jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ottar Landfald

Ottar Ingebrigt Landfald (1919–2009) var en norsk sivilagronom, gårdbruker og politiker (Sp) fra Stange i Innlandet. Han var stortingsrepresentant fra Hedmark i to perioder 1973–1981.Han vokste opp i Verdal, hvor foreldrene drev gård. Han var aktiv i Reservepolitiet i Sverige under krigen, og fikk Deltagermedaljen i 1988. Han tok eksamen på NLH i 1949, giftet seg med Eli Omstad samme år og de overtok hennes hjemgård Kåterud gård på Ottestad utenfor Hamar i 1950.Han satt i fylkestinget i Hedmark og i kommunestyre og formannskap i Stange fra 1955 til han ble stortingsmann. Han var leder av Hedmark bondelag 1961-65, leder av fylkeslandbruksstyret 1969-76, og leder av Hedmark Senterparti 1966-1974. Han var vararepresentant til Stortinget i perioden 1969–1973. 
Landfald hadde også styreverv i Østlendingen, Statens Kornforretning og Norges landbruksvitenskapelige forskningsråd. I årene 1971–74 var han medlem av et rådgivende tremannsutvalg som skulle vurdere oppløsning av kommunesammenslutninger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ottar Landfald hos Stortinget 
(no) Ottar Landfald hos Norsk senter for forskningsdata
Report on Public Credit

Report on Public Credit (rapport om offentlige finanser), var en plan som USAs første finansminister Alexander Hamilton la frem for USAs kongress i 1790. Planen la frem forslag om en nasjonalbank, offentlig kreditt, toll og støtte til innenlandsk produksjon.
Av de viktigste problemene rapporten tok for seg, var gjelden de enkelte delstatene hadde etter uavhengighetskrigen mot Storbritannia. Hamilton foreslo at den føderale regjeringen skulle overta de enkelte delstatenes gjeld. Hensikten var å sikre den unge statens kredittverdighet ved at gjelden ble tilbakebetalt; og at alle skulle ha en interesse i at en sterk sentralregjering blomstret. Kritikerne, blant dem Thomas Jefferson, anså at planen var for mye basert på velbeslåtte borgere og at det ville gi dem makt over dem som arbeidet i landbruket; og derved undergrave den nye statens demokrati.
Etter mye debatt vant Hamiltons ideer frem, president George Washington og andre støttet planen mot Jeffersons angrep.


== Eksterne lenker ==
Utdrag fra "Report on Public Credit"
Originalteksten fra George Washington University
Heinkel He 111

Heinkel He 111 var et mellomtungt bombefly produsert av Heinkel Flugzeugwerke, som ble utviklet i 1933. I starten ble det, på grunn av Versaillestraktaten, kun brukt som passasjerfly som kunne ta opp til 10 personer. Dette var fordi Tyskland ikke fikk, ifølge traktaten, ha et flyvåpen. I 1936 ble flytypen likevel innført i det nydannede Luftwaffe. Det hadde en bemanning på fire personer; pilot, navigatør, radiooperatør og skytter.


== Andre verdenskrig ==
Heinkel He 111 er mest kjent for sin innsats under blitzen over England 1940–41, men ble også brukt ved andre krigskueplasser som Skandinavia, Østfronten, Nord-Afrika, Vestfronten og Italia. Flyet var det mest brukte tyske medium/tunge bomberen og var det bombeflyet som tjenestegjorde lengst i Luftwaffe.
11. april 1940 angrep 19 Heinkel He 111 Elverum og elleve Heinkel He111 Nybergsund med kong Haakon VII og Johan Nygaardsvolds regjering som mål. Kongen, kronprinsen og regjeringen, som var i Nybergsund, unnslapp, men 40 mennesker omkom på Elverum, ingen i Nybergsund.
Heinkel He 111 ble også brukt til bombing av Namsos og Steinkjer.


== Etterkrigstiden ==
Etter krigen hadde fortsatt Spania flere Heinkel He 111-modeller i bruk, som de brukte helt fram til 1960-tallet.


== Tekniske data ==

Lengde: 16,4 meter
Vingspenn: 22,6 meter
Høyde: 4 meter
Vingeflate: 26 m²
Tomvekt: 7 720 kg
Lastet: 14 000 kg
Motor: 2 x 1200 hk Junkers Jumo 211 D-2 12-sylinder omvendt v. væskekjølt,
Alternativt: 2 x 1100 hk Daimler-Benz DB 601 A-1 12-sylinder omvendt v. væskekjølt,.
Ytelse: 2× 1 1200 hk. alt.: 2× 1100 hk
Marsjfart: 235 km/t
Max.fart: 415 km/t ved  5 000 m
Rekkevidde: 1 200 km
Marsjhøyde: 7 800 m
Stigningsrate: til 4 500 m i løpet av 30-35 minutter


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bjørn Hafsten, Ulf Larsstuvold, Bjørn Olsen, Sten Stenersen (1991). Flyalarm : Luftkrigen over Norge 1939–1945. Oslo: Sem & Stenersen. ISBN 8270460583. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)


== Eksterne lenker ==
(en) Heinkel He 111 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Heinkel He 111 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Harry Hansen

Harry Anfinn Hansen (født 14. januar 1919 i Bergen, Hordaland, død 5. september 2003) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Bergen i 1969.
Han var vararepresentant i perioden 1954–1957.
Hansen var varaordfører i Bergen i perioden 1955–1959 og ordfører i periodene 1963–1967 og  1967–1969.


== Stortingskomitéer ==
1977–1981 medlem i Finanskomitéen
1973–1977 medlem i Finanskomitéen
1973–1977 nestformann i Forsvarskomitéen
1973–1977 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
1969–1973 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
1969–1973 medlem i Samferdselskomitéen


== Andre verv ==
Kommunalpolitisk aktivitetMedlem Bergen formannskap 1951-1955, 1959-1963
Varaordfører Bergen bystyre 1955-1959, ordfører 1963-1967, 1967-1969Offentlige vervLeder Rikskonsertenes styre 1981-1988
Varamedlem Styret for Norges Kommunalbank 1983-1994
Nestleder Styret for Norges Postsparebank 1985-1989, leder 1989-1992
Leder Styret for Statens lånekasse for utdanning 1988-1994Tillitsverv i partierMedlem Styret i Bergens forenede arbeiderparti 1945-1949, sekretær 1949-1962, formann 1972-1978
Sekretær Bergen forenede Arbeiderparti 1949-1962
Varamedlem Det norske Arbeiderpartis landsstyre 1959-1963, medlem 1973-1979Tillitsverv i organisasjonerSekretær Arbeidernes opplysningsforbund fra 1945
Medlem Vestlandskomiteen 1965-1969
Formann LO-DNAs skatteutvalg 1975-1980Andre administrative vervMedlem Representantskapet for Det Norske Luftfartsselskap fra 1963
Medlem Styret for Festspillene i Bergen 1964-1969
Formann Bedriftsforsamlingen i Narvesen A/S 1977-1984


== Eksterne lenker ==
(en) Harry Hansen på Internet Movie Database 
(no) Harry Hansen hos Stortinget 
(no) Harry Hansen hos Norsk senter for forskningsdata
Sverre L. Mo

Sverre Larsson Mo (1915–2002) var en norsk rutebileier, bilverkstedinnehaver og politiker (KrF) fra Kvam. Han var stortingsrepresentant fra Hordaland i fire perioder fra 1965 til 1981.Mo etablerte den første godsruta mellom Bergen og Hardanger i 1934, og utvidet med bilverkstedet Mo Auto i 1946. Han drev verkstedet til 1972 og godsruta til 1978.Han satt i kommunestyret fra 1947 til 1973, og hadde flere verv i lokalsamfunnet og i kristne organisasjoner som Framnes folkehøgskole, samemisjonen og indremisjonen. Han var fylkesleder i Hordaland KrF 1957-1964 og 1981-1983. Han var vararepresentant til Stortinget i periodene 1954–1957, 1958–1961 og 1961–1965. Mo var en av de tidligste EF-motstanderne. Han var også involvert i sedelighetsdebatter knyttet til NRK-program i 1973 og 1976.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Sverre L. Mo hos Stortinget 
(no) Sverre L. Mo hos Norsk senter for forskningsdata
Sigrid Utkilen

Sigrid Helen Utkilen (født 15. januar 1916, død 4. desember 2006) var en norsk sykepleier og politiker (H) fra Fjell. Hun var innvalgt på Stortinget fra Hordaland i to perioder fra 1973 til 1982. Hun var vararepresentant i perioden 1969–1973, og møtte fast de siste åtte månedene, etter at Kjeld Langeland døde.Hun gikk på Røde Kors sykepleierskole i Oslo 1937–40, og arbeidet som skolehelsesøster i Fjell 1959-1966. Hun satt i kommunestyret 1967-1971, startet Fjell Røde Kors og hadde verv i Statens eldreråd, Hordaland Høyre, Sjømannsmisjonen, Tubfrim og Misjon bak jernteppet. Hun ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1994.Hun var gift med sogneprest Jakob Utkilen, og mor til Fjell-politikeren og legen Jan Utkilen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Sigrid Utkilen hos Stortinget 
(no) Sigrid Utkilen hos Norsk senter for forskningsdata
Margit Tøsdal

Margit Tøsdal (født Margit Skorpen 14. april 1918 i Os, død 12. januar 1993) var en norsk lærer og politiker (Ap) fra Os i Hordaland. Hun var stortingsrepresentant for Arbeiderpartiet fra Hordaland fra 1961 til 1965, og fra 1973 til 1981. I stortingsperioden fra 1977 til 1981 var hun lagtingspresident.
Hun var vararepresentant i perioden 1958–1961.


== Liv og virke ==
Tøsdal tok artium i 1938 og ble lærer som sin far Olav Skorpen.  Hun tok eksamen ved Kristiansand offentlige lærerskole i 1940. Hun var lærer i Granvin (1940-41), Austevoll (1941-42) og Os kommune (1942-55 og 1957-81).  Hun fikk stipend til kurs ved Den nordiske folkehøgskolen i Genève (1951). 
Etter at hennes ektemann døde var hun i perioden 1968 til 1973 også daglig leder av trelast og byggefirmaet Odd Tøsdal A/S. Hun pensjonerte seg i fra 1981. Tøsdal var den første kvinna som var stortingsrepresentant fra Hordaland. I ettermælet nevnes hennes engasjement for likestilling, og for barns rettigheter og internasjonalt freds og bistandsarbeid. Hun satt i Arbeiderpartiets landsstyre 1959-1969.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Margit Tøsdal hos Stortinget 
(no) Margit Tøsdal hos Norsk senter for forskningsdata
Georg Johan Jacobsen

Georg Johan Jacobsen (1929–2011) var en norsk kontorist og politiker (Ap) fra Bergen. Han var stortingsrepresentant fra Hordaland i to perioder fra 1973 til 1981.I det sivile liv arbeidet han som sjømann 1948-1950, ekspeditør ved Leiebilkontoret i Bergen 1951-1962, abonnementssjef i Bergens arbeiderblad 1962-1968 og som ansatt i Bergen kommune fra 1968. Han satt i Bergen bystyre 1959-1963 og i bystyre og formannskap 1967-1971.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Georg Jacobsen hos Stortinget 
(no) Georg Jacobsen hos Norsk senter for forskningsdata
Asbjørn Jordahl

Asbjørn Reidar Jordahl (født 12. desember 1932 i Kristiansund) er en norsk tidligere avisredaktør og politiker (Ap).
Han er sønn av elektriker Alf Jordahl og husmor Ragnhild Mathisen. Etter realskolen i ble han laborant ved Industrilaboratoriet i Kristiansund i 1949, og gikk over til en kontorstilling i 1953. Han tok handelsskolen ved siden av arbeidet. I 1959 ble han journalist i Tidens Krav i Kristiansund. Etter over ti år som politiker var han redaktør 1981–1990 og politisk redaktør 1990–1999.
Jordahl var formann i Kristiansund AUF, formann i Møre og Romsdal AUF og medlem av AUFs landsstyre i 1950- og 1960-årene. Han var medlem av Kristiansund bystyre og formannskap 1964–1979, ordfører 1968–1977 og medlem av Møre og Romsdal fylkesting og fylkesutvalg 1968–1975. Jordahl var innvalgt på Stortinget fra Møre og Romsdal 1977–1981 og samferdselsminister i Odvar Nordlis regjering 1978–1979. På Stortinget satt Jordahl i Stortingets kirke- og undervisningskomité 1977–1978 og Stortingets justiskomité 1979–1981. Jordahl kom tilbake som leder i Kristiansund Arbeiderparti 1999–2003 og medlem av bystyret 2003–2007.
Jordahl ble tildelt Forsvarets medalje for internasjonale operasjoner i 2002.


== Eksterne lenker ==
(no) Asbjørn Jordahl hos Stortinget 
(no) Asbjørn Jordahl hos Norsk senter for forskningsdata
Odd Vigestad

Odd Vigestad (født 28. mars 1915 i Borgund, død 19. januar 1999 i Ålesund) var en norsk lektor og politiker (KrF).
Han var stortingsrepresentant for Møre og Romsdal 1969–1981, og satt i Stortingets forsvarskomité 1969–1973, deretter i Stortingets industrikomité. Han frasa seg renominasjon i 1981. Han var medlem av Ålesund bystyre 1952–1968, 1971-1975 og 1984–1987, i mange år også medlem av formannskapet og formann i skolestyret.Han vokste opp i Gryta i daværende Borgund herred, hvor faren var lærer og klokker. Han var utdannet siviløkonom fra NHH fra 1941 og handelslærer fra 1952. I mellomtiden var han lærer ved Ulvestads handelsskole i Ålesund. Han var lektor ved Ålesund handelsgymnasium fra 1952, og ansatt som rektor fra 1969 til han ble pensjonist i 1982.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Odd Vigestad hos Stortinget 
(no) Odd Vigestad hos Norsk senter for forskningsdata
San Salvador

San Salvador (spansk: Hellige frelser) er hovedstaden i El Salvador. Byen har 525 990 innbyggere (januar 2005).
San Salvador ligger ved foten av vulkanen ved samme navn, og har i løpet av historien flere ganger blitt rammet av kraftige jordskjelv. Det kraftigste jordskjelvet, i 1854, ødela byen nesten fullstendig. 
Det siste jordskjelvet, som fant sted i 2001, forårsaket også betydelige skader. Forstaden Las Colinas ble nesten totalrasert av et jordras.
Byen ble grunnlagt i 1525 av den spanske conquistadoren Gonzalo de Alvarado. I 1824 ble den hovedstad i Den mellomamerikanske føderasjon, som ble grunnlagt samme år. 
Etter at føderasjonen ble oppløst, og El Salvador ble selvstendig stat i 1839, ble San Salvador utpekt til landets hovedstad i 1841.
Kåre Rønning

Kåre Rønning (født 24. september 1929 i Sør-Rana, Nordland, død 27. desember 1990) var en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1973.
Han var vararepresentant i perioden 1969–1973.
Rønning var varaordfører i Sør-Rana i perioden 1959–1961, og ordfører 1962–1963.


== Stortingets presidentskap ==
11. oktober 1977–30. september 1981  Visesekretær i Lagtinget


== Stortingskomitéer ==
1977–1981 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
1977–1981 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
1973–1977 medlem i Samferdselskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Kåre Rønning hos Stortinget 
(no) Kåre Rønning hos Norsk senter for forskningsdata
Anne-Lise Steinbach

Anne-Lise Steinbach (født 3. juni 1935 i Bø, Nordland) er en norsk politiker (Ap). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1973. Hun ble gjenvalgt i 1977.


== Stortingets presidentskap ==
11. oktober 1977 – 30. september 1981  Sekretær i Stortinget


== Stortingskomitéer ==
1977 – 1981 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1977 – 1981 medlem i Samferdselskomitéen
1977 – 1981 sekretær i Justiskomitéen
1977 – 1981 medlem i Valgkomitéen
1977 – 1981 medlem i Fullmaktskomitéen
1973 – 1977 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1973 – 1977 medlem i Justiskomitéen
1973 – 1977 varamedlem i Valgkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Anne-Lise Steinbach hos Stortinget 
(no) Anne-Lise Steinbach hos Norsk senter for forskningsdata
Per Karstensen

Per Karstensen (født 22. oktober 1915 i Mosjøen, Nordland, død 24. desember 2010 i Mo i Rana) var en norsk lærer og politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1965. Han var fra 1944 til 1971 lektor og inspektør ved Rana gymnas. Han var også skoledirektør i Nordland i to år.Karstensen var varaordfører i Nord-Rana i periodene 1945–1947 og varaordfører i 1959–1963, og ordfører i 1963–1964 og 1964–1965. 


== Stortingets presidentskap ==
9. oktober 1973–30. september 1977  Varapresident i Stortinget
11. oktober 1977–30. september 1981 Visepresident i Odelstinget


== Stortingskomitéer ==
1977–1981 medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
1977–1981 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
1973–1977 nestformann i Kirke- og undervisningskomitéen
1973–1977 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
1969–1973 formann i Kirke- og undervisningskomitéen
1965–1969 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen


== Utmerkelser ==
Karstensen ble i 1986 tildelt kommandørtegnet av Finlands hvite roses orden. I 1993 ble han tildelt Paul Harris Fellow-medaljen fra Rotary. I 1971 ble han hedret av ANSA med prisen «Vaganten». I 1996 ble Karstensen tildelt Rana kommunes kulturpris.
Den 4. juni 2010 ble det avduket en byste av Per Karstensen nedenfor rådhuset i Mo i Rana. Bysten er laget av billedhogger Marit Wiklund.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Per Karstensen hos Stortinget 
(no) Per Karstensen hos Norsk senter for forskningsdata
Gudmund Grytøyr

Gudmund Grytøyr (født 15. juli 1920 i Sør-Varanger, Finnmark, død 21. juli 2001) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1977.
Han var vararepresentant i periodene 1958–1961,  1961–1965,  1965–1969,  1969–1973 og  1973–1977.


== Stortingskomitéer ==
1977 – 1981 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Gudmund Grytøyr hos Stortinget 
(no) Gudmund Grytøyr hos Norsk senter for forskningsdata
Karl Sverre Klevstad

Karl Sverre Klevstad (født 29. juni 1926 på Klevstad i Borge i Lofoten) er en norsk politiker (KrF). Han var stortingsrepresentant for Nordland fra 1973 til 1981 og 1. vararepresentant fra 1981 til 1985. Han satt i Stortingets sjøfarts- og fiskerikomité.
Han var ordfører i Vestvågøy kommune fra 1988 til 1991.
Han har vært gårdbruker på Klevstad og arbeidsformann, senere bestyrer ved Steinfjorden produksjonslag, som var et andelslag dannet av lokale fiskere. Han har også vært daglig leder for Hjalmartun kultursenter.Klevstad ble pinsevenn som ung mann.Han ble i 2008 tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Karl Sverre Klevstad hos Stortinget 
(no) Karl Sverre Klevstad hos Norsk senter for forskningsdata
Slaget om Caranalis

Slaget om Caranalis ble utkjempet mellom vandalerkongen Gelimers utsending, hans bror Zano, og den gotiske tyrannen Godas, som hadde utnevnt seg selv som konge over Sardinia.
Kong Gelimer så at hans kongerike var i ferd med å splitte seg opp, på grunn av den østromerske keiser Justinian den stores rike innflytelse over Gelimers vasaller. Gelimer sendte så sin bror med fem usen mann og hundre og tjue skip for å gjenvinne kontrollen før keiseren rakk å sende forsterkninger til Godas. Zano tok lett havnebyen Caranalis, Godas' hovedstad, og Godas og hans menn ble massakrerte.
Selv om ingen romerske soldater var involvert i kampene var slaget likevel betydelig for Justinians planer om å gjenerobre det tapte Vestromerriket. Zanos ekspedisjon gjorde så forsvarsstyrken rundt vandalenes hovedstad Karthago ble sterkt redusert, og var en av hovedgrunnene til Gelimers tap i slaget ved Ad Decimum.
Godas

Godas (død 533) var konge over Sardinia fra ca. 531 til sin død. Han var av gotisk avstamning.
Godas ble delegert styre av øya Sardinia av vandalerkongen Gelimer. Men Godas gjorde snart opprør mot kongen, erklærte Sardinia uavhengig av Karthago og innsatte seg selv som konge.
Da Godas merket at keiser Justinian den store gjorde seg klar til å gå til krig mot vandalen, sendte han et brev til keiseren hvor han ba om assistanse. Justinian skrev tilbake at han mer enn gjerne ønsket å inngå allianse med Godas, og han lovte å sende soldater til å styrke forsvaret av øya. Men Justinian sendte aldri forsterkninger til Godas, så da kong Gelimers bror Zano landet i Caranalis (dagens Cagliari) med 5 000 mann var det ikke mye Godas kunne gjøre for å holde vandalene ute av byen. Godas ble drept og Sardinia ble igjen erklært en del av vandalenes kongedømme.


== Referanser ==
Størfisker

Størfiskene er en gruppe av fisker. Gruppen er liten i artstall (28 stk.), men en stor gruppe målt i lengde: Belugaen blir med 9 m lengde og 1,5 tonn masse den største arten blant de strålefinnede fiskene. Munnen er omformet til en sugemunn med sterkt reduserte kjever, og har sjeggtråder som følesanseorgan. Disse «evolusjonære nyhetene» er tilpasninger til ernæringen, som består i å suge opp bunndyr fra elvesedimenter. Ellers er skjelettet forenklet ved at de fleste knokler ble erstattet med brusk, og de fleste ganoidskjell med skjelettplater.


== Systematikk ==
Stører består av to familier. Størfamilien består av de mer velkjente størene. De likner i det ytre på haier, men har store beinplater i huden i stedet for bruskfiskenes små krokaktige skjell. De har munnen på undersiden, slik at nesepartiet også er hailiknende. Spadestørfamilien har naken hud, og nesen er trukket fram i en lang åre- eller spadeliknende struktur. Spadestørene bruker snuten til å føle bytte som de fanger som filterspisere.I Norge forekom én art, støren, men denne har som også ellers i Europa, blitt svært sjelden grunnet overfiske og er kritisk truet.


== Stører som bruskganodier ==
På grunn av bruskskjelettet har størfisker og bikirer tidligere blitt sammenfattet som bruskganoider («Chondrostei»). Dette har man gått bort ifra fordi bruskganoider er en samlegruppe. Bikirer er trolig nærmere beslektet med egentlige beinfisker enn med størfisker. Men ser imidlertid av og til at navnet Chondrostei brukes som vitenskapelig navn på størfisker alene. Det vanligere vitenskapelige navnet på størfisker er Acipenseriformes.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) størfisker – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) størfisker i Encyclopedia of Life 
(en) størfisker i Global Biodiversity Information Facility 
(no) størfisker hos Artsdatabanken 
(sv) størfisker hos Dyntaxa 
(en) størfisker hos Fauna Europaea 
(en) størfisker hos Fossilworks 
(en) størfisker hos ITIS 
(en) størfisker hos NCBI 
(en) Kategori:Acipenseriformes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Acipenseriformes – detaljert informasjon på Wikispecies
Archostemata

Archostemata er en særegen liten delgruppe av billene, som er søstergruppen til alle de resterende ca. 350 000 billeartene.
Ingen av de 40 artene fins i Norge, og bare én (Crowsoniella relicta) forekommer naturlig i Europa, men noen kan finnes i importert trevirke.
Samtlige arter lever i døde trær eller treverk.
Et særtrekk ved Archostemata er at dekkvingene (elytrene) bare er delvis sklerotisert (harde).
I størrelse varierer artene mellom 1,5 og 27 mm.


== Systematikk og evolusjon ==
Gruppen er kjent allerede fra mesozoikum, da den besto av mange flere arter enn i dag. Fossiler er kjent tilbake til tidlig trias (ca. 235 millioner år før nåtid), kanskje også til perm.
Blant de nålevende artene er Crowsoniella relicta søsterarten til Ommatidae og Micromalthus debilis søsterarten til Cupedidae. Disse to artene kan plasseres alene i hver sin familie, Crowsoniellidae og Micromalthidae.


== Systematisk inndeling ==

Klasse insekter (Insecta)
Dicondylia
vingede insekter (Pterygota) - sikre fossiler kjent tilbake til karbon, muligens også fra devon
Neoptera («nyvinger»)
eumetabole insekter (Eumetabola, «insekter med forvandling»)
holometabole insekter (Holometabola, «insekter med fullstendig forvandling»)
Neuropteriformia
Orden biller (Coleoptera)
Underorden Archostemata Kolbe, 1908
Familien Ommatidae Sharp & Muir, 1912
Familien Crowsoniellidae Iablokoff-Khnzorian, 1983
Familien Cupedidae Laporte de Castelnau, 1836
Familien Micromalthidae Barber, 1913
Familien Magnocoleidae Hong, 1998
Familien Jurodidae Ponomarenko, 1985
Familien Obrieniidae Zherikhin & Gratshev, 1993 (usikker plassering, kan også plasseres i eller nær Curculionoidea)
Familien Triadocupedidae Ponomarenko, 1966
Familien Rhombocoleidae Rohdendorf, 1961 - fra perm, usikkert om denne bør plasseres i Archostemata eller Myxophaga.


== Eksterne lenker ==
(en) Archostemata i Encyclopedia of Life 
(en) Archostemata hos Fauna Europaea 
(en) Archostemata hos Fossilworks 
(en) Archostemata hos ITIS 
(en) Archostemata hos NCBI 
(en) Kategori:Archostemata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Archostemata – detaljert informasjon på Wikispecies