jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vikvatnet

Vikvatnet (også kalt Vikvatna) er en innsjø i Fjord kommune i Møre og Romsdal. Den er regulert som magasin for Tafjord 6 kraftverk. Vikvatnet var opprinnelig to separate vatn, Heimste Vikvatnet i nord og det større Fremste Vikvatnet i sør. Det nåværende magasinet er dannet ved en demning nedenfor utløpet av Heimste Vikvatnet, som har hevet vannstanden slik at det flyter sammen med Fremste Vikvatnet til et sammenhengende magasin. Vannskillet mot Ottadalen går like ved sørenden av vannet. Danskehytta ligger ved det opprinnelige Heimste Vikvatnet.


== Regulering ==
De første reguleringsarbeidene ved Vikvatnet ble startet i 1924 med en oppdemming av Fremste Vikvatnet, som også ble senket 2,2 meter. Heimste Vikvatnet ble samtidig senket 1 meter og oppdemmet 1,65 meter. Anlegget lå over 1 300 meter over havet i svært uveisomt terreng, og de største kostnadene var til transporten opp fra Tafjord, som foregikk med hest, båt og taubane og til dels med reinsdyr. Det gikk også transport fra Skjåk. Ved anlegget på 1920-tallet arbeidet det opp mot 55 mann på dammen og 20 mann med transport. Reguleringen av Vikvatnet er senere utvidet flere ganger, sist ved utbyggingen av Tafjord 5 kraftverk. På 1990-tallet ble det lille Tafjord 6 kraftverk bygget for å utnytte fallet i overføringstunnelen fra Vikvatnet til Brusebotnvatnet, som er inntaksmagasin for Tafjord 5.


== Referanser ==
Čearrehanjávri

Čearrehanjávri er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger sentralt på halvøya Čižženjárga og har utløp mot nord til Bárdevuonjohka og Vagnfjordvatnet.


== Referanser ==
Rennsjøen

Rennsjøen (også skrevet Reinsjøen) er en innsjø i Aure kommune i Møre og Romsdal og Heim kommune i Trøndelag. 


== Referanser ==
Maridalsvannet

Maridalsvannet er den største innsjøen i Oslo kommune, beliggende i Maridalen, mellom Nordmarka og Lillomarka.  Innsjøen har et areal på 3,89 km² og ligger 149 meter over havet. Maridalsvannet er en del av Nordmarksvassdraget, og har utløp mot sør, til Akerselva.
Vannet er Oslos viktigste drikkevannskilde og dekker  90 % av Oslos vannforbruk.
Vannet renses i Oset vannrenseanlegg like ved utløpet.
En av de største elvene inn til Maridalsvannet kommer fra Skjærsjøen i nordvest, der noe vann passerer gjennom Hammeren kraftstasjon, Norges eldste vannkraftverk i daglig drift.
På grunn av dets rolle som drikkevannskilde, er bading og fisking forbudt i Maridalsvannet, i innsjøer og elver som renner inn i innsjøen, samt innsjøer og elver som renner inn i disse. Oslo kommune startet i januar 2011 et prosjekt for å se på mulighetene til å lette på dette forbudet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Maridalsvannet». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 355. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Tor Dagre, red. (1980). «Maridalsvannet». Natur og miljø i Oslo. Oslo: Universitetsforlaget. s. 71-72. ISBN 82-00-05320-2. 


== Eksterne lenker ==
(en) Maridalsvannet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om Maridalsvannet, fra nettstedet skiforeningen.no
Krysslammelse

Krysslammelse (fagspråk: paralytisk myoglobinuri), også kjent som Påskesjuke, Monday morning disease eller Søndagssyken, er en sykdom hos hester som oppstår når hester får normal kraftfôrmengde i perioder med lite eller ingen bruk.  Dette fører til opphopning av glykogen i muskulaturen som når hesten tas i bruk igjen brytes ned og danner store mengder melkesyre.  Denne opphopningen av melkesyre kan føre til store muskelskader på muskulaturen i krysset og lårene. Sykdommen forekommer i 3 alvorlighetsgrader.


== Symptomer ==
Hesten blir ustø i bakparten og kan knekke sammen og gå over ende, svetter mye, tegn på smerte, harde og opphovnede muskler, og kan ha like symptomer som ved kolikk. Urinen blir mørk på grunn av utskillelse av muskelfargestoffer. For å konstatere krysslammelse kan det tas blodprøve, den vil da vise forhøyede verdier av enzymene ASAT og CK.


== Tying up ==
Krysslammelse forekommer ikke ofte lenger, men den kan opptre i en mildere form på sportshester hvor den da kalles «tying up».


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knævelsrud, Torunn: Hestens vanligste sykdommer og skader, Norges Rytterforbund/Rytterkontakt, 1990, 3. opplag, ISBN 8275060001
Mellberg, Mats: Hestehold i praksis, Landbruksforlaget, 1997, 2. opplag 2001, ISBN 8252921426
Soagŋojávri

Soagŋojávri er en innsjø i Kautokeino kommune i Finnmark. Den er utspring for Mázejohka, en av Kautokeinoelvas største sideelver.


== Referanser ==
Definisjonsmengde

Definisjonsmengden, domenet eller kilden/kjelda til en funksjon f er alle punkter som kan mates inn i funksjonen. For eksempel kan funksjonen 
  
    
      
        f
        (
        x
        )
        =
        
          |
        
        x
        
          |
        
      
    
    {\displaystyle f(x)=|x|}
   ha, eller defineres over, definisjonsmengden 
  
    
      
        
          R
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {R} }
  .
Dersom f er en reell funksjon av en eller flere variable angitt ved en formel, så er det underforstått at definisjonsmengden er alle punkter hvor formelen er veldefinert.


== Eksterne lenker ==
(en) Eric W. Weisstein, Domain i MathWorld.
Kryss (zoologi)

Kryss er den anatomisk benevnelsen på den bakerste delen av ryggen på et pattedyr. Krysset slutter der halen begynner.
Hos mennesket kalles krysset for korsrygg.
Verdiområde

Verdiområdet eller kodomenet til en funksjon f er en mengde som inneholder alle verdier funksjonen kan gi. For eksempel vil funksjonen 
  
    
      
        f
        (
        x
        )
        =
        
          |
        
        x
        
          |
        
      
    
    {\displaystyle f(x)=|x|}
   alltid gi et reelt tall dersom x er et reelt tall, og man sier derfor at f har de reelle tallene både som definisjonsmengde og verdiområde. Verdiområde skiller seg fra verdimengde, som er begrenset til kun de verdiene funksjonen faktisk kan avbildes til.


== Eksterne lenker ==
(en) Eric W. Weisstein, Codomain i MathWorld.
Promiskuitet

Promiskuitet (fra fransk promiscuité, til latin promiscuus, «blandet, forvirret; uten orden») vil si seksuelt samliv med stadig skiftende partnere; synonymt «fritt, tøylesløst kjønnsliv». De fleste samfunn, nåværende og historiske, har bestemte regler for ekteskap og samliv; promiskuitet er derfor ikke ansett å være normal samlivsform i disse samfunnene. Begrepet kan bære en moralsk dom, bedømmelse eller fordømmelse. Et vanlig eksempel på atferd som anses som promiskuøs av mange kulturer er tilfeldig sex («engangsgreie» eller engelsk «one-night stand»), og hyppigheten brukes av forskere som en markør for promiskuitet. Begrepet benyttes således i både et vitenskapelig som moralsk perspektiv.
Hvilken seksuell atferd som anses som promiskuøs varierer mellom kulturer, og det samme gjør utbredelsen av promiskuitet. Ulike standarder brukes ofte på forskjellige kjønn og sivile lover. Feminister har tradisjonelt hevdet at det eksisterer en betydelig dobbeltmoral mellom hvordan menn og kvinner dømmes for promiskuitet. Historisk sett har stereotypier av den promiskuøse kvinnen hatt en tendens til å være nedsettende, for eksempel «tøs», «sjuske» eller «skjøge», mens mannlige stereotypier har vært mer varierte, noen uttrykker godkjenning, for eksempel «kvinneforfører» eller «casanova», mens andre antyder samfunnsavvik, for eksempel «kvinnejeger» eller «skjørtejeger». En vitenskapelig studie publisert i 2005 fant at promiskuøse menn og kvinner er begge utsatt for nedsettende dom.Promiskuitet er vanlig hos mange dyrearter. Noen arter har promiskuøse parringssystemer, alt fra polyandri og polygyni til parringssystemer uten stabile forhold der paring mellom to individer er en engangshendelse. Mange arter danner stabile parbindinger, men parer seg likevel med andre individer utenfor paret. I biologien kalles hendelser med promiskuitet hos arter som danner parbindinger vanligvis ekstraparkopulasjoner.


== Referanser ==


== Se også ==
Paringssystem
Evangervatnet

Evangervatnet er en innsjø i Voss kommune i Hordaland. Innsjøen har særlig tilførsel fra Vossos hovedløp fra Vangsvatnet. Mellom Vangsvatnet og Evangervatnet er elven 10 km lang. Mellom Evangervatnet og Bolstadfjorden blir Vosso også kalt Bolstadelvi og er 3,5 km. Evangervatnet har fra flere sideelver der største er Teigdalselva med et nedbørsfelt på 147 km2. Teigdalsvassdraget er regulert og Evanger kraftverk får dessuten overført vann fra øvre del av Eksingedalen og Modalen. Kraftverk har avløp til Evangervatnet.

Laks går opp Bolstadelva og videre opp Vosso til Vangsvatnet. Vosso har vært en god lakseelv med til dels stor laks. I forbindelse med utbygging av Evanger kraftverk fra 1963 ble masse fra tunneldrivingen lagt i innsjøen og brukt til utvidelse av sentrum. Etter at kraftverket ble satt i drift legger ikke isen seg så lett på innsjøen. Evanger sentrum med kraftverket ligger ved nordenden av innsjøen. På nordsiden av innsjøen er det bratt berg og to fraflyttede gårder. Europavei 16 og Bergensbanen (tidligere Vossebanen) går langs sørsiden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE dybdekart
Doggejávri

Doggejávri er en innsjø i Hammerfest kommune i Troms og Finnmark. Den ligger øst for Repparfjorddalen og syv kilometer sørøst for Skaidi. Innsjøen har utløp mot vest til Doggejohka.


== Referanser ==
Øyingen (Steinkjer)

Øyingen er en innsjø i Steinkjer kommune i Trøndelag. Den har utløp mot nord til elva Bøla, som renner ned til Snåsavatnet.


== Referanser ==
Sulevatnet

Sulevatnet er en innsjø på grensa mellom Vang kommune i Innlandet, Hemsedal kommune i Viken samt Lærdal kommune i Vestland. Den er regulert som magasin for Borgund kraftverk.
Sjøen ligger mellom toppene Sulefjellet, Høgeloft og Skoddetinden i området Filefjell. Nord for Sulevatnet ligger vannene Tysketjerni, Nedre Sulevatnet, begge i Vang, og Øvre Sulevatnet, i Vang og Lærdal. Alle vannene er del av Lærdalsvassdraget.
Nordvest for Sulevatnet ligger Sulefjellet og Suletinden, på nordsiden av disse ligger Øvre og Nedre Sulevatnet og Tyskertjerni, og noe lenger nord Tyinkrysset. Sørvest for Sulevatnet har en Høgeloft. I sørøst går dalføret Kljådalen nedover mot Hemsedal, og i øst og ned ei bratt li ligger Grønndalsbottvatnet og Fossegrov. På Sulevatnets øst- og nordside finner en Skoddetinden og Storeknippa.
I sørøst er Sulevatnet overført til Mørkedøla med en reguleringshøyde på 7 meter. Det er derfor redusert vannføring i hovedelva Oddedøla, som renner nedover Oddedalen til den sør for Maristova i Smeddalen møter Smeddalselva. Elva renner sørvestover til Borlaug, der den møter Mørkedøla fra Hemsedalsfjellet. Herfra og ned til Sognefjorden heter elva Lærdalselva.


== Referanser ==
Niingsvatnet

Niingsvatnet (nordsamisk: Meahccejávri) er en innsjø i Evenes kommune i Nordland og Tjeldsund kommune i Troms og Finnmark. Vatnet er magasin for Niingen kraftverk. Vannstanden reguleres mellom 510 og 494 moh og vatnet har et magasinvolum på 34 mill. m³.


== Referanser ==
Saltvatnet

Saltvatnet (nordsamisk: Sáltejávri) er en innsjø øst i Tjeldsund kommune i Troms og Finnmark. Vannet har tilsig via Tømmerelva fra Skoddebergvatnet i sør. Vannet er demmet opp ved utløpet til Hellerelva i nord, og tjener som magasin for Helleren kraftverk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE dybdekart 1995
Vasslivatnet (Heim)

Vasslivatnet er en innsjø i Heim kommune i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Søa kraftverk, og er oppdemt med en 20 meter høy fyllingsdam til samme høyde som Søvatnet ovenfor, til maksimalt 279,83 meter over havet. Vatnet kan tappes ned til 260 moh. Mesteparten av vannet ledes i tunnel til kraftverket, som ligger ved sjøen tre kilometer nord for Kyrksæterøra.Vasslivatnets naturlige utløp er mot vest til elva Søo, mens hovedtilløpet er Flaugelva fra Søvatnet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vasslivatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stakkastadvatnet

Stakkastadvatnet er en innsjø i Haugesund og Tysvær kommune i Rogaland og Sveio kommune i Hordaland.


== Referanser ==
Kravikfjorden

Kravikfjorden er en innsjø i Nore og Uvdal kommune i Viken. Den er en innsjøaktig utvidelse av Numedalslågen, og ligger like sør for Norefjorden.


== Referanser ==
Svartevatnet (Tromsø)

Svartevatnet (nordsamisk: Ruollajávri) er en innsjø i nedbørfeltet til Nordkjoselva på Ringvassøya i Tromsø kommune i Troms og Finnmark. Det er hovedmagasin for Skarsfjord kraftverk. Ved en demning over utløpet blir vannføringen ledet over til Krokvatnet, og derfra videre til kraftverket. Vannstanden reguleres mellom 156,17 og 144 meter over havet, noe som gir et magasinvolum på 28 mill. m³.Svartevatnet har en god bestand av fisk, spesielt ørret, og er kjent som et godt fiskevatn.


== Referanser ==
Holmavatnet (Kvam)

Holmavatnet er en innsjø i Kvam kommune i Hordaland. Den er regulert som magasin for Kvittingen kraftverk.


== Referanser ==
Lønavatnet

Lønavatnet er en innsjø i Voss kommune i Hordaland, rundt fem kilometer nord for Vossavangen. Løno er en gård som ligger ved Lønavatnet. 


== Referanser ==
Langvatnet (Lierne)

Langvatnet (sørsamisk: Loevesjaevrie) er en innsjø i Lierne kommune i Trøndelag. Den har utløp mot øst til Langvassåa, som renner ned til Arvatnet og videre inn i Sverige.


== Referanser ==
Storvatnet (Agdenes)

Storvatnet er en innsjø ved Vassbygda i Orkland kommune i Trøndelag. Vannet ligger 6 meter over havet og har en dybde på 16 meter, og bunnen er således godt under havets overflate.
Ved østenden av vannet er det friområde med badeplass, grillplass, sandvolleyballbane og skotthyllbane. Like ved tar fylkesvei 273 av fra Fv 277, og går langs vannets øst- og sørside til Musdalen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE, dybdekart
Blådalsvatnet

Blådalsvatnet er en innsjø i Kvinnherad kommune i Hordaland, like sørvest for Folgefonna nasjonalpark. Vatnet er reguleringsmagasin for Blåfalli kraftverk.Båt med opp til 5hk kan KUN benyttes i forbindelse med jakt og frakt.


== Referanser ==
Øvrevatnet (Salangen)

Øvrevatnet er en innsjø i Salangen kommune i Troms og Finnmark.


== Referanser ==
Langen (Nome)

Langen er en innsjø i Nome kommune i Telemark. Hovedtilløpet er Uggeelva fra Sannervatnet i sør, mens mindre tilløp kommer fra Store Minnesjøen og Hauglandstjørna i vest. Innsjøen har utløp i nord gjennom Lauvåa, som renner ned til Tyrivatn. Langen ligger i nedbørfeltet til Skoeelva, en sidearm av Skiensvassdraget, som munner ut i Straumen ved Lunde.


== Referanser ==
Gjønavatnet

Gjønavatnet er en innsjø i Bjørnafjorden kommune i Hordaland (Vestland fylke).


== Referanser ==
Skaupsjøen

Skaupsjøen er en innsjø i Nore og Uvdal kommune i Viken samt Eidfjord kommune i Vestland. Den ligger nord på Hardangervidda, rundt fem kilometer sør for riksvei 7. Sjøen har utløp mot øst gjennom elva Skaupa, som renner ned til Halnefjorden.


== Referanser ==
Velmunden

Velmunden er en del av Fjorda, en innsjø mellom Randsfjorden og Sperillen i Gran kommune i Innlandet. Området er populært for kanopadling, og har flere muligheter for kanoutleie. Navnet Velmunden blir ofte også brukt for hele området.
Området består flere små og større vann som henger mer eller mindre sammen. Velmunden henger sammen med Vestlandsfjorden mot vest. Området er spennende å padle i, med flere trange viker og sund. Vannene har gode fiskemuligheter, og det grunne vannet får forholdsvis tidlig bra badetemperaturer. På holmene og nesene i området er det fine teltplasser og det er satt opp noen toaletter.
Navnet er vanskelig forklart innenfor germansk, kan være avledet av et bortkommet elvenavn Velma lånt fra sørsamisk Vealma «stille, dypt stykke elv» eller «stilla».
Solvik kanoutleie på nordsiden av anlegget har godt utvalg på kanoer og en mindre kiosk og salg av fiskekort.


== Referanser ==
Reinevatn

Reinevatn er en innsjø i Bykle kommune i Agder. Den er regulert som magasin for Holen kraftverk. Innsjøens naturlige utløp er mot sør til Reinevassåni.


== Referanser ==
Folurdvatn

Folurdvatn (også skrevet Folurdvatnet) er en innsjø i Tokke kommune i Telemark. Den ligger øverst i Arendalsvassdraget og er regulert som magasin for kraftverkene videre nedover vassdraget. Innsjøen har utløp mot øst til Borsæ gjennom Uråi.


== Referanser ==
Bjørkelangen (tettsted)

Bjørkelangen er et tettsted og administrasjonssenteret i Aurskog-Høland kommune i Akershus i Viken fylke. Tettstedet har 4 084 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger ved nordenden av innsjøen Bjørkelangen, langs Lierelva. Bjørkelangen ble det administrative senteret i kommunen i 1966. Før dette var Bjørkelangen en liten stasjonsbygd.
Bjørkelangen var endestasjon på Urskogbanen ved åpningen i 1896 og stasjon på Urskog-Hølandsbanen etter forlengelsen til Skulerud i 1898. Urskog-Hølandsbanens bestyrerbolig «Bergan» lå på Bjørkelangen og er godt bevart også i dag.
På østsiden av Lierelva ligger Kjelle videregående skole, tidligere yrkesskole med spesialopplæring. På østsiden ligger også Eidsverket, etablert som jernverk i 1761-1765,  senere glassverk.
Fra ca. 1970 har Bjørkelangen opplevd stor utvikling med etablering av videregående skoler, flere betydelige boligområder og sentrumsfunksjoner. Bjørkelangen har et yrende kulturliv, skolekorps, musikkfestival og egen teatergruppe, Bjørkelangen Teaterlag.
Det er en rekke idylliske og fiskerike innsjøer, vann og tjern omkring Bjørkelangen. Blant annet Bjørkelangensjøen, Maltjern, Stigrundtjern, Liertjern, Eidsdammen, Stemtjern, Røytjern, Dyntjern, Tasketjern, Opptjenn og drikkevannskilden Langsjøen.
Vest for Bjørkelangen ligger høydepunktet Høgåsen på 313 moh.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bjørkelangen Teaterlags hjemmeside
Transponerende instrument

Et transponerende instrument er et musikkinstrument som ikke noteres som det klinger. Hvis f.eks en som spiller på en trompet som er stemt i B leser en C på notene sine, vil tonen han eller hun spiller være en B, og man må således transponere trompetstemmen opp en stor sekund når man skal skrive den på noter. Noen instrumenter behandles både som transponerende og som ikke-transponerende instrumenter. Dette gjelder bl.a tuba, trombone og eufonium, som gjerne behandles som transponerende i brassband og ikke-transponerende ellers. En vanlig tenortrombone som er stemt i B har grunntone B(store B), men noteres den transponert i G-nøkkel vil den tonen noteres som c1, en none over klingende tone. Mange blåseinstrumenter er stemt i Ess eller B, og behandles som transponerende instrumenter. Men det finnes også såkalte oktavtransponerende instrumenter. Dette er instrumenter som er stemt i C, men som noteres en oktav over eller under sitt egentlige leie. Eksempler på dette er kontrafagott og kontrabass, som noteres en oktav opp, og sopranblokkfløyte, som noteres en oktav ned.
Purified in Blood

Purified in Blood (PiB) er et norsk band fra Hommersåk utenfor Sandnes, som ble etablert i 2003. De ble oppløst i januar 2007, men gjenforent i 2008. De spiller Death Metal.
Sommeren 2004 ble EP-en Last Leaves of a Poisoned Tree gitt ut på det amerikanske undergrunnsplateselskapet New Eden Records. Senere samme år vant de Zoom-konkurransen, sammen med Rumble in Rhodos og Vishnu. Som følge av dette fikk de spille under by:Larm og Øyafestivalen i 2005, samt turnere landet rundt. PiB turnerte også flere ganger i USA og Europa.
Våren 2005 signerte de for det tyske plateselskapet Alveran Records, og det var på dette selskapet at de ga ut sitt første album, Reaper of Souls, i 2006.
21. januar 2006 vant bandet Alarmprisen 2006 for beste liveband, i konkurranse med blant annet Madrugada, Kaizers Orchestra og Turbonegro.


== Oppløsningen av bandet ==
Bandet ble oppløst i januar 2007, blant annet som følge av at flere av medlemmene hadde bestemt seg for ikke lenger å følge straight edge- og den veganske livsstilen, som hadde vært et viktig tema i bandets låtmateriale. Oppløsningen av bandet ble kunngjort ved en blogg på deres MySpace-side, som lød:

We want to thank each and everyone of you who supported us and helped us along the way. Good things never last


== Comeback ==
25. april 2008 kunngjorde Purified in Blood-medlemmene at de igjen var samlet for å spille sammen, denne gangen kraftigere, hardere og bedre enn noensinne.  Tre av medlemmene har kuttet ut straight edge-livsstilen, mens Stig Skog Andersen og Lars Sindre Ånneland (tidligere vokalist) fremdeles er veganere og straight edge. De resterende medlemmene er vegetarianere. Bandet har fremdeles sterke meninger om dyrenes rettigheter og frigjøring av dyr i fangenskap. På samme måte som oppløsningen, kunngjorde også PiB at de hadde funnet tilbake til gamle takter ved hjelp av en MySpace-blogg. Her står det:

Purified in Blood Reunion To all our friends out there; we are back and we are stronger than ever!
This summer we will appear at the Norwegian Hove festival and at a show with the migthy Madball in Oslo. Stay tuned for news throughout the summer. HORNS!


== Sideprosjekter ==
Lars Sindre Ånneland er i dag vokalist i straight edge-bandet Gerilja, mens Stig Skog Andersen og Tommy Svela spiller i metal-bandet Soulvenom. Hallgeir Skretting Enoksen er vokalist i Real Heroes Die!, mens Anders Mosness er gitarist i Kvelertak, og spiller sammen med Glenn Cato Rasmussen og Sander Loen i Helldiver.


== Bandmedlemmer ==
Hallgeir Skretting Enoksen (vokal og DJ)
Tommy Svela (gitar)
Sander Loen (gitar)
Stig Skog Andersen (bass)
Anders Mosness (trommer)


== Diskografi ==
StudioalbumReaper of Souls (2006)
Under Black Skies (2010)
Flight of a Dying Sun (2012)EP-erLast Leaves of a Poisoned Tree (2004)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Purified in Blood – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Purified in Blood på Discogs 
(en) Purified in Blood på MusicBrainz 
(en) Purified in Blood på Encyclopaedia Metallum 
(en) Purified in Blood på Songkick 
Purified in Blood på Myspace
Elsassisk

«Alsacisk» omdirigeres hit, se også Alsace

Elsassisk eller elsassertysk (elsassisk: Elsässisch eller Elsässerditsch, standard-høytysk: Elsässisch eller Elsässerdeutsch, fransk: Alsacien) er en nederalemannisk dialekt som snakkes i Alsace (tysk: Elsass). Alsace ble etter den andre verdenskrigen lagt til Frankrike, men har i løpet av historien en rekke ganger skiftet mellom å tilhøre fransk og tysk overherredømme.
Elsassisk språk ble i 1946 talt av 90 % av befolkningen. Dette tallet har siden vært synkende til dagens (2012) 46 %. 
Selv om språket ikke lett forstås av personer som snakker vanlig tysk, slekter det på andre nærliggende alemanniske dialekter, som sveitsertysk, schwabisk og badensk med fransk innflytelse. Det forveksles ofte med frankisk, en tysk vest-frankisk dialekt.
Mange som snakker elsassisk skriver på standardtysk. Gatenavn som er skrevet på to språk, spesielt i Strasbourg) kan være skrevet med lokal stavemåte.
Siden Frankrikes grunnlov konstaterer at fransk er landets eneste offisielle språk, er ingen lokale språk offisielle. Men den franske regjeringen har inkludert elsassisk i en liste over landets språk.


== Eksempler ==


== Elsassisk slang ==
Ord i kursiv er hentet fra en fransk ordbok hvor ordene har etymologisk bakgrunn fra elsassisk og tysk: 
Entendais-tu le schproum!? Ça schlingue que le schupo, schnock me controle à la schlague après il m'attrappait schlass avec de la schnouff et un schlass! Alors faisons-nous avancer le schmilblick avec du schnaps!
Oversatt: Hørte du oppstyret!? Det stinker at den dumme, tyske politimannen kontrollerer meg med jernhånd etter han fanget meg full med narkotika og en kniv. Så la oss sette i gang utfordringen med brennevin!


== Referanser ==


== Se også ==
Euromosaic – tysk i Frankrike – Informasjon om elsassisk i Frankrike