Bergen Offentlige Bibliotek

Bergen Offentlige Bibliotek er Norges nest største folkebibliotek. Nåværende institusjon ble opprettet i 1872, men bygger på eldre bibliotektradisjoner i byen. Bergen Offentlige Bibliotek har i dag ni filialer rundt om i bydelene, driver bibliotektjeneste i Bergen fengsel og Bjørgvin fengsel.


== Bygningen ==

Bygningen som huser dagens hovedbibliotek er tegnet av Olaf Nordhagen og ble oppført i 1917 etter at arkitekten i  1906 hadde vunnet arkitektkonkurransen. Den nyromanske bygningen er utført i stein og viser skandinaviske arkitekters interesse for å uttrykke en nasjonal karakter. I 1917 eller 1922 laget Wilhelm Rasmussen steinportretter   som finnes på bygningens portal mot Strømgaten.  Bygningen ble fredet av Riksantikvaren i 1993.


== Historie ==

I sen middelalder var Bergen og Trondheim boksentra. Klostrene hadde interessante boksamlinger, og bibliotek har vært opprettet ved bispesetene og ved kirkene. Av særlig interesse er Mariakirkens bibliotek i Bergen, som er nevnt allerede i år 1317. Dette biblioteket var allment tilgjengelig og ble trolig godt brukt. Det gamle Mariakirke-biblioteket ble grunnstammen i et offentlig bibliotek, idet sogneprest David Schønfeldt fra 1766 skjenket boksamlingen både bøker og penger. Det ble oppført en bygning i flukt med kirkens sakristi, og der holdt biblioteket til, med fast åpningstid hver mandag kl. 10.00-12.00.
Dette er forløperen til det offentlige biblioteket i Bergen. Ved kongelig resolusjon av 18. mai 1876 ble Mariakirkens bibliotek overdratt til Bergen Off. Bibliotek.  
Et snaut århundre deretter ble det p.g.a. plassmangel deponert i Universitetsbiblioteket i Bergen.
I 1869 ble universitetsbibliotekar Paul Botten-Hansens 12 000 bind store boksamling lagt ut for salg. Den nystiftede Forening for populære forelesninger besluttet å opprette et offentlig bibliotek i Bergen og å kjøpe denne samlingen som grunnstamme. Det ble gjort i 1871, og samme år ble den tilbudt Bergen kommune på betingelse av at kommunen påtok seg utgiftene med driften. Ved juletider var overtagelsen klar, hus skaffet, og bibliotekar ble ansatt.
Bibliotekar Karl Linné Sommerfeldt startet utlån 2. februar 1874 med 14 000 bind.
Byens første biblioteklokale var ølbrygger Møllers hus på Øvre Torvalmenning. Det ble snart for lite, og høsten 1879 ble de nye lokalene i byens kjøttbasar og kjøttkontroll tatt i bruk.


== Bibliotekssjefene ==
I 1883 ble Valborg Platou ansatt som biblioteksjef.  Hun ble i 1910 avløst av Arne Kildal, som fullførte arbeidet hun hadde påbegynt med å skaffe Bergen Offentlige Bibliotek et eget moderne bibliotekbygg. Arne Kildal hadde kunnskaper fra Library of Congress i Washington og omformet Bergen Off. Bibliotek til et meget moderne folkebibliotek. Sjefene var:

Valborg Platou 1883–1909
Arne Kildal 1910–1920
Victor Smith 1922-1935
Sigurd Gundersen 1937-1953
Anders Andreassen 1954-1956
Johannes Bygstad 1956-1963
Hjørdis Rieber-Mohn 1964-1971
Jahn Storum 1972-1988
Trine Kolderup Flaten 1989-2011
Leikny Haga Indergaard 2011-2022
Julie Andersland 2022-


== Avdelinger ==


=== Barne- og ungdomsavdelingen ===
Barne- og ungdomsavdelingen utviklet seg i Hanna Wiigs tid til å bli et forbilde for hele Norden, med boklesing, utlån, eventyrlesing og faglige foredrag. 
Hanna Wiig kom til biblioteket i 1914; nyutdannet fra USA, og full av ideer og kunnskaper. En viktig forutsetning for opprettingen av den moderne barneavdelingen var kjøpmann Bjørneseths legat.  Han ga i alt 150 000 kroner i perioden 1914-24 til bibliotekets arbeid for barn og unge.


=== Musikkavdelingen ===
Musikkavdelingen ble åpnet som egen avdeling den 2. februar 1924, på bibliotekets 50-årsdag. Dette sies å være Nordens eldste offentlige musikksamling. Allerede i 1913 begynte utlånet av «god, utvalgt musikk» fra en samling på ca. 200 bind, utvalgt av komponisten og pianisten Borghild Holmsen. Det var første gang noter ble utlånt fra bibliotek i Norge. Biblioteksjef Arne Kildal fikk dette i stand, og det var også han som sørget for at det ble tegnet inn musikkavdeling i det nye bibliotekbygget.  
Med de kjøp og gaver som etter hvert er kommet til, har Bergen nå den største notesamling av landets folkebibliotek, og blant Nordens største.


=== Griegsamlingen ===
Edvard Griegs testamentariske gave ” efterladte Musikalier, Bøger, Manuskripter, Autografer og Kunstnerbreve” kom til biblioteket i 1919. I 1927 overleverte Nina Grieg 28 forseglede pakker med brev, til bruk for forskning først etter hennes død. Senere har biblioteket ved flere anledninger utvidet samlingen ved kjøp og gaver, slik at den nå består av 25 000 sider originaldokumenter.  
Griegsamlingen regnes å inneholde omtrent ¾ av alt som eksisterer av materiale fra Edvard Grieg, og samlingen er også godt supplert med materiale vedrørende Nina Grieg.
Samlingens dokumenter er nå tilgjengelig i digital form, transkribert og forsynt med supplerende opplysninger. Musikkforskere og alle musikkinteresserte har adgang til personlig å finne fram i det omfattende materialet; i tråd med Edvard Griegs ønske om "tilgjængelighed".


=== Spesialsamlinger ===
Biblioteket eier også andre store, verdifulle eldre samlinger og spesialsamlinger.  
Bergen Offentlige Biblioteks lokalhistoriske avdeling har klar innretning mot Vestlandet, med hovedvekt på Bergen og Hordaland. Samlingen inkluderer også en spesialsamling av landsdekkende norsk genealogi/slektshistorie, som er ganske enestående.
Bibliotekets samling Bergenstrykk er av betydelig kulturhistorisk interesse. Denne oppfattes som bortimot komplett, idet den inneholder 90-95 % av det som har vært utgitt.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hartvedt, Gunnar Hagen; Bergen Byleksikon, Oslo 1994 ISBN 82-573-0485-9
Nordhagen, Per Jonas; Bergen Guide & Handbook, Bergen 1992


== Eksterne lenker ==
Nordhagens plantegning
Bergen Offentlige Bibliotek
Musikkavdelingen
Griegsamlingen
Spesialsamlinger
Demoteket
Bilder fra samlingen på flickr
Facebook
«Bergen Offentlige Bibliotek». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.