Mikkjel Fønhus

Mikkjel Fønhus (født 14. mars 1894 i Sør-Aurdal, død 28. oktober 1973 i Sør-Aurdal) var en norsk journalist, skribent og forfatter. Det meste av hans forfatterskap er villmarksromaner, dyreskildringer, skildringer av dyrs atferd og formidling av trolske stemninger i naturen. 
Fønhus bygde i 1926-27 hjemmet Nissebakken, nær barndomshjemmet. Nissebakken er fremdeles i familiens eie, og er tilgjengelig for besøk. 


== Liv ==
Med unntak av to korte opphold i hovedstaden, først som student og senere som journalist i Norske Intelligenz-Seddeler, bodde han hele livet i Sør-Aurdal. Han tok examen artium ved Ragna Nielsens skole i 1913, og overvar én forelesning i rettshistorie før han reiste tilbake til hjembygda.Han foretok flere reiser, blant annet til Afrika, Nord-Amerika, Finland, Nord-Norge og Svalbard, da først og fremst for å skaffe materiale til sine fortellinger.
Fønhus kjente både Halldis Moren og Tarjei Vesaas, og sørget for at de møtte hverandre i Oslo.


== Forfatterskap ==
Fønhus debuterte med Skoggangsmann i 1917, og slo igjennom med sin andrebok Der villmarka suser i 1919. Denne boken kretser hovedsakelig rundt historien om slagbjørnen Rugg, men avsluttes med novellen «En villmarkssønn» som står i et kontrapunkt til hovedfortellingen. Dette grepet skulle bli et av Fønhus' kjennetegn, og er en indikator på at hans bøker heller bør klassifiseres som historier og ikke romaner. I løpet av 20-tallet etablerte Fønhus seg ytterligere som en av våre mest folkekjære forfattere, med store opplag av bøker som Det skriker fra Kverrvilljuvet, Trollelgen, som stadig er hans mest elskede bok,  Under polarlyset, Raudalsdansen og Reinsbukken på Jotunfjell. Det er her snakk om en særdeles produktiv forfatter, og hans totale bibliografi teller opp imot seksti bøker, flere av dem utgitt posthumt.
Fønhus' skrivestil karakteriseres som malerisk, effektiv og med særegne poetiske innslag. Mest kjent var Fønhus for sine dyrefortellinger, og han ble ansett for å ha en usedvanlig evne til å beskrive og leve seg inn i dyrs liv og adferd, samtidig som han oftest beskrev dyrene når deres skjebne på en eller annen måte kom i kontakt med mennesker, ikke sjelden jegere. Forfatteren brukte Vassfaret som ramme rundt mange av sine romaner. Han gikk systematisk til verks og skildret imponerende mange dyr: en haukefamilie i Det skriker fra Kverrvilljuvet, elgen i Trollelgen, og boktitler som Løvene i Kilimatui, Varg, Beveren bygger ved Svarttjenn, Tredalsmåren, Leoparden, Villgås flyr mot nord og Jerv eksemplifiserer noen av hans utallige dyreskildringer. I den posthumt utgitte Pisil skildrer Fønhus livet til en huskatt som etter diverse forviklinger forviller seg ut i skogen og kommer i kontakt med sine villdyrsinnstinkter.
Språket i bøkene er muntlig østnorsk med innslag av valdresmål. Fønhus mottok i 1963 den første Språklig samlings litteraturpris, som tildeles bøker som språklig sett ligger nær samnorsk. 
Kritikerne pleide å hevde at han ikke skrev like godt om mennesker som om dyr. Slike karakteristikker er imidlertid blitt utfordret av fønhusbeundrere som Johan Borgen, som trekker frem skildringen av jegeren Gaupa i Trollelgen, eller skikkelsene i folkelivsromanen Rauldalsdansen som moteksempler. I 1925 forsøkte Fønhus seg med fortellingen Gråbeinstad der villmarksliv og jakt ble erstattet med familiekonflikter og hovedpersonen Sjurs tiltagende galskap. Manuskriptet, som ble refusert og først utgitt i 1993, vitner om tidlig inspirasjon fra Sigmund Freuds Det ubevisste.


== Ettermæle ==
Det er utgitt to biografier og flere intervju- og minnebøker om Fønhus. Datteren Gudbjørg Fønhus Stensrud har også skrevet en bok om faren. Tom Brenne, som deltok i Kvitt eller dobbelt med Fønhus som emne, har både skrevet en biografi og utarbeidet en bibliografi over Fønhus tekster.Fønhus' bøker er oversatt til svensk, fransk, dansk, finsk, tysk, engelsk, nederlandsk, tsjekkisk og polsk.
En byste av ham, utført av Gunnar Rørhus ble auduket i Aschehougs lokaler i 1973. Et maleri av ham, utført av Johs. Rian, eies av Nasjonalgalleriet. Ved 100-årsminnet for hans fødsel, i 1994, hadde NRK-programmet Ut i naturen et eget program om Fønhus. Ved kongeparets besøk til Sør-Aurdal i 2010 la kong Harald vekt på Fønhus' forfatterskap i sin tale.DNT Ringerike har bygd ei ny turisthytte ved Strøen i Vassfaret. Den sto ferdig i 2012 og har fått navnet Fønhuskoia, oppkalt etter Mikkjel Fønhus.


== Bibliografi ==

Skoggangsmand, 1917
Fønhus, Mikkjel (1894-1973) (1919). Der vildmarken suser. Kristiania: Aschehoug. 
Fønhus, Mikkjel (1894-1973) (1920). Det skriker fra Kverrvilljuvet. Kristiania: Aschehoug. 
Fønhus, Mikkjel (1894-1973) (1921). Troll-elgen. Kristiania: Aschehoug. 
Fønhus, Mikkjel (1894-1973) (1922). Under polarlyset: en fortælling fra Spitsbergen. Kristiania: Aschehoug. 
Fønhus, Mikkjel (1894-1973) (1924). Raudalsdansen: to fortellinger fra Valdres. Kristiania: Aschehoug. 
Fønhus, Mikkjel (1894-1973) (1924). "Formaal Ægteskab": spelstykke i to vendingar. Kristiania: Norli. 
Reinsbukken på Jotunfjell, 1926
Domedag i Skreppebrøtin, 1927 (skuespill)
Vandringen mot nord, 1927
Skogenes eventyrer, 1929
Fjellkongen, 1930
Løvene i Kilimatui, 1931
Varg, 1933
Ontarioskogen : skildringer fra nordmenns skogsarbeiderliv i Canada, 1934
Skiløperen, 1936
Beveren bygger ved Svartkjenn, 1937
Veien over fjellet, 1937
Elge-Knut, 1942
Køia i Tusterdalen, 1945
Kampen mot villmarka, 1946
Menn under nordlyset, 1948
Tredalsmåren, 1950
Mannen med ormeøynene, 1951
Tømmerfløterne, 1952
Mannen og hunden på den store vidda, 1955
Leoparden, 1956
Snøen fyker over Nøsfjell, 1957
Jerv, 1959
I hine hårde dage, 1960
Av ulveslekt, 1961
Gullgraverne på Finnmarksvidda, 1962
Eventyreren fra Skredalselvi, 1963
Urskogene, 1964
Fortellingen om slagbjønnen Rugg, 1965
Det raser i Haukefjellet, 1965
Gaupe : fortelling om den store skogskatten, 1966
Gjemt i villskogen, 1967
Villgås flyr mot nord, 1968
Skogsfolket i Bjønnemarka, 1969
Det hendte i Virdalsfjellet, 1970
Hubroen roper, 1971
Villmarksoteren, 1972
Under Skagsnuten, 1973
I susen av Storelva, 1974
Halling-svarten, 1975
Storskogen faller ; Ulveul ved Valesjå ; Hard fjellferd, 1978
Pisil ; Tikkéten ; I midnattsol og mørketid, 1978
Det burer morskt i fjelldalen ; Vidt omkring ; Helleristninger ved fossen, 1978
Fjellkaren på Grefstadlegeret ; Under nordlys og tropesol ; Hoggorm, 1978
En slagbjørn ; Fuglefangeren, 1978
Villmannshytta ved Glesa elv ; Storvargen, 1978
Stortiuren Redalsrusken ; Mannen som fant Storfjella ; Bjødnakubben, 1978
Skogsgarden oppmed Espa elv ; Fasleføss ; Det ropte fra Kambatjernet, 1978
Ørnefjell ; En skiferd ; Fjellfolk, 1978
Mannslagerhola ; Fra skogsdjup til isbre, 1978
Røyskatt ; Lodden gjest fra skogene ; Ved bjønneåta ; Fjellet drar, 1978
Underlig hare i Kinnrudskogen ; Fra skogsåser til fjellvidde ; Uvær over Illbreen, 1978
Rein og varg, 1986
Skogsus, 1990
Gråbeinstad, 1993
I kveldsøkta, 1996


== Priser ==
Gyldendals legat 1952 (sammen med Jakob Sande)
Språklig samlings litteraturpris 1963
Kongens fortjenstmedalje i gull 1963
Mads Wiel Nygaards legat 1965 (sammen med Einar Skjæraasen)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(no) Mikkjel Fønhus hos Sceneweb 
(no) Lydfiler med Mikkjel Fønhus hos NRK
(no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Mikkjel Fønhus, bøker om Mikkjel Fønhus
(no) Villmarkslitteratur; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)