Tønder (slekt)

Tønder er en dansk-norsk slekt med opphav i den danske (den gang slesvigske) landsbyen Tønder i Sønderjylland, hvorfra Christopher Nielssen (1587–1656) kom da han flyttet til Norge og døpte sine sønner Tønder. En del av hans etterkommere har havnet i Danmark igjen, så det finnes Tøndere begge steder. Slektens etterkommere tilhørte embetsstanden i Norge i flere generasjoner.Flere av slektens etterkommere har hatt sentrale offentlige embeter i både Norge og Danmark, særlig innen militæret og kirken. Mange Tøndere har også vært godseiere i begge land.


== Forbindelser til andre slekter ==
Gjennom giftemål har slektens etterkommere forgreininger i andre kjente norske slekter som: Anker, Angell, Astrup, Hornemann, Coldevin, Lysholm, Midelfart, Greve, Hersleb, Nissen, Schjelderup, Collin, Gude og til etterkommere av adelsslekten Benkestok.Noen av Tønder-slektens medlemmer i Nord-Norge er samtidig etterkommere av sorenskriver Christen Jensen Hveding. Susanne Augustinusdatter Tønder etterlot seg en stor etterslekt gjennom ekteskapet med Jochum Greve (Hvedings barnebarn). Den nordlandske slektslinjen har samtidig slektskap til den danske slekten Busch.
Etterkommere av Christopher Nielsen og hans andre kone Karen Olufsdatter Schriver (1612-1656) har også røtter i adelsslekten Darre.


== Våpenskjold ==
Slektens våpen viser en due stående på en stubbe og med løftede vinger.


== Slektsgrenen i Nord-Norge ==
En gren av slekten i Nordland forvaltet en periode Dønnesgodset og Tjøttagodset. Tønder-slekten rådet også over Dønnes kirke på Helgeland frem til 1700-tallet. Til kirken skaffet slekten en stor kirkeklokke fra Nederland som fremdeles er i bruk. Flere av slektens medlemmer ligger i familiemausoleet i kirken, som er Norges største private mausoleum. Mausoleet ble brukt av slektens etterkommere frem til 1860-tallet, og inneholder totalt 22 kister. En av dem er Peder Tønder som var amtmann i Nordlandene (Nordland og Troms). Tønder-slekten har mange etterkommere i Nord-Norge. Slektsgrenen i Nordland representerer en klassisk nordlandsslekt. 
Tønder-slekten etablerte seg i den nordlige landsdelen gjennom besittelse av offentlige embeter.


=== Slektslinjen etter Augustinius Olsen Wivel og Christiane Charlotte Tønder ===
Augustinius Olsen Wivel (1660–1738), sønn av sognepresten til Lødingen Oluf Augustinussen Wivel, kom i tjeneste hos Peder Tønder på Dønnes i 1680. Wivel forvaltet og bestyrte Dønnesgodset for Tønder familien i flere år. I 1695 ble han gift med en av Tønders arvtakere, Christiane Charlotte Tønder. I 1704 flyttet han til Vandve der han drev skipperbruk til han døde i 1738. Barna deres tok morens pikenavn Tønder og fra disse nedstammer slekten Tønder på Helgeland i Nordland.Christiane Charlotte Tønder (1679-1749) var datteren til sognepresten i Trondheim Ole Christophersen Tønder og Maren Jørgensdatter Schjelderup (av slekten Schjelderup). Hun var barnebarnet av slektens stamfar Christoffer Nielssen Tønder. På morssiden nedstammet hun direkte fra biskopen i Trondheim Peder Jensen Schjelderup (1571–1646), og fra borgermesteren og rådmannen i Trondheim Hans Gjertsen Busch (1585-1649).Olsen Wivel var selv av dansk herkomst. Moren hans kom fra København, og morfaren hadde virket som kjøpmann og possementmaker i Amager. Morfaren hadde enerett til å være possementmaker i mange år.


=== Nordlandske Tønder-etterkommere i København ===
I kildene finnes en Hans Tønder som var handelsmann i den danske hovedstaden i 1750-årene. Hans Tønders niese Anna Marie Greve er en annen etterkommer; hun ble døpt i København i 1753, der familien bodde en periode i embets medfør. Dette er en av flere linjer av slekten som har vendt tilbake til Danmark.


== Noen etterkommere ==
Andreas Christophersen Tønder (1615–1696), borgermester og stiftsskriver i Trondheim. Sønnen Christopher Tønder (1681) ble byskriver i København, en annen sønn Petter Andersen Tønder (f. ca 1673) ble kaptein i Nederland og Michael Andersen Tønder (f. ca 1679) var islandsk kjøpmann
Niels Christoffersen Tønder (1620–1649), borgermester i Trondheim. En direkte kognatisk etterkommer av borgermesteren offiser Ebbe Carsten Tønder Astrup (1794–1888), var far til statsråd Hans Rasmus Astrup (1831–1898). Hans Astrup var far til oberst Ebbe Carsten Morten Astrup (1876–1955), og farfar til skipsreder Nils Ebbessøn Astrup (1901–1972) og oldefar til skipsreder Hans Rasmus Astrup (1939–2021). Andre direkte etterkommere inkluderer major og sjef for det Stjørdalske kompani Christian Fredrik Coldevin (1727-1802) og forfatter Sigrid Undset. Undset nedstammer fra Tønder-slekten via sin mor.
Ole Christophersen Tønder (1633–1684), sogneprest i Vår frue kirke, Trondheim. Etterkommeren Ole Olsen Tønder (1663-1725) ble sogneprest i Meldalen, og hans sønn Oluf Olufsen Tønder (1708-1747) virket også som sogneprest. En annen kognatisk etterkommer Poul Frederik Gaarder (1779-1857) ble sogneprest i Alstahaug og prost i Helgeland
Peder Tønder (1641–1694), amtmann og godseier
Mads Andersen Tønder (1644-1720), rådmann i Trondheim
Nicolai (Niels) Jacobsen Tostrup (1660), residerende kapellan i Grip fiskevær og senere i Kvernes
Hans Jenssen Collin (1682–1742), borgermester i Kristiansand. Collin var sønn av Karen Tønder, datteren av sogneprest Ole Christophersen Tønder og barnebarn av slektens stamfar. Collins sønn, Niels Krog Collin, ble senere amtmann i Romsdal
Hans Nobel d.y. (1684–1752), amtmann i Stavanger og justisråd. Nobel var barnebarnet av slektens stamfar og hans andre kone Karen Olufsdatter Skriver
Peder Lauridsen Brønlund (1687–1738), sogneprest og prost i Brønnøy, krigskommissær
Hans Horneman (1688–1764), skipsreder og rådmann i Trondheim. Horneman var sønn av Anna Nielsdatter Tønder, datteren av borgermester Nils Tønder og barnebarn av slektens stamfar
Peder Hersleb (1689–1757), biskop i København. Hersleb var barnebarnet av Anna Hersleb (Tønder), som var datteren av slektens stamfar. Herslebs sønn, Hans Christopher Hersleb (1722-1788), ble jurist og borgermester i København
Johan Garmann (1717-1768), sorenskriver i Bergen
Hans Peter Tønder (d. 1760), oberstløytnant
Frantz Wilhelm Tønder (d. 1738), kaptein
Michael Christian Ludvig Ferdinand Tønder (1692–1755), dansk-norsk sjøoffiser og viseadmiral. Tønder deltok i slaget i Dynekilen, der deltok også broren Christian Tønder (1690-1717)
Henrik Andreas Tønder (1696–1773), sjøoffiser. Deltok i slaget i Dynekilen
Ditlev Axelsen Tønder (1699–1776), kaptein
Christian Ulrik Tønder (1699–1751), amtmann i Romsdals amt. Tønders dattersønn var eidsvollsmannen Hans Christian Ulrik Midelfart (1772-1823)
Elisabeth Tønder Brix (1707–1778), eiendomsmagnat og gjestgiver i Steinkjer
Hans Emahus Arnoldussen Tønder (1710–1752), godseier på Dønnesgodset
Jeremias Tønder (1728–1820), sogneprest
Claus Frandsen Tønder (1737–1819), dansk kontraadmiral
Niels Tønder Lund (1749–1809), forfatter, entomolog og botaniker
Ole Tønder Lange (1749-1814), generalkrigskommissær og godseier
Hans Emahus Tønder Coldevin (1754–1835), krigsråd og godseier på Dønnes i 1802. Sjef for kystvernet på Helgeland
Johan Mølmann Lysholm (1763–1839), stortingsrepresentant og forretningsmann
Peder Borch Tønder (1772–1842), sogneprest
Jens Peter Tønder (1773–1836), dansk litteraturviter. Peter Tønders far, Raphael Henrik Tønder (1740-1814), var admiral i den dansk-norske marinen
Henrik Georg Tønder (1782–1834), kjøpmann i Kragerø og stadshauptmann, stortingsmedlem. Sønn av byfogd Jacob Gynge/Giønge Tønder (1745–1806), som igjen var sønn av byfogd Peder Tønder (1699–1770) og Elisabeth Gynge
Herman Christopher Garmann (1786-1853), fransk visekonsul i Trondheim
Betzy Sneedorff (1790–1875), hoffdame. Sneedorff nedstammer fra Tønder-slekten via sin mor Maria Elisabeth Tønder (1770-1815), morens tipptippoldefar var slektens stamfar. Sønnen til Sneedorff oberst Carsten Christian Anker (1817-1898) ble kommandant i Fredrikstad og kammerherre, den andre sønnen Carl Johan Anker var også offiser. Via datteren Hedevig Betzy Sigismunda Annette Anker (1819-1879) gift Wedel Jarlsberg, nedstammer godseier Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg (1841-1922), og hans sønn hoffsjef Peder Anker Wedel-Jarlsberg (1875-1954). Gjennom Sneedorffs femte datter Betzy Gude (1830-1912) nedstammer diplomaten Ove Gude (1853-1910) og filmprodusenten Ivo Caprino (1920-2001)
Henrik Lysholm (1790–1860), stortingsrepresentant og embetsmann
Arnold Nicolai Caspar Tønder (1796–1869), dansk overetatsråd
Hans Emahus Tønder Sandborg (1798–1863), prest og ordfører i Borre
Isak Georg Jørgen Coldevin (1800-1865), godseier og ordfører i Frosta. Coldevin nedstammer fra slekten via sin far.
Johan Augustinussen (1808–1888), stortingspolitiker. Augustinussen nedstammet fra slekten via sin farmor Christiana Charlotta Tønder (1724–1795)
Rasmus Tønder Nissen (1822–1882), professor og statsråd
Niels Johan Tønder (1835–1925), dansk korpslege
Ebbe Holger Valdemar Tønder (1836–1921), dansk offiser og kammerherre. Tønders barnebarn Adam Moltke (1906-1985) ble politimester i Viborg
Fredrikke Tønder-Olsen (1856–1931), landets første forsikringsagent
Kristian Pedersen Tønder (1860–1930) og sønnen Per Tønder (1911–2015), begge prester og politikere fra Salangen
Thyra Tønder (1872–1955), dansk malerinne
Axel Coldevin (1900-1992), historiker og faglitterær forfatter. Coldevin nedstammer fra Tønder-slekten via sin far godseier Hans Johan Emahus Tønder Coldevin (1834-1932).
Dag Tønder (1907–1989), redaktør og jurist
Olav Tønder (1926–2000), medisinprofessor
Gunnar Tønder (1935–2020), lokomotivfører
Bård Tønder (1948–), høyesterettsdommer
Mette Tønder (1969–), tidligere ordfører i Nittedal og stortingsrepresentant
Ulf Flittig Tønder (1978–), filmklipper


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ebbe Karsten Tønder, Tøndernes Æt eller Slægttavler med alle dertil hørende Grene og Sidelinier til Familiens Ihukommelse, 1775. Senere bidrag fra Marie Anna Emahus Tønder