jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Grace Thaxton

Grace Thaxton (født 18. juni 1891, død 6. juli 2005 i New York) var en av verdens eldste personer ved sin død sommeren 2005, 114 år gammel.  
Hun ble gift i ung alder og enke i 1959. Hennes mor døde i 1969, 109 år gammel og ingen mor og datter i verden har levd lenger i gjennomsnitt (111+). På sine eldre dager reiste hun meget rundt omkring i store deler av verden. Hennes sønn, Robert Menges Thaxton, var 95 år gammel da han døde i 2011.


== Referanser ==
Deutsche Reichspartei

Deutsche Reichspartei (DRP) var et høyreorientert politisk parti i Tyskland. Det ble grunnlagt i 1950 ved en sammenslåing av Deutsche Konservative Partei - Deutsche Rechtspartei (DKP-DRP) med National-Demokratische Partei (NDP), som kun var aktivt i Hessen.
Sentrale personer ved grunnleggelsen inkluderte Alexander Andrae, Dr. Oskar Lutz, Prof. Hans Bernd von Grünberg, Wilhelm Meinberg, Wilhelm Gutmann, Otto Heß, Hans Schikora, Prof. Heinrich Kunstmann og Adolf von Thadden.
Andre kjente medlemmer inkluderte juristen Friedrich Grimm, forfatteren Hans Grimm, den kjente krigshelten og flyveresset Hans-Ulrich Rudel og forleggeren Waldemar Schütz. DRPs viktigste mål var en gjenopprettelse av det tyske rike i sine historiske grenser (fra 1914). Det forsto seg særlig som en samlingsbevegelse for tidligere offiserer og soldater.
Partiet hadde fem medlemmer i det tyske parlamentet. Det gikk inn i NPD i 1965.


== Valg ==
Føderale valgForbundsdagsvalg 1953: 295 739 stemmer, 1,1%
Partiet stilte bare i 6 av 9 delstater
Forbundsdagsvalg 1957: 308 564 stemmer, 1,0% (-0,1)
Forbundsdagsvalg 1961: 262 977 stemmer, 0,8% (-0,2)LanddagsvalgBayern
1958: 56.864 stemmer, 0,6%Bremen
1959: 14.689 stemmer, 3,8%Hamburg
1953: 7.466 stemmer, 0,7%
1957: 4.109 stemmer, 0,4% (-0,3)
1961: 9.045 stemmer, 0,9% (+0,5)Hessen
1958: 16.178 stemmer, 0,6%Niedersachsen
1951: 74.017 stemmer, 2,2%
1955: 126.692 stemmer, 2,8% (+0,6)
1959: 122.062 stemmer, 3,6% (+0,8)
1963: 52.785 stemmer, 1,5% (-2,1)Nordrhein-Westfalen
1950: 107.104 stemmer, 1,7%
1958: 43.299 stemmer, 0,5%Rheinland-Pfalz
1951: 7.185 stemmer, 0,5%
1959: 87.349 stemmer, 5,1%
1963: 56.155 stemmer, 3,2% (-1,9)Saarland
1960: 3.325 stemmer, 0,6%Schleswig-Holstein
1950: 37.115 stemmer, 2,8%
1954: 17.318 stemmer, 1,5% (-1,3)
1958: 12.950 stemmer, 1,1% (-0,4)


== Litteratur ==
Hirsch, Kurt (1989): Rechts von der Union, ISBN 3-926901-22-5
Merton

Merton kan vise til:


== Steder i England ==
Merton (distrikt), bydel i London
herunder Merton (historisk sogn)
Merton Park
Merton Priory
Merton, Devon
Merton Norfolk
Merton, OxfordshireMerton College (Oxford) – et kollegium ved Universitetet i Oxford


== Steder i USA ==
Merton, Wisconsin
Merton (by), Wisconsin
Merton, Minnesota
Merton, Sør-Dakota


== Sted i Australia ==
Merton, Tasmania


== Personer ==
Atle Merton, norsk skuespiller (1934–)
Gerald Merton, engelsk astronom (1893–1983)
Paul Merton, britisk skuespiller (1957–)
Robert Carhart Merton, amerikansk økonom (1944–)
Robert King Merton, amerikansk sosiolog (1910–2003)
Thomas Merton, amerikansk cisterciensermunk og forfatter (1915–1968)
Walter de Merton, biskop av Rochester (ca. 1205–1277)
Thomas Ralph Merton, lege og kunstsamler (1888–1969)
Hackney (distrikt)

Hackney er en bydel i den nordøstlige delen av det indre London. Den ble opprettet i 1965, da distriktene Hackney, Shoreditch og Stoke Newington ble slått sammen. Bydelen er en av Londons fattigste, men har samtidig et rikt kulturliv. Hackney var, sammen med fem andre bydeler, vertskap under Sommer-OL 2012.
Bydelen har en direkte valgt borgermester, men er også underlagt Stor-Londons myndigheter.


== Steder i Hackney ==

Dalston
Hackney
Hackney Marshes
Hackney Wick
Haggerston
Homerton
Hoxton
Lea Bridge
Lower Clapton
Manor House (delvis i Haringey)
Shacklewell
Stamford Hill
Stoke Newington
South Hackney
Upper Clapton
Victoria Park


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Hackney – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Favn

Favn er en gammel enhet for lengdemål som er blitt benyttet mange steder i verden. Under unionen med Danmark tilsvarte en favn ca. 188 cm (3 alen, 6 fot eller 72 tommer) i Norge, men den egentlige lengden varierte til ulike tider. Om vi fortsatt hadde brukt favn som lengdemål i Norge ville den i dag ha utgjort 182,88 cm (basert på engelske tommer som vi nå bruker, 2,54 cm). Favnen forsvant imidlertid da metersystemet ble innført i 1887.


== Historie ==
Opprinnelig var en favn avstanden mellom langfingerspissene når armene strekkes rett ut til siden: altså det en voksen mann kunne favne om. I norrøn tid ble en favn og en mannshøyde regnet å være like, men mens favnen helst ble brukt om volum og lengder, ble mannshøyden gjerne brukt om høyder. Begge føyer seg imidlertid inn sammen med våre aller eldste måleenheter, gjerne uttrykt som en legemsdel eller en del av en.
Den eldste favnen vi kjenner til, stammer fra norrøn tid (omkring år 900) og tilsvarte 3,5 alen (tommelalen), som i metrisk verdi utgjorde ca. 165,9 cm. Dette målet tilsvarte også en mannshøyde og blir noen steder også referert til som en islandsk favn. Noe senere (i middelalderen) ble favnen (og mannshøyden) regnet som 6 fot (á 28,44 cm) eller 3 alen (á 56,88 cm), tilsvarende ca. 170,64 cm. Favnens lengde varierte altså med andre mål på denne tiden. Favn ble også benyttet som kvadrat- og volumenhet. En kvadratfavn var 72 × 72 tommer eller 6 × 6 fot. En kubikkfavn var 72 × 72 × 12 tommer eller 6 × 6 × 1 fot.
Noen bruker fortsatt favn som mål for sjødyp og lengder på fiskeredskap.


== Tabell over gamle norske enheter for lengde ==
A Grønn bakgrunnsfarge angir eksakte verdier. B Skrives: 5I 11II 7III 10IIII uttales: fem fot, elleve tommer, sju linjer og ti skrupler = 181,998 cm (int. tomme). C Magnus Lagabøtes landslov definerte en Ckort alen og en Dlang alen.  Avsatte man den kortesteC  tommelalen (=18II) på en stokk (stikke), trengte stikka et håndtak, som naturlig ble en håndsbredd (= 3II). Den lengsteD, stikke, bla da 21II (også kalt båtalen). ESjællandsk alen blir tatt i bruk. FOle Rømers system innført ved lov. GI forbindelse med løsrivingen fra Danmark ble Ole Rømers system opprettholdt, men måleenhetene ble revidert i lov av 28. juli 1824. HNorge innfører SI-systemet. Loven innfører omregningsregler til det gamle systemet. JInternasjonal tomme definert etter SI-systemet. L Normalt angitt som desimal inch eller som brøk 1⁄8, 1⁄16, 1⁄32 osv. Her er det 1⁄12 som resten av tabellen.


== Volummål ==
Favn brukes også til å måle volum med, spesielt ved salg av trevirke som brensel. Man skiller da mellom meterfavn (også kalt mål, småfavn, vanlig favn eller bare favn) og storfavn. Det går fem meterfavner på en storfavn.

Meterfavn er lik 2 m × 2 m × 0,6 m = 2,4 m³ eller 4 m × 1 m × 0,6 m = 2,4 m³
Storfavn er lik 2 m × 2 m × 3 m = 12 m³
Se også favn ved.
Tønne (flatemål)

Tønne eller tønneland er et gammelt flatemål og tilsvarer et område på 3 937 m², som tilsvarer det areal som skulle kunne sås med en tønne såkorn. Målet omfattet følgelig bare produktiv dyrket jord, og ikke utmark.Et tønneland utgjøres av 4 mål. Et mål er altså 984 m² ifølge disse betegnelsene. I dag brukes fortsatt betegnelsen mål, men da om et areal på 1 000 m².
Enheten varierte likevel noe i praktisk bruk. Undervarianter av denne enheten er kornmål, rugmål, høymål og ertemål. 


== Se også ==
Tønne, en sylinderformet beholder
Tønne (tørre varer), enhet for volum
Tønne (flytende varer), enhet for volum
Måleenhet
Gamle nordiske lengdemål


== Referanser ==
Tønne (flytende varer)

Tønne («sildetønne») er et gammelt hulmål for flytende varer. For tørre varer hadde tønnen et annet volum.
En tønne tilsvarer 115,8 liter.En fisketønne var like stor som en tønne med flytende varer. En tønne stampet sild (stampet sildetønne) utgjorde ca. 520 fisker, mens en tønne ustampet sild utgjorde ca. 367 fisker.En tønne smør (smørtønne) utgjør ca. 50 kg.En tønne tilsvarer 1/2 oksehode à 231,6 liter eller 3 ankere à 38,6 liter.


== Se også ==
Tønne, en sylinderformet beholder
Tønne (tørre varer), en annen enhet for volum
Tønne (flatemål), enhet for areal
Ibas

Ibas AS er et norsk IT-selskap med hovedkontor på Kongsvinger. 
Selskapet ble etablert i 1978 av Gunnar Bakken og Kjell Berge, og leverer tjenester innen datarekonstruksjon, datasletting og dataetterforskning. Omkring 60 % av omsetningen er på det nordiske markedet. De ble i 2006 kjøpt av det amerikanske IT-sikkerhetsselskapet Kroll Ontrack og integrert i selskapsgruppen, etter selv å ha kjøpt den britiske konkurrenten Vogon i 2005. I 2016 ble Kroll Ontrack kjøpt opp av det amerikanske selskapet LDiscovery, som i 2018 endret navn til KLDiscovery.
Ibas har ansvaret for Norden og Holland. Adm. dir. er pr. august 2021 Peter Böhret.
Holdingselskapet (Ibas Holding ASA) var notert på Oslo Børs med tickeren IBAS t.o.m. 2006.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Ister

Ister (av norrønt istr) er innvollsfett, spesielt fettet rundt nyrene. Ister er mettet fett. Ister brukes blant annet til å fremstille talg. Ister fra storfe og får brukes i matlaging, blant annet i engelsk christmas pudding. Vegetabilsk ister lages av palmeolje og rismel og er en erstatning for animalsk ister til bruk i vegetarisk matlaging.
I eldre tider i Norge har ister også vært brukt som skismøring.
Talg

Talg er bearbeidet fett fra storfe og får (ister).
I motsetning til ister kan talg oppbevares lenge uten å være nedkjølt, forutsatt at den er oppbevart i en lufttett beholder for å hindre oksidering. Ved oksidering/harskning dannes bl.a. smørsyre med en kraftig gulfarge og besk smak.
Talg brukes til å fremstille såpe, i matlaging, som fuglemat og ble tidligere brukt til å lage talglys, f.eks. prås. Talg kan brukes som et av råmaterialene i produksjon av biodiesel.
Borgåfellesskapet

Borgåfellesskapet er et anglikansk-luthersk kirkefellesskap mellom de lutherske kirkene i Norden og Baltikum, de anglikanske kirkene på De britiske øyer og episkopalske kirker på Den iberiske halvøy. Avtalen om fellesskapet, Borgåavtalen, ble fremforhandlet i Borgå i Finland og for Den norske kirkes vedkommende godkjent av Kirkemøtet 1994. Avtalen ble underskrevet av kirkenes øverste ledere ved kirkelige seremonier henholdsvis 1. september 1996 i Nidarosdomen, 8. september 1996 i Tallinn domkirke i Estland og 28. november 1996 i Westminster Abbey i London. Preses i Bispemøtet, Andreas Aarflot og leder i Kirkerådet, Oddbjørn Evenshaug, undertegnet på vegne av Den norske kirke. 
Avtalen innebærer at kirkesamfunnene godkjenner hverandres dåp, nattverd og bispeembede, og at døpte medlemmer av de enkelte kirker kan betraktes som medlemmer av andre kirker i fellesskapet. Innen Borgåfellesskapet kan biskoper, prester og diakoner gjøre tjeneste i hverandres kirker uten ny ordinasjon eller vigsling.


== Medlemskirker ==
Den norske kirke
Den engelske kirke
Den irske kirke
Den skotske episkopalske kirke
Kirken i Wales
Lutheran Church in Great Britain
Den evangelisk-lutherske kirken i Finland
Den islandske kirke
Den svenske kirke
Den estiske evangelisk-lutherske kirke
Den litauiske evangelisk-lutherske kirke
Den portugisiske lusitanske kirke
Den spanske reformerte episkopalske kirke
Den danske folkekirkeDen danske folkekirke og Den latviske lutherske kirke deltok i utformingen av fellesskapet, men godkjente ikke Borgåavtalen. Den danske folkekirke sluttet seg derimot til fellesskapet 3. oktober 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Fylke (USA)

Et fylke i USA er en administrativ geografisk enhet i en delstat. I 48 av delstatene benyttes betegnelsen county, mens Louisiana og Alaska bruker henholdsvis parish og borough.
Til sammen er det 3007 fylker i alle delstatene, med et gjennomsnitt på 60 fylker per delstat. I noen av delstatene regnes visse byer for å stå utenfor fylkene, dette gjelder spesielt Virginia med 38 uavhengige byer, men også Baltimore i Maryland og St. Louis i Missouri er uavhengige. Inkludert disse er det 3143 fylker og tilsvarende enheter. Flest fylker har Texas, med 254, og færrest har Delaware, med tre fylker.
Hvilken funksjon fylkene har, varierer fra delstat til delstat. I noen av delstatene har fylkene liten betydning foruten å være geografiske områder. I andre delstater har de en meget viktig oppgave innen lokalpolitikken. Fylkene har ofte ansvaret for skoler og flere offentlige tjenester.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Counties of the United States – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Karin Gulbrandsen

Karin Gulbrandsen (født 14. februar 1945) er en norsk politiker (Sp). Hun var ordfører i Aurskog-Høland fra 1999 til 2007.


== Referanser ==
Woolwich

Woolwich (uttales som Woolitch) er et område i bydelen Greenwich i sørøstlige London, Det ligger på sørsiden av Themsen, med en liten eksklave, North Woolwich, som nå er omfordelt til bydelen Newham, på nordsiden av elven. Det var opprinnelig en by i Kent, men har vært en del av Londons storbyområde siden 1800-tallet.Det går ferge over Themsen ved Woolwich, og det er også en fotgjengerundergang som gir forbindelse til nordsiden. 


== Historie ==
Det har eksistert en bosetning ved Themsen siden minst jernalderen. Romerne bygde en festning her. Det angelsaksiske stedsnavnet hadde antagelig betydningen «handelsted for ull», men det har dog ikke blitt funnet spor av et ullmarked.Det er en by med lange militære og maritime preg. I 1512 ble marineverftet Woolwich Dockyard grunnlagt der, i 1671 kom Woolwich Arsenal og i 1741 kom Royal Military Academy. Det er fortsatt en militærbase og et militært museum i Woolwich. 
Fotballklubben Arsenal FC ble grunnlagt i Woolwich i 1886 av arbeidere ved det militære arsenalet. Den het opprinnelig Dial Square, ble så Woolwich Arsenal og en gang etter 1891 bare Arsenal. Klubben flyttet til Highbury i det nordlige London i 1913. 
Universitetet i Greenwich ble grunnlagt i 1892 som Woolwich Polytechnic. Det skiftet navn til Thames Polytechnic i 1970, og fikk universitetsstatus i 1992. 
I 1974 ble McDonald's første restaurant i Storbritannia åpnet i Woolwich. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Woolwich – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Woolwich, Royal Borough of Greenwich
Grangemouth

Grangemouth er en by i Falkirk, Skottland, ved elven Forth. Byen er kjent for Grangemouth-raffineriet som er et av de største i Europa. Byen har for 2020 en beregnet befolkning på 16 120 innbyggere.Byen ble grunnlagt på slutten av 1700-tallet, da Lawrence Dundas foreslo å anlegge en landsby og en kai i østenden av Forth og Clyde-kanalen. Forslaget fikk støtte fra myndighetene, og byggevirksomheten startet i 1777. Innen 1797, da det ble skrevet en rapport om fremgangen, var stedet en landsby av betydelig størrelse, og hadde fått navnet Grangemouth. 

Det første navnet var Sealock, men dette ble endret til Grange Burn Mouth, etter den lille elven Grange Burn som rant inn i Carron like ved. I løpet av 1780-tallet ble dette trukket sammen til Grangemouth. 
Etter at det ble konstruert et havneanlegg, som hadde direkte forbindelse med Glasgow via kanalen, begynte stedet virkelig å vokse. En stor del av de varer som ble importert til Skottland ble tatt inn over havnen i Grangemouth før de ble sendt videre gjennom kanalnettverket. I 1810 fikk byen sitt eget tollhus, og trengte dermed ikke lenger å betale toll til den eldre landsbyen Bo'ness noen kilometer unna. Det ble også anlagt en tørrdokk i 1811. Mot slutten av det 19. århundre fikk Grangemouth bystatus.
Grangemouth Aerodrome ble opprettet i februar 1939 som en del av planleggingen for en eventuell krig, og var en tid Storbritannias største flyplass. Under andre verdenskrig ble den særlig brukt til opplæring av jagerflyvere. Bare to hangarer står igjen av anlegget, mens resten av området er dekket av en stor petrokjemisk fabrikk, et sportsstadion og andre bygninger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Grangemouth hjemmeside
Bell Helicopter

Bell Helicopter er en amerikansk produsent av helikoptre og luftfartøyer med «tiltrotor». Foretaket ble grunnlagt som Bell Aircraft Corporation av Lawrence Bell i 1935. I 1960 ble Bell Aircraft Corporation oppkjøpt av konsernet Textron, og foretaket ble omorganisert som en avdeling under navnet Bell Helicopter Textron.
Bell-helikoptre er bygd på lisens av Agusta i Italia (se Bell Agusta Aerospace Company for utdypende informasjon) og Kawasaki i Japan.


== Produkter ==
Bell AH-1 Cobra
Bell UH-1 Iroquois
Bell OH-58 Kiowa
Bell ARH-70
Bell 47
Bell 204
Bell 205
Bell 206 JetRanger/LongRanger
Bell 214
Bell 222
Bell 407
Bell 412
Bell 427
Bell 430
Bell/Agusta BA609


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bell Helicopter Textron – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bell Helicopter – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Bell Aircraft Corporation

se også Bell Helicopter Textron
Bell Aircraft Corporation ble grunnlagt i 1935 i USA. Mest kjent for jagerflyene P-39 Airacobra og P-63 Kingcobra, brukt under den andre verdenskrig, og rakettflyet Bell X-1, som fløyet av den amerikanske piloten Charles Yeager var det første som brøt lydmuren 14. oktober 1947. Bell utviklet også helikopterne Bell 47 og Bell 204 før selskapet ble kjøpt opp av Textron i 1960.

Bell hadde også et tett samarbeid med NASA.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bell Aircraft Georgia Division (Marietta) Collection, 1942–1945 from Kennesaw State University
Textron

Textron er et stort amerikansk konsern grunnlagt i 1923. Selskapet har 44 000 ansatte i nesten 40 land og er involvert i en rekke forskjellige industrier, fra produksjon av helikoptre og passasjerfly til golfbiler og gressklippere.
Blant avdelingene i Textron er Bell Helicopter Textron, Cessna Aircraft Company, E-Z-GO og Jacobsen.
Textron er utelukket fra Statens Pensjonsfond pga. produksjon av klasebomber.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Textron – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Cessna Aircraft Company

Cessna Aircraft Company er en amerikansk flyprodusent. Selskapets historie går tilbake til 1911, da bonden Clyde Vernon Cessna bygget et fly av tre og ble den første til å fly mellom Mississippi og Rocky Mountains. Selskapet Cessna Aircraft Company ble grunnlagt i 1927. Det ble kjøpt av General Dynamics i 1985 og av Textron i 1992.


== Liste over fly produsert av Cessna ==


=== Sivile modeller ===
Cessna «Next Generation Piston Aircraft» (NGP)
Cessna LSA Concept
Cessna 120
Cessna 140
Cessna 150
Cessna 152
Cessna 165 Airmaster
Cessna 170
Cessna 172 Skyhawk
Cessna 175
Cessna 177 Cardinal
Cessna 180
Cessna 182 Skylane
Cessna 185
Cessna 188 AGwagon, AGpickup, AGtruck, and AGhusky
Cessna 190
Cessna 195
Cessna 205, 206 Stationair and 207
Cessna 208 Caravan
Cessna 210 Centurion
Cessna T303 Crusader
Cessna 305
Cessna 310
Cessna 335
Cessna 336
Cessna 337
Cessna 340
Cessna 401
Cessna 402
Cessna 404 Titan
Cessna 406 Caravan II
Cessna 411
Cessna 414
Cessna 421
Cessna 425 Conquest I
Cessna 441 Conquest II
Cessna 500 Citation I
Cessna 501 Citation ISP
Cessna 510 Citation Mustang
Cessna 525 CitationJet, CJ1, CJ1+
Cessna 525A CJ2, CJ2+
Cessna 525B CJ3
Cessna 550 Citation II, Cessna Citation Bravo
Cessna 551 Citation IISP
Cessna S550 Citation SII
Cessna 560 Citation V, Citation Ultra, Citation Encore, Citation Encore+
Cessna 560XL Citation Excel, Citation XLS
Cessna 650 Citation III, Citation VI, Citation VII
Cessna 680 Citation Sovereign
Cessna 750 Citation X
Cessna 850 Citation Columbus


=== Militære modeller ===
Cessna A-37 Dragonfly
Cessna AT-8 Bobcat
Cessna AT-17 Bobcat
Cessna C-78 Bobcat
Cessna C-94 Airmaster
Cessna C-106 Loadmaster
Cessna C-126
Cessna L-19 Bird Dog
Cessna L-27 Blue Canoe
Cessna O-1 Bird Dog
Cessna O-2 Skymaster
Cessna T-37 Tweet
Cessna T-41 Mescalero
Cessna U-17 Skywagon
Cessna U-27 Caravan


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Cessna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bell 222

Bell 222 er et helikopter produsert av Bell Helicopter Textron. Det har samme størrelse som militærhelikopteret UH-1 Huey, men er laget for sivilt bruk. Helikopteret har to gassturbinmotorer, en strømlinjeformet fasong og kan også ha understell som kan trekkes inn i kroppen.
Bell 222 ble benyttet i TV-serien Airwolf hvor helikoptertypen brukes som et svært avansert kamphelikopter med kraftige våpen.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Bell 222 Helikoptre (english)
Bell UH-1 Iroquois

Bell UH-1 Iroquois er et militært helikopter produsert av Bell Helicopter Textron. Helikoptertypen er velkjent under kallenavnet Huey.
Bell UH-1 ble utviklet rundt 1950 og var basert på Bells modell 204. Den første betegnelsen på helikopteret var HU-1 (helicopter utility) noe som førte til kallenavnet «Huey». Helikopteret ble tatt i bruk i 1959 og er blitt produsert i mer enn 16 000 eksemplarer. Helikopteret ble hyppig benyttet under Vietnamkrigen.


== Det norske forsvaret ==

Det norske Luftforsvaret hadde en flåte av UH-1B-helikoptre som ble brukt til taktiske formål ved 339 skvadron på Bardufoss, 719 skvadron på Bodø og 720 skvadron på Rygge. I FN-regi (UNIFIL) opererte Norge en helikopterving (Norair) med UH-1B-helikoptre i Naqoura - Libanon i perioden 1978-79. Den 3. februar 1979 mistet NORAIR helikopter med serienummer 2086 i en ulykke hvor fire norske soldater omkom. Det mest karakteristiske med denne versjonen var en relativt kort passasjerkabin. I perioden 1963 til 1990 var til sammen 35 UH-1B i tjeneste i det norske forsvaret. Modellen ble avløst av Bell 412.


== Den amerikanske hæren ==

Den amerikanske hæren satte inn rundt 7 000 UH-1-helikoptre i Vietnamkrigen, hvor 2 202 piloter mistet livet og 5 086 helikoptre gikk tapt. Helikopteret ble brukt til en rekke taktiske formål, som støtte, luftangrep, frakt, ambulanse, søk og berging samt elektronisk krigføring. I 1967 ble helikopteret oppgradert til den forlengede versjonen UH-1D, som hadde intern modellbetegnelse 205.
Hæren erstattet senere UH-1 med UH-60 Black Hawk.


== Det amerikanske marinekorpset ==
Det amerikanske marinekorpset benytter fortsatt UH-1-helikoptre. Den opprinnelige versjonen UH-1N var basert på Bell 212 og hadde to motorer istedenfor én. Hensikten med to motorer var å kunne operere tryggere over åpent vann. Den siste versjonen, UH-1Y, er en oppdatert versjon av UH-1N. Marinekorpset har bestilt 100 slike oppdaterte helikoptre, som første gang ble fløyet i 2001. Operasjonell evaluering var ventet å komme i gang i løpet av 2005.


== Fakta ==
Lengde: 17,4 m (med rotor)
Bredde: 2,6 m
Høyde: 4,4 m
Vekt: 4,7 tonn
Last: Om lag 1,5 tonn
Motor: 1 stk. Lycoming T53-turbinmotor på 1325 hk
Hastighet: 204 km/h
Rekkevidde: 512 km
Maks. flyhøyde: 14 200 ft (4 300 m)
Besetning: 2-4
Passasjerer: 7-14 (avhengig av modell)


== Eksterne lenker ==
(en) Bell UH-1 Iroquois – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) UH-1 Huey – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
UH-1Y – Offisiell nettside
UH-1Y – army-technology.com