Jüdischer Friedhof Berlin-Weißensee

Jüdischer Friedhof Berlin-Weißensee (Den jødiske gravlunden i Weissensee) er en jødisk gravlund i Weissensee, Berlin, som ble åpnet i 1880. Det er den største jødiske gravlund i Vest-Europa og en rekke fremtredende forfattere og andre kjente personer hviler her.
Gravene er ordnet i 120 felter som har strenge geometriske former. Hovedinngangen ligger ved enden av Herbert-Baum-Straße. En ekstra inngang i den nåværende Indira-Gandhi-Straße som ble åpnet i 1924, er idag stengt. Det befinner seg 150 000 graver på gravlunden. Det står store trær på større deler av området, og mange gravfelter er overvokst med eføy.
Det jødiske trossamfunnet og byen Berlin har foreslått at gravlunden opptas på UNESCOs liste over verdens kulturarv.


== Historie ==
I annen halvdel av det 19. århundre viste seg at på grunn av det jødiske trossamfunnets sterke vekst ville gravlunden i Schönhauser Allee, som det jødiske trossamfunnet hadde brukt siden 1827, snart være fullt belagt. Trossamfunnet kjøpte derfor en 42 hektar stor eiendom i den daværende forstaden Weissensee. En arkitektkonkurranse fra 1876 bragte ingen tilfredsstillende resultater, og planene måtte omarbeides flere ganger, før arkitekten Hugo Licht fikk oppdraget å utforme gravlunden. Lichts planer omfattet en totalplan for gravlunden samt en rekke bygninger, mur og inngangsport. Arbeidene med gravlunden begynte i 1879, og året etter kunne den åpnes.
I begynnelsen var det kun enkle graver, men fort oppstod det også praktgraver for byens velhavende jøder.
Omkring 1900 hadde gravlunden et areal på over 400 000 m².
I nærheten av den stengte inngangen i Indira-Gandhi-Straße ble det ved slutten av første verdenskrig omkring 1917/18 anlagt et eget æresfelt for falne jødiske soldater.
Under den kalde krigen lå gravlunden i Øst-Berlin, og ble neglisjert av regimet, slik at den forfalt. Kommunistene planla å bygge en motorvei tvers gjennom gravlunden i 1970, for å knytte Michelangelostraße sammen med Hansastraße. Takket være protester fra vest og fra jødiske organisasjoner fikk gravlunden være i fred.
I nærheten av inngangen er det senere bygget et minnesmerke for nazistenes jødeforfølgelser.


== Betydningsfulle personligheter som er begravet på gravlunden ==

Hermann Aron, forsker, oppfinner og forretningsmann
Sigmund Aschrott, kjøpmann, forlegger og byplanlegger
Leo Baeck, rabbiner
Hermann Cohen, filosof
Jean Dufresne, sjakkspiller og -forfatter fra Berlin
Samuel Fischer, forlegger, grunnlegger av  S. Fischer Verlag
Albert Fraenkel, medisiner
Karl Emil Franzos, forfatter
Josef Garbáty, sigarettfabrikant
Eugen Goldstein, fysiker
Moritz Heimann, forfatter og journalist
Stefan Heym, forfatter og politiker
Max Hirsch, politiker
Berthold Kempinski, vinhandler og navngiver til hotellkjeden Kempinski
Berthold Lasker, sjakkspiller og bror av Emanuel Lasker
Alfred Lemm, essayist og forfatter
Louis Lewandowski, komponist og kordirigent
Lina Morgenstern, forfatter, kvinnesakskvinne og sosialaktivist, kjent som «suppe-Lina»
Rudolf Mosse, avisforlegger
Martin Philippson, historiker
Martin Riesenburger, rabbiner
Josef Schwarz, sanger
Lesser Ury, maler og grafiker
Hermann Tietz, varehusgrunnlegger
Gotthilf Weisstein, forfatter og journalist
Theodor Wolff, forfatter og journalist


== Litteratur ==
Alfred Etzold, Joachim Fait, Peter Kirchner, Heinz Knobloch: Die jüdischen Friedhöfe in Berlin. Henschel Verlag Berlin 1991, ISBN 3-362-00557-8
Klaus Konrad Weber, Peter Güttler, Ditta Ahmadi (red.): Berlin und seine Bauten. Teil X Band A: Anlagen und Bauten für die Versorgung (3) Bestattungswesen. Verlag von Wilhelm Ernst & Sohn, Berlin 1981, ISBN 3-433-00890-6


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Jüdischer Friedhof Berlin-Weißensee – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jüdischer Friedhof Berlin-Weißensee – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
„Verfall oder Welterbe - Größter jüdischer Friedhof Europas wird 125“