerode, tysk politiker (d. 1896)
23. november – Johannes Diderik van der Waals, nederlandsk fysiker (d. 1923)
26. november – John Alexander Reina Newlands, britisk kjemiker (d. 1898)
9. desember – Gotthard Werner, svensk maler (d. 1903)
24. desember – Elisabeth av Bayern, østerriksk keiserinne (d. 1898)
25. desember – Manuel de Jesús Calvar, kubansk president (d. 1895)


=== Ukjent dato ===
Constantius Flood, norsk forfatter, sjømann og bonde (d. 1908)
Nikolaj Petrovskij, russisk generalkonsul (d. 1908)
Arnulf Schøyen, norsk kjemiker og politiker (d. 1901)
Rasmus Theisen, norsk jurist, embetsmann og politiker (d. 1908)
Tippu Tip, zanzibarsk handelsmann (d. 1905)


== Dødsfall ==
7. februar – Gustav IV Adolf av Sverige, avsatt svensk konge (f. 1778)
31. mars – John Constable, britisk maler (f. 1776)
20. juni – Kong Vilhelm IV av Storbritannia (f. 1765)


== Litteratur ==
Charles Dickens – The Posthumous Papers of the Pickwick Club (publ. 1836-1837)
H.C. Andersen – Keiserens nye klær og Den lille havfrue