jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Panhard M3

«Panhard M3» er et fransk pansret personellkjøretøy først produsert i 1971. Mer enn 25 nasjoner har kjøpt M3 siden for militær bruk, eller for bruk til politi. Versjoner basert på Panhard M3 inkluderer M3 VDA selvdrevet antilufskyts, M3 VAT bergningsvogn, M3 VTS ambulanse, M3 VPC mobil kommandopost og M3 VLA.
Panhard M3 er beslektet med panserbilen Panhard AML og bruker samme motor og nesten samme drivverk som denne. Skroget er konstruert av sveiset stål som gir beskyttelse mot riflekalibrede prosjektiler og splinter. M3 har plass til ett geværlag på 10 mann.
Omkring 1 500 M3 ble produsert mellom 1971 og 1986. 


== Eksterne lenker ==
Guthorm Hallager

Guthorm Immanuel Hallager (født 9. april 1864 i Christiania, død 27. mai 1932) var en norsk jurist og fylkesmann. Han var sønn av jusprofessor og høyesterettsdommer Georg Frederik Hallager. 
Hallager ble cand.jur. i 1886. I 1888 ble han sorenskriverfullmektig og senere konstituert byfogd i Kragerø. Han ble deretter ansatt i Justisdepartementet i 1889, i 1894 kongelig fullmektig, i 1898 ble han byråsjef og året etter ekspedisjonssjef. Fra 1895 til 1898 var han norsk sekretær i den tredje unionskomite.
Hallager var fylkesmann i Telemark fra 1910 til 1932 (amtmann i Bratsberg 1910–1918). Han var ridder av første klasse av St. Olavs orden.
Hallager ga ut Personnavne efter norsk og fremmed ret (1895) og i forbindelse med Høyesteretts hundreårsjubileum i 1915 Norges Høiesteret 1815–1915 (to bind, 1915 og 1916). 


== Korrespondanse med Alexander Kielland ==
Hallager ble venn med Alexander Kielland etter bybrannen i Ålesund. De korresponderte med hverandre fra september 1904 til februar 1906. Korrespondansen mellom dem ble ikke journalført i Justisdepartementet. Mange av brevene gjaldt søknader Kielland sendte for å be om forlengelse av permisjoner, alle ble innvilget.
Brevene fra Kielland er samlet i Amtmanden og Expeditionschefen. Brev fra Alexander L. Kielland til Guthorm Hallager (med innledning og kommentarer fra Reidar Kjellberg, Gyldendal, 1969). Hallagers svar er ikke kjent.
To av brevene er gjengitt i Kjell Arild Pollestad: Kielland privat. Et brevportrett tegnet av ham selv (Cappelen, 2006). Det ene gjelder 14 dagers forlengelse av en permisjon, i det andre ville han søke å forhindre at en prins av huset Bernadotte ble norsk konge.


== Referanser ==


== Kilder ==
Hvem er Hvem? 1912, 1930, 1934 (side 551)
Adolf Lindvik i Norsk biografisk leksikon (bind 5, 1931)
Furebø kraftverk

Furebø kraftverk er et  vannkraftverk i Angedalen i Sunnfjord kommune i Vestland. Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter deler av fallet i elven Fura.
Kraftverket startet produksjonen i 2002.
Installert effekt er 1,25 MW med en peltonturbin.
Kraftverket har totalt en midlere årsproduksjon på 5,8 GWh og det er eid av lokale grunneiere.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Microsoft Office Outlook

Outlook eller Microsoft Outlook (offisielt navn Microsoft Office Outlook) er et program for planlegging og kommunikasjon. Det er en del av Microsoft Office-pakken. I dette programmet kan man motta, sende og behandle e-post, kontakter og avtaler, samt føre kalender. 
Programmet kan kjøres selvstendig eller koblet til Microsoft Exchange Server og eventuelt Microsoft Office SharePoint Server


== Eksterne lenker ==
(mul) Offisielt nettsted 
(en) Microsoft Outlook – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Åsedøla kraftverk

Åsedøla kraftverk er et  vannkraftverk i Åsedalen i Naustdal kommune i Vestland.
Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter deler av fallet i elven Åsedøla.
Installert effekt er 1.5 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 5.5 GWh.
Åsedøla Kraft AS var eid av lokale grunneiere. I 2021 kjøpte Småkraft alle aksjene.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Småkraft AS
Småkraft AS: Grunneiere ved Åsedøla Kraft AS leier ut vannfall til Småkraft AS
Sagefossen kraftverk (Gloppen)

Sagefossen kraftverk er et  vannkraftverk i Hyen i Gloppen kommune i Vestland.
Kraftverket er et elvekraftverk og utnytter et fall på 61 meter mellom Storfjorden og Krokstadvatnet. Storfjorden er regulert mellom 125 og 123 moh.
Installert effekt er 10,1 MW fra en francisturbin. Årsproduksjon er 45 GWh.
Kraftverket er eid av Sogn og Fjordane Energi. Det startet produksjonen i 1986.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
SFE kraftverk
Skogheim kraftverk

Skogheim kraftverk er et  vannkraftverk i Vestredalen i Hyen i Gloppen kommune i Vestland.
Kraftverket utnytter et fall på 354 meter mellom Storevatnet og Emhjellevatnet. Storevatnet er regulert mellom 478 og 458 moh.
Installert effekt er 7,8 MW fra en francisturbin. Årsproduksjon er 37 GWh.
Kraftverket startet produksjonen i 1987. Det er eid av Sogn og Fjordane Energi.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Seletøy

Seletøy er utstyr som legges over en hest eller annet trekkdyr for å fordele belastningen med å dra lass, enten det er av kjerre- eller sledetype. Seletøy brukes også ved travkjøring.
Seletøyet legges på hesten før grimen med munnbitt (hodelag) og tømmene.


== Beskrivelse ==
Seletøyet har en polstret pute av filt og med lær ytterst som ligger rundt halsen på hesten foran skulderpartiet, vanligvis i kombinasjon med avstivere av tre. Bak det går et par lærremmer rundt hesten på tvers ved skulder- og hoftepartiet. Den forreste skal ligge over skulderbladene, der det er plassert puter for å fange opp loddrette belastninger. Disse er koplet med langsgående remmer som går rundt dyret om lag midtveis oppe på bog og lår. For å holde tverremmene på plass, er også koplet til en rem som går fra klaven til halen hvor den ender i en løkke rundt denne. Alle remmene er utstyrt med spenner, vanligst av messing, for tilpasning til den enkelte hesten selen skal sitte på. I praksis er tilpasningsjobben så nøye at hver hest har sitt eget seletøy gjennom hele sitt liv som arbeidsdyr.
I remkrysset ved skulderen er en forsterkning som tjener som feste for et par jernbøyler som stikker ca. 10 cm. vannrett ut. Skjækene har firkantede hull tilpasset bøylene, og disse festes med selepinner.


== Forskjellige utgaver ==

Det vanlige seletøyet har tradisjonelt vært arbeidsseler, men til lettere bruk finnes lettere utgaver av seletøy der lærremmene er tynnere og smalere og noe av polstringen er forenklet. I Norge har det tradisjonelt blitt brukt tre typer:

Bogtresele har et bogtre liggende over bogen og hjelper til å fordele vekten av lasset. Denne formen for seletøy har vært den vanligste i Norge, og har vært brukt til kjøring av tunge lass som tømmer. For ekstra tunge lass brukes bogtre sammen med en stoppet lærpute, en komte
Komtesele er som en bogtresele, men med bare komten. En slik sele brukes på lettere lass der bogtreet ikke er nødvendig
Bringesele har hverken bogtre eller komte, men en bred sele over bringa på hesten. Denne formen for seletøy brukes til lette vogner, slik som en sulky til travløp, og til tyngre firhjulsvogner, som maratonvogner. Dette kalles da en maratonsele.Ellers i Europa har en sele der bogtre og komten er montert som en enkelt ring- eller kraveformet polstret klave.
Til begravelser, parader og lignende utstyres seletøy med feste for fjærbusker og annen utsmykning. Lær og spenner blir her holdt skinnende blanke. Fargen på fjærbusken markerer anledningen; til gravferd er det tradisjonelt alltid svart.


== Eksterne lenker ==
(en) Horse harnesses – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Åskåra kraftverk

Åskåra kraftverk er et  vannkraftverk i Bremanger kommune i Sogn og Fjordane. 
Det består av 

Åskåra 1 kraftverk
Åskåra 2 kraftverk.
Serge Poliakoff

Serge Poliakoff (født i Moskva 8. januar 1900, ikke i 1906 som noen legender forteller, død i Paris i 12. oktober 1969) var en av de viktigste medlemmene av École de Paris.
Han flyktet fra den russiske revolusjonen i 1917, først til Konstantinopel og så til Paris i 1923, hvor han oppholdt seg mesteparten av livet. Han begynte å studere maleri mens han jobbet som musiker. Han ble student ved Académie Forchort og Académie de la Grande Chaumière i Paris i 1929, og dro til London i 1935, hvor han studerte ved Slade School of Art.
I begynnelsen produserte han variasjoner av akademiske tradisjoner og figurative motiver som nakne kvinner, hus, trær og så videre. Etter 1935 begynte han å tilnærme seg den abstrakte kunsten, farve mot farve uten noen figurativ kontekst. En innflytelse mot denne retningen var Vasilij Kandinskij, som han møtte etter sin gjenkomst til Paris. Delaunay lærte ham å sette pris på den følelsesmessige kvaliteten innen farvebruk, og vekket en interesse hos ham for simultane kontraster.
En annen viktig kilde for Poliakoffs billedsprog var billedhuggeren Otto Freundlich med sine kurvede farveformkomposisjoner. Poliakoff utviklet en svært individuell uttrykksform innen det abstrakte maleri, og arrangerte forskjellige farvefelter ved siden av hverandre. Han foretrakk i stor grad brunlige og grålige farvetoner på 1940-tallet, men etter 1950-tallet førte han paletten videre, og inkluderte lyse kontrastfarvetoner. I sitt livs høst forlot Poliakoff den polykrome paletten og vendte tilbake til monokrome farver og jordfarver.


== Referanser ==
Skåk

Skåk, flertallsform skjæker, kan ha forskjellige utforminger:

en u- formet bøyle (egentlig en åk- kopling) som fester et trekkdyr til en slede, eller
langsgående dragstenger fra en kjerre, trille, karjol,sulky eller annet hestekjøretøy på hjul, eller
tilsvarende for en skikjelke eller pulk.Sjækenes primære oppgave er å overføre trekkraften, men deltar også i styring og bremsing.
Den som trekker er utstyrt med seletøy som lettvint kan kobles til skjækene.
Bjørn Jervås

Bjørn Jervås (født 17. september 1962, død 27. august 2014) var en musiker bosatt i Bodø. Han startet med musikk i 1977; hovedsakelig punkrock. Hans siste band, Manna ga ut Norges første norskpråklige reggaealbum Salma (Smart Patrol Records). 
I 1976 flyttet Jervås til Helsingfors, Finland med familien. Under et besøk samme år i sin mors hjemland, Tyskland, stiftet han første bekjentskap med punkrock, og begynte å lære seg instrumentet bassgitar. I 1977 hadde han konsert i Helsingfors med sitt første band.
I 1977 begynte han i tillegg å høre mye på reggae, noe som også fikk stor betydning. Da sommeren kom i 1979, var han tilbake i Bodø, og samme år startet han og klassekameraten Petter «Pogo» Taranger bandet Hjertesvikt A/S. Da konverterte Jervås til gitar. Jervås var en drivkraft i rockemiljøet i Bodø gjennom tre tiår og spilte i:

Hjertesvikt A/S
Snowcats
Karaoke Kids
Irie Darlings
Busta Ofte
MannaI tillegg var han med i flere andre prosjekt, som Big Bam Boo (coverlåter av 1-2-6 i reggaeversjoner), Rognan Håndballag og 20th Century Propeths. I tillegg jobbet han mye med hiphop-gruppen Tungtvann. I januar 2010 stilte Jervås opp som medlem i koret Team Joddski i TV 2-produksjonen Det store korslaget.
Jervås var i mange år (styremedlem fra starten i 1979) med i styret av Bodø rockeklubb, og han startet nåværende X Rockeklubb i  1997. I tillegg arbeidet han som leder for avdeling Nord i Norsk Rockforbund.
Når det gjelder reggae, var Bjørn Jervås veteran i Norge. Jervås var også med sitt daværende band, Irie Darlings på Jamaica i 1994 og spilte inn et album. Dette var etter at en single – "Babylon Fall", utgitt på det jamaicanske selskapet High Times hadde nådd 11.-plass på X-News "Top Twenty". Dette albumet var produsert av Earl Chinna Smith, gitarist bl.a i The Wailers og Melody Makers.
Ved siden av musikken tok Jervås utdannelse i Forsvaret, der han jobbet som befal i 9 år. Fra 1996 arbeidet han med vanskeligstilt ungdom. Han var også bidragsyter og konsulent på flere bokutgivelser om 2. verdenskrig.Jervås døde etter lengre tids sykdom i 2014.


== Referanser ==
Curtiss SB2C Helldiver

Curtiss SB2C Helldiver var et amerikansk stupbombefly utviklet og produsert under andre verdenskrig av Curtiss-Wright for den amerikanske marine. SB2C ble kalt "The Beast", eller "Son of a Bitch, 2nd Class" etter sin betegnelse, og ble aldri populær blant mannskapene fordi det var lite manøvrerbart, men flytypen ble allikevel den mest suksessfulle allierte stupbomberen under den andre verdenskrig i form av resultater.
SB2C Helldiver fikk sin ilddåp 11. november 1943 da de fra hangarskipet USS Bunker Hill angrep den japanske basen på Rabaul, Ny-Guinea.


== Varianter ==
Prototypen XSB2C-1 fløy første gang 18. desember 1940. Flyet skulle vise seg å ha svært mange tekniske problemer, og den første produksjonsvarianten SB2C-1 var ikke ferdig før i juni 1942 og flyet var først operativt i desember samme år. I 1943 ble de første SB2C-3 levert (SB2C-2 ble bare bygget som prototype og aldri satt i produksjon), og i 1944 SB2C-4 som var den mest tallrike varianten. Den siste varianten var SB2C-5.
En variant av Helldiver ble også produsert for United States Army Air Force under betegnelsen A-25 Shrike.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Wings Palette-fargelegging
Iota

Iota (Ι ι) er den niende bokstaven i det greske alfabetet.
Eksistens

Annen betydning: Eksistens (matematikk)Eksistens er i vanlig forståelse den verden som vi er oppmerksom på gjennom våre sanser, og at den eksisterer uavhengig av dem. I akademisk filosofi har ordet en mer spesialisert betydning og blir kontrastert med det vesentlige, essens, som spesifiserer ulike former for eksistens foruten forskjellige forhold for identitet for objekter og egenskaper. Filosofer har undersøkt spørsmål som «Hva eksisterer?»; «Hvordan kan vi vite?»; «I hvilken grad er sansene våre pålitelige i henhold til eksistensen?»; og «Hva er meningen, om noen, til påstanden om eksistensen av kategorier, ideer, og abstraksjoner?»
Ontologien er den filosofiske undersøkelsen av værens vesen, eksistensen eller virkeligheten generelt, foruten også de grunnleggende kategoriene til væren og deres forbindelser. Ontologien er tradisjonelt listet som en del av metafysikk, en hovedgren innenfor filosofi, og behandler spørsmål som angår hvilke eksistenser som eksisterer eller som kan bli sagt å eksistere, og hvordan slike eksistenser kan bli gruppert, relatert innenfor et hierarki, og gruppert videre i henhold til likheter og forskjeller. En livlig debatt innenfor dette feltet er den pågående diskusjon om eksistens av Gud.
Epistemologi eller erkjennelsesteori undersøker sannhetens kriterier, og definerer de primære eller opphavelige sannheter som er akseptert i undersøkelsen av kunnskap. Det første er eksistens. Det er knyttet til enhver analyse. Det er selvinnlysende, en væren som a priori og kan ikke betviles ettersom en person som gjør innvendinger til eksistensen må underforstått akseptere eksistensen som en premiss.Materialisme hevder at det eneste som eksisterer er materie, at alle ting er sammensatt av materiale, og alle fenomener, inkludert bevissthet, er resultatet av materielle vekselvirkninger.
Begrepet eksistens ble første gang diskutert av Descartes, som hadde et positivistisk verdensbilde. Han mente at våre erfaringer og sanseinntrykk beviste vår eksistens. Hans mest kjente postulat var: «Je pense, donc je suis» (jeg tenker, altså er (eksisterer) jeg). 
Allerede hos Platon og Aristoteles finner vi ulike eksistensielle verdensbilder. Mens Platon hevdet at våre erfaringer var å betrakte som skyggebilder av virkeligheten, mente Aristoteles at virkeligheten var slik som vi oppfattet den gjennom sansene. 
Grunnlaget for moderne filosofi ble lagt av Søren Kierkegaard som introduserte eksistensialismen. Mange av de mest anerkjente moderne filosofene tilhører denne retningen: Michel Foucault, Martin Heidegger, Jean-Paul Sartre med flere.
Ifølge Kierkegaard er subjektiv eksistens det viktigste for mennesket, at mennesket må oppdage noe som det kan tro på, men denne oppdagelsen må også være slik at den får subjektet til å tro at det eksisterer. Å være et selv﻿﻿ er å være noe som forholder seg til seg selv, mente Kierkegaard. Ikke en ting, men en relasjon. Dette selvforholdet kjennetegnes ved valg, man må velge seg selv og dette selvet skal velges med inderlighet og lidenskap.


== Referanser ==


== Se også ==
Ontologi
Årdalstangen

Årdalstangen er et tettsted og administrasjonssenteret i Årdal kommune, som er Sogns nest mest folkerike kommune.
Tettstedet har 1 367 innbyggere per 1. januar 2022, men er klart mindre enn kommunens andre industristed Øvre Årdal innerst ved Årdalsvatnet 12 km lenger øst.


== Industri ==
På Årdalstangen finnes utskipningshavn for Hydro Aluminium/Årdal Verk. Norsk Hydro har et karbonverk (produksjonsanlegg for anodekull), laboratorium og administrasjonsbygg her. Ved administrasjonsbygget ligger det gamle gruvekontoret til fra Årdals første bedrift, smelteverket for kobbergruvene i Fardalen.


== Overnattingstilbud ==
På Årdalstangen ligger Klingenberg hotell og Tangen pensjonat.


== Kirke og runestein ==
Årdal kyrkje, en langkirke fra 1867 i gammel stavkirkestil og med 400 sitteplasser, står på Årdalstangen. Utenfor kirken står en to meter høy runestein.


== Bildegalleri ==

		
		
		


== Referanser ==
Skjønnhet

Skjønnhet eller vakkerhet er en beskrivelse av eller egenskap ved en person, et sted, en gjenstand, et kunstverk, en idé og annet som gir en sanseopplevelse av behag, mening eller tilfredsstillelse. Skjønnhet er studert som en del av estetikk, filosofi, sosiologi og kulturhistorie. 
Ordet skjønnhet kan på norsk også brukes om en vakker kvinne. En «ideell skjønnhet» er en person som blir beundret eller har et vesen eller karaktertrekk som innenfor en bestemt kultur blir betraktet som vakkert. Et antall historiske enkeltpersoner har blitt kulturelle skjønnhetsikoner, eksempelvis dronning Kleopatra, Helena fra Troja («Den skjønne Helena»), filmskuespilleren Marilyn Monroe og andre glamourmodeller.
Den individuelle, subjektive erfaringen av «skjønnhet» omfatter ofte tolkningen av selvstendige «helheter» som å være i balanse og harmoni med naturen, noe som kan føre til følelser av tiltrekning og velvære. Beauty is in the eye of the beholder, «Skjønnhet er i øynene på den som ser», er et gammelt engelsk ordtak som for å uttrykke denne forestillingen. Skjønnhet kan også fremkalle en opplevelse av positiv refleksjon over meningen med ens egen eksistens og tilværelse. Et «skjønnhetsobjekt» er alt som avslører eller gir gjenklang til en personlig mening.
I et moderne mediesamfunn preget av en seksualisert, visuell populærkultur og en ekstrem indvidualisme, kan vektlegginga på enkeltmenneskers utseende føre til et «skjønnhetstyranni» der jakten på det «perfekte», som forandrer seg med skiftende moter, blir overdrevent viktig.


== Se også ==
Estetikk
Ideal
Idyll
Erotisk kapital
Skjønnhetskonkurranse
Fysisk attraktivitet
Sex appeal


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Beauty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Nrk.no om hjernens sans for estetikk
Digitalkopi av Erling Lars Dales unnskapens tre og kunstens skjønnhet : om den estetiske oppdragelse i det moderne samfunn (Gyldendal, 1991)
Digitalkopi av Jean Lacostes Idéen om det skjønne (Forsythia, 1997)
Digitalkopi av Naomi Wolfs Skjønnhetsmyten : hvordan forestillinger om skjønnhet blir brukt mot kvinner (Tiden , 1992)
Aftenposten innsikt 2012 om skjønnhetsidealer
NRK skolefjernsyn 1979 om skjønnhetsidealer gjennom tidene
Svein Erik Paulsen

Svein Erik «Spiker'n» Paulsen (født 30. mars 1946 i Trondheim) er en norsk tidligere proffbokser. Han bokset i vektklassen super fjærvekt.
Paulsen innledet karrieren ved å bli norsk juniormester i 1962. Han ble norsk seniormester i 1964, 1966, 1968, 1969, 1970 og 1972 og nordisk mester i 1967 og 1970. Han var
OL-deltager i 1972 der han oppnådde en femteplass i lettvekt.
Paulsen var profesjonell 1973–1978. Han bokset 25 kamper som proff, 21-2-1 (5 KO).    
I 1974 ble Paulsen Norges første europamester i proffboksing da han beseiret Lothar Abend. Paulsen gjorde totalt fire forsvar av sin EM-tittel.
I 1975 utfordret han Alfredo Escalera om WBC-tittelen, men tapte via TKO i 9. runde. 
Beste motstandere: Alfredo Escalera, Lothar Abend, Antonio Puddu, Ugo Poli, Arnold Taylor.
Paulsen var på sitt beste rangert som nr. 2 i verden av Ring Magazine. I 1974 ble han tildelt Olavstatuetten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Svein Erik Paulsen – Olympedia 
(en) Svein Erik Paulsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Svein Erik Paulsen – BoxRec
Sonja Lid

Sonja Boeck Lid (født 2. april 1933 i Lødingen) er en norsk forfatter og skuespiller.


== Liv og virke ==
Sonja Lid spilte blant annet i to filmer på midten av 1950-årene. 
Sonja Lid er mor til forfatteren Vetle Lid Larssen og filmskaperen Gaute Lid Larssen som hun har fra et tidligere ekteskap med den avdøde skuespiller Lars Andreas Larssen.  Blant forfedrene er medisinprofessor  Wilhelm Boeck (1808–1873).Sammen med sin mann Lars Andreas Larssen startet hun i 1962 Fredskontoret i Stavanger. Etter hvert vokste det fram fredskontor i en rekke norske byer.


== Kjent sitat ==
«Vi strekker oss mot månen, men tør ikke strekke hånden ut mot en annen.»


== Bibliografi ==
Vår nakne virkelighet – dokumentarisk med skjønnlitterære innslag (1972)
Reisen mellom latter og gråt – dokumentarisk med skjønnlitterære innslag (1974)
I begynnelsen er kroppen – dokumentarisk med skjønnlitterære innslag (1978)
Det hvite mørke – en bok om samliv (1980)
Samliv – sammen med Sidsel Mørck, medforfatter og redaktør (1984)
9191 Fjordbakken – (1985)
Istiden er rød – (1987)
Kristianes reise: et kvinneportrett 1833-1873 – Emilia forlag (2005)
Kjærlighetens ville veier og våtmarkene – noveller (2021)


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Sonja Lid i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
(en) Sonja Lid på Internet Movie Database 
(en) Sonja Lid hos The Movie Database
Virkelighet

Virkelighet omfatter vanligvis alt som er håndgripelig og sant eller det som eksisterer i verden, i motsetning til fantasier, abstrakte ideer og det som er falskt og usant. Virkeligheten er imidlertid et relativt begrep som blir behandlet og diskutert i idéhistorien og filosofien, særlig i ontologien, det vil si læren om hvordan virkeligheten faktisk arter seg. Den dagligdagse oppfatning og opplevelse av virkeligheten som et system av ting, er ifølge filosofien strengt subjektiv, men ved hjelp av vitenskapelige metoder kan man oppnå et metafysisk verdensbilde. Resonnement og empiri som er vitenskapelig behandlet i idéhistorien, gir et bilde av virkeligheten som er så nyansert og korrekt som det lar seg gjøre. 


== Virkelighetsbegrepet i filosofien ==
Moderne filosofi har ulike retninger. Virkeligheten beskrives ifølge Thomas Kuhn i lys av det paradigme som vi befinner oss i. Våre resonnementer farges av våre erfaringer og den situasjon som oppstår når vi gjør nye erfaringer. Vi tilegner oss ifølge språkfilosofene kunnskap gjennom et filter fra miljø og tidligere erfaringer. En sentral representant for denne teorien er Ludwig Wittgenstein. Han hevdet at språket utgjør det største hinder for å kunne beskrive virkeligheten, siden vi ikke kan beskrive fenomener som det ikke finnes ord for. Andre teorier hevder at virkeligheten er slik som vi oppfatter den. En representant for disse såkalte fenomenologene er Martin Heidegger, som i sitt hovedverk Væren og tiden plasserer mennesket i sentrum av verden. Han beskriver mennesket som produkt av sin tid og sin væren, og at virkeligheten dermed ikke kan være noe mer eller mindre enn vår opplevelse av verden. 


== Se også ==
Ding an sich
Epistemologi (erkjennelsesfilosofi)
Eksistensialisme
Essensialisme
Faktum
Fantasi
Forklaringsmodell
Logikk
Materialisme
Metafysikk
Nominalisme
Ontologi
Naturvitenskap
Realisme (erkjennelsesteori)
Realisme (ontologi)
Sannhet
Type/ting-distinksjon
Universaliestrid
Verden
Verdensbilde
Virkelighetsbrist
Virtuell virkelighet


== Eksterne lenker ==
Søk på ordet «virkelighet» i norske ordbøker: Søk etter virkelighet i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok  
Oppslagsordet «virkelighed» i Ordbog over det danske sprog