jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Koarktasjon av aorta

Koarktasjon av aorta er en medfødt hjertefeil som innebærer en forsnevring av hovedpulsåren aorta, etter stedet der arterien utgår til hode og armer. Feilen kan føre til at hjertet blir belastet med et høyt trykk. Dersom det er veldig trangt, stilles diagnosen ofte tidlig, bare kort tid etter fødsel. Dersom det er bedre plass, oppdages feilen gjerne ikke før barnet er eldre, gjerne på grunn av bilyd, eller i voksen alder.
Feilen kan opereres ved at den biten av aorta hvor problemet ligger, fjernes og erstattes av et lite rør eller ved at endene sys sammen. De aller fleste lever helt normale liv etter operasjonen, med normalt forventet levealder.  Personer operert for innsnevring kan være mer utsatt for på sikt å utvikle høyt blodtrykk, spesielt om operasjonen ble utført etter 7 års alder. Det er likevel viktig at pasienter med kjent koarktasjon tar blodtrykk i både bein og armer.
Noen  kan oppleve at det på nytt blir trangt i aorta (re-koarktasjon), særlig om operasjonen ble foretatt i nyfødt-perioden. Dette lar seg som oftest rette opp endovaskulært, uten operasjon. Det er også økt sjanse for cerebrale aneurismer og aneurisme av aorta i voksen alder. Gravide med koarktasjon har økt sjanse for svangerskapsforgiftning (høyt blodtrykk), og må følges nøye opp.
Barn med koarktasjon av aorta går som regel til hjertelege, (kardiolog) eller barnelege, (pediater) 1 gang i året, mens i voksen alder er det ofte ikke nødvendig med mer en andrehvert eller tredjehvert år. Det er likevel nødvendig at voksne med koarktasjon følges opp av kardiologer med god kunnskap om GUCH (voksne med medfødt hjertefeil).
Pasienter som er operert for denne hjertefeilen, har som regel et arr rundt kroppen fra brystet, og til ryggen, og ikke ned, foran på brystet slik som mange hjerteopererte har.
Turners syndrom

Turners syndrom også kalt X-monosomi er en sjelden kromosomfeil. Den ble oppdaget i 1938 av Henry Turner. Den er medfødt, og rammer kun jenter. Ca. 1 av 2 500 jenter fødes med denne lidelsen. Det blir født ca. 5-10 jenter med Turners syndrom i Norge hvert år.
Feilen består i at ett av de to X-kromosomene mangler helt eller delvis i noen eller alle cellene. Et misdannet X-kromosom kan komme fra far eller mor. Denne feilen i arvestoffet oppstår mellom kromosomene som pasienten får fra morens eggcelle eller farens spermie og har innvirkning på enkelte deler av kroppen, spesielt hormoner. Diagnosen innebærer problemer under vekst og pubertet. Noen av de rammede cellene vil fungere helt, andre bare delvis, og noen er ikke i stand til å utføre sin oppgave i det hele tatt.
Etter fødselen kan det sees hevelse (lymfødem) på håndbak, fotrygg og på nakken. Det kan også konstateres unormalt bred brystkasse med uvanlig stor avstand mellom brystvortene. Jenter med Turners syndrom blir sjelden høyere en 1,40–1,50 meter. Overvekt er vanlig. Det er også vanlig med lavere hårfeste i nakken. Huden på siden av halsen kan sees som en fold som strekkes utover nedenfor ørene og utover mot skuldrene. Noen jenter med TS har lærevansker som spesielt omfatter aritmetikk og romforståelse. Intelligensen generelt er ikke dårligere enn hos jevnaldrende.
Turners syndrom regnes ikke som arvelig. De som har Turners syndrom føler seg ofte utenfor og annerledes, ofte føler de kanskje at det er mer i veien med dem enn det som faktisk er tilfellet. Noen kan ha nedsatte sosiale evner. 


== Diagnose ==
Sikker diagnose kan bare stilles ved undersøkelse av kromosomene.  Dersom X-kromosomet bare mangler i noen av cellene, kalles dette for en mosaikktilstand. Noen av pasientene med moderate forandringer kan først få diagnosen som del av en utredning omkring manglende pubertetsutvikling med uutviklede (dysgenetiske) eggstokker (gonadedysgenesi).


== Behandling ==
Fordi TS skyldes en feil på arvestoffet, finnes det ingen helbredende kur.
Veksten kan til en viss grad økes gjennom medisinering av veksthormoner, noe som vurderes i alderen 6–8 år. En slik medisinering avsluttes når skjelettets vekstsoner har lukket seg, noe som kan sees på epifysen.
Mange har for lite kjønnshormoner og utvikler derfor ikke bryster, eggstokker, vagina, og livmor normalt, men ved hormontilskudd kan mange fungere normalt.


== Andre lidelser vanlig hos jenter med denne lidelsen ==
Jenter med TS har en større risiko for hjerte- og karsykdommer, og det viser seg at mange med Turners syndrom, har koarktasjon av aorta, en forsnevring av hovedpulsåren. Mellom 5 og 10% av barn født med TS har denne lidelsen.
Jenter med TS har i tillegg økt risiko for diabetes type 1, og mange får hjerteproblemer senere i livet. Turner-pasienter er også utsatt for sykdommer i skjoldbruskkjertelen, spesielt hypotyreose.


== Eksterne lenker ==
Turnersyndromforeningen i Norge
Øksfjordtunnelen

Øksfjordtunnelen er en veitunnel på fylkesvei 882 i Loppa kommune i Finnmark. Tunnelen går mellom Storvik og Skarbergodden i Øksfjorden. Den erstattet ei rasfarlig veistrekning langs fjorden. Tunnelen er 4 252 meter lang, og den ble åpnet i 1988. Den var den lengste tunnelen i Finnmark til Nordkapptunnelen ble åpnet i 1999.
Øksfjordtunnelen er smal, med ett kjørefelt og møteplasser. Fartsgrensen i tunnelen er 60 km/t. Tunnelen har kuldeporter, men vinteren 2006 var det likevel store problemer med isdannelse i tunnelen.


== Referanser ==


== Se også ==
Veitunneler i Norge


== Eksterne lenker ==
NRK: Frykter ulykker i islagt tunnel (6. mars 2006)
Altaposten: Skammens tunnel (28. november 2013)
Øksfjordtunnelen, gjennomkjøring fra vestsiden på YouTube
Øksfjordtunnelen, gjennomkjøring fra østsiden på YouTube
Øksfjordtunnelen på Google StreetView
Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche

Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche er en protestantisk kirke ved den nåværende Breitscheidplatz (tidligere Auguste-Viktoria-Platz) ved Kurfürstendamm i bydelen Charlottenburg-Wilmersdorf i Berlin.


== Historie ==
Den ble bygget i nyromantisk stil mellom 1891 og 1895 til minne om keiser Vilhelm I av Tyskland, som hadde samlet Tyskland.
Kirken ble totalskadet under vestallierte bombeangrep mot Berlin i november 1943. Mellom 1951 og 1961 bygget Egon Eiermann dagens kirke, der det 68 meter høye gamle tårnet ble integrert i en ny bygning, som en påminnelse om krigens redsler. Den nye kirken står i sterk kontrast til den gamle, med blå glasspaneler som dekker både kirkebygning og tårn (på folkemunne kalt «pudderdåsen» og «leppestiften»). Lokalbefolkningen kaller den også spøkefullt der hohle Zahn (= hulltannen). Kirkeskipet er åttekantet, klokketårnet sekskantet og kapellet firkantet.


== Stalingrad-madonnaen ==
Julaften 1942 befant militærlegen pastor Kurt Reuber seg i Stalingrad. Han tok pause fra operasjonsbordet lenge nok til å få samlet en gruppe soldater til en gudstjeneste i en underjordisk bunker. Det fantes ikke noe juletre eller noe som kunne minne om jul, men på baksiden av et erobret sovjetrussisk militærkart hadde Reuber tegnet et ikon, en madonna med Jesusbarnet. Rundt mor og barn hadde han skrevet: «Lys - liv - kjærlighet; i den beleirede festningen Stalingrad; julen 1942.»Reuber var en av omkring 95.000 tyske krigsfanger fra Stalingrad. I russisk fangenskap døde han av flekktyfus 20. januar 1944; men omkring 150 av bildene hans ble returnert til Tyskland, og Stalingrad-madonnaen har vært utstilt i Gedächtniskirche i Berlin siden 26. august 1983.Også katedralen i Coventry har en kopi av Stalingrad-madonnaen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
www.Gedaechtniskirche.com
Falkebergtunnelen

Falkebergtunnelen er en tunnel på fylkesvei 882 i Hasvik kommune i Finnmark. Tunnelen går gjennom Falkeberget ved Breivik på Sørøya. Den er 108 meter lang.
Falkebergtunnelen er smal og lav (4,0 meter), og plaget med isdannelse om vinteren. [1]


== Se også ==
Veitunneler i Norge


== Eksterne lenker ==
Bilde av vest-innslaget.
Falkebergtunnelen på Google StreetView
Soul Makossa

Soul Makossa er en singel fra 1972 av den kamerunske saksofonisten Manu Dibango. Den regnes ofte som den første disco-plata og ble først introdusert i USA av radio-DJen Frankie Crocker i New York.
Den huskes nok best for sitt rytmiske refreng «Mama-se, mama-sa, mama-coo-sa» som gjengis i Michael Jacksons  låt «Wanna Be Startin' Somethin'» fra 1983 der det er et framtredende element i sangens siste overgang. Dibangos advokater sørget for et forlik utenfor domstol da de hevdet at Jackson hadde stjålet melodien fra Dibango.
Vågstranda kirke

Vågstranda kirke ligger på Vågstranda i Rauma kommune. Kirken ble bygd i 1870 og restaurert til hundreårsjubileet i 1970.
Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Romsdal prosti i Møre bispedømme.
Kirken har et ytre omriss som en langkirke.  Den er bygd i laftet tømmer, hugget ved Trondheim, der kirken også først ble satt opp som råbygg. Tømmerstokkene ble så merket og plukket ned, fraktet til Vågstranda og satt opp igjen. Byggmester var G. Olsen (Trondheim).
Kirkeklokken er støpt på Bolsøya, av klokkestøper Christensen.
Tidligere, før 1870, soknet vågstrendingene til Gamle Veøy kirke, på Veøya, i Romsdalsfjorden.


== Interiøret ==
Altertavlen er fra 1870, malt av Eilert Balle Lund, fra Trondheim.
Orgelet er fra 1973 og har seks stemmer. Tidligere var det et harmonium i kirken, fra 1923.


== Kilder ==
Thaule, John Ove; Ubostad, Ingar; Pedersen, Bjørn. 1990. Kyrkjene våre i Ei bok om Rauma, Rauma Kommune. s 207-210


== Eksterne lenker ==
(no) «Vågstranda kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Vågstranda kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Øverdalen kirke

Øverdalen kirke ligger på Verma i Rauma kommune. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Romsdal prosti i Møre bispedømme.
Forut for byggingen ble det besluttet å dele det tidligere Kors sogn i to, Medalen og Øverdalen. Øverdalen er øverst i dalen (Romsdalen), mens Medalen, er midt i dalen. Kors kirke ble i den forbindelse flyttet fra Flatmark til Monge og var kirke for hovedsognet, mens Øverdalen var annekssogn og kirkebygget der ble titulert som kapell. Det ble oppført av byggmester Eirik Sylte fra Tresfjorden og innviet i 1902. Siden 1997 har bygget vært titulert som kirke. Det er en laftet langkirke med 150 sitteplasser. Kirken ble restaurert i 1953 under ledelse av John Tverdahl og fikk da den altertavlen og døpefonten den har i dag.


== Interiøret ==
Altertavlen er fra 1953, malt av Halvard Hatlen.
Orgelet har fire stemmer og er et harmonium fra 1914. Det er en gave fra «bygdefolket i Norge og Amerika».


== Litteratur ==
Thaule, John Ove; Ubostad, Ingar; Pedersen, Bjørn. 1990. Kyrkjene våre i Ei bok om Rauma, Rauma Kommune. s 207-210
Peder Brudeli og Asmund Kylling (red.), 2002. Øverdalen kirke 100 år 1902-2002, Øverdalen menighetsråd.


== Eksterne lenker ==
(no) «Øverdalen kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Øverdalen kirke hos Grytten prestegjeld
«Øverdalen kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Voll kirke

Voll kirke ligger i Måndalen i Rauma kommune. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Romsdal prosti i Møre bispedømme.
Det har vært kirkested på Voll siden middelalderen, og da en gammel stavkirke ble revet våren 1895, ble nåværende kirke reist samme året på den eldre kirkens tuft. Det er antatt at samtlige kirker er reist på samme tuftsted. Den nåværende kirken ble restaurert i 1964.
I 2013 ble det gjennomført en ny, omfattende, utvendig renovering av kirken.


== Arkitekturen ==
Kirken har et ytre omriss som en langkirke og har en åttekantet koravslutning. Den er bygd i laftet tømmer. Arkitekt var Gabriel Smith.
Byggekomiteen som hadde ansvaret for byggingen av kirken, engasjerte kunstmaleren Anna Ibsen som konsulent for arbeidet.Tidligere stod det en kirke fra 1674 på samme tomten.


== Interiøret ==

Av gamle gjenstander som finnes i kirken kan nevnes en bibel fra 1732, en huspostill fra 1756 og en alterkalk fra 1648.
Orgelet er fra 1840 og er kanskje det eldste spillbare orgel i landet. Tidligere var orgelet i Mandal kirke, og flyttet til Måndalen i 1926. Orgelet er bygd av orgelbygger Albrechtsen fra Trondheim. Det var lenge i dårlig forfatning, men ble restaurert forut for kirkens 100-årsjubileum.


== Referanser ==


== Kilder ==
Thaule, John Ove; Ubostad, Ingar; Pedersen, Bjørn. 1990. Kyrkjene våre i Ei bok om Rauma, Rauma Kommune. s 207-210


== Eksterne lenker ==
(no) «Voll kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Voll kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Innfjorden bedehuskapell

Innfjorden bedehuskapell ligger i Innfjorden i Rauma kommune. Kapellet ble vigslet i 1976. Kapellet eies av byda og leies ut til kommunen for kirkelige handlinger.
Innfjorden soknet tidligere til Voll sokn, i nabobygda Måndalen (Voll kirke). Kapellet er bygget av innfjordingene, fordi de ønsket å ha et kirkelig bygg og gudstjenester i sin egen bygd. Tidligere ble et bedhuskapell, fra 1897, brukt. Dette stod på Bø og her var det ni gudstjenester hvert år.
En Bibel fra 1600-tallet ligger på alteret.


== Kilder ==
Thaule, John Ove; Ubostad, Ingar; Pedersen, Bjørn. 1990. Kyrkjene våre i Ei bok om Rauma, Rauma Kommune. s 207-210


== Eksterne lenker ==
«Innfjorden bedehuskapell». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Humaniora

Humaniora eller humanistiske fag er en betegnelse på visse akademiske disipliner, som kan skilles fra naturvitenskap eller realfag og (fra annen halvdel av 1900-tallet) fra samfunnsvitenskap. 
Faget skilles også tradisjonelt fra universitetsfag som teologi, jus og medisin, men i dag kan ofte teologi regnes som et humaniorafag, og humaniora har også berøringspunkter med rettsvitenskapen. Samfunnsvitenskapene oppstod som humanistiske fag og grensen mellom humaniora og moderne samfunnsvitenskaper er flytende. Humaniora kalles av og til for «menneskevitenskapene». I akademisk sammenheng betegner «humanist» en fagperson eller student innen et humanistisk fag, ofte med tilknytning til et humanistisk fakultet.
Foruten disiplinene filosofi og historie, regnes fagområder som idéhistorie, kunsthistorie og estetikk, arkeologi, kulturhistorie (folkloristikk og etnologi), litteraturvitenskap, språk (filologi og lingvistikk) og musikkvitenskap til humaniora. Nyere disipliner som medievitenskap regnes også til humaniora. I ulike former for kulturstudier kan skillet mellom humaniora og samfunnsvitenskap være mer formelt enn reelt.


== Se også ==
Norsk inndeling av vitenskapsdisipliner
De frie kunstene
cand.mag.
Master of arts


== Litteratur ==
Helge Jordheim, Anne Birgitte Rønning, Erling Sandmo og Mathilde Skoie Humaniora, 2011 ISBN 9788215018683
Georgie Henley

Georgina Helen «Georgie» Henley (født 9. juli 1995) er en engelsk barneskuespillerinne som er kjent for rollen som «Lucy Pevensie» i de tre filmene i  Legenden om Narnia-serien 2005–2010. Henley vant Phoenix Film Critics-prisen for «beste ungdomsprestasjon i en hoved- eller birolle – jente» for den første filmen i 2005.
Henley vokser opp i Ilkley, West Yorkshire, der hun går på Moorfield-skolen, samt er en del av Ilkey Upstagers teatergruppe. Foreldrene hennes er Mike og Helen Henley, og hennes eldre søster er Rachael, som hadde rollen som Lucy som voksen i den første Narnia-filmen, og Laura. 
Hun spilte den unge Jane Eyre i en BBC-filmatisering av romanen som ble vist julen 2006. I 2014 spilte hun mot Abigail Breslin i den canadiske filmen Perfect Sisters.


== Filmografi ==
Legenden om Narnia - Reisen til det ytterste hav (2010) – Lucy Pevensie
Legenden om Narnia – Prins Caspian (2008) – Lucy Pevensie
Jane Eyre (2006) – Unge Jane
Legenden om Narnia – Løven, heksa og klesskapet (2005) – Lucy Pevensie


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Georgie-Henley.com
(en) Georgie Henley på Internet Movie Database 
(sv) Georgie Henley i Svensk Filmdatabas 
(da) Georgie Henley på Filmdatabasen 
(fr) Georgie Henley på Allociné 
(en) Georgie Henley på AllMovie 
(en) Georgie Henley hos Rotten Tomatoes 
(en) Georgie Henley hos The Movie Database 
(en) Georgie Henley hos Behind The Voice Actors
East African Airways

East African Airways var et felles østafrikansk flyselskap for Kenya, Tanzania og Uganda. Selskapet ble opprettet i 1950 og virksomheten opphørte i 1977 da Den østafrikanske union gikk i oppløsning og de enkelte land etablerte sine egne nasjonale selskaper; Kenya Airways, Uganda Airlines og Air Tanzania.


== Historisk flåte ==
Douglas DC-3
C-47
Canadair Argonauts
de Havilland Comet 4
Vickers Super VC10
de Havilland Canada DHC-6 Twin Otter
Fokker F27 Friendship
Douglas DC-9-32
Boeing 707-321


== Ulykker ==
18. april 1972 Addis Abbaba, VC-10, 43 omkomne
18. mai 1955 Mount Kilimanjaro, 20 omkomne
27. april1964 En Douglas DC-3 styrtet på Kilwa lufthavn i Tanzania, 1 omkom (kaptein Gene Brokensha)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
En fotoserie av DC-3-fly fra EAA
EAA¨s rutetabeller
Flerfargetrykk

Flerfargetrykk er et bilde, særlig grafikk, som er trykket med flere farger. Vanligvis må det da brukes flere trykkplater, i prinsippet én til hver farge. Det motsatte av flerfargetrykk er enfargetrykk, som vanligvis trykkes med svart på hvitt papir for gode kontraster.


== Trykking på hvitt papir ==

For at vi skal se en farge på et papir, må vi bruke et subtraktivt fargesystem. Det er vanligvis et firefargetrykk etter en såkalt CMYK-standard med primærfargene turkis (Cyan), magenta (Magenta), gul (Yellow) og svart (Key). 
Det motsatte av CMYK er RGB, et additivt fargesystem, basert på fargene rødt (R), grønt (G) og blått (B). Dette er lys slik vi oppfatter det. Teknikken brukes i fjernsyn og dataskjermen, som er svart (uten lys) opprinnelig. Ved å tenne farget lys, kan vi oppfatte alle farger.  Fargeblandingen skjer i «luften». Den hvite fargen er lysblanding fra alle RGB fargene samtidig, det vil si rødt, grønt og blått. Eller med andre ord den hvite fargen vi oppfatter er en blanding av farget lys, en sammenslåingen av alle regnbuens farger. 
Når man jobber med farger på hvitt papir, så trekker du ulike farger fra den hvite. Når rød maling legges på et hvitt ark, skjer det at det eneste lyset som reflekteres er rødt lys. Eller slik vi ser det, den eneste fargen som reflekteres er rød farge. De andre fargene (blått og grønt) er trukket i fra, eller subtrahert. Derfor kalles det et subtraktivt fargesystem (subtrahere vil si «å trekke i fra»).


== Offsettrykk ==
I offsettrykking brukes en trykkpresse. Det er automatisk mating av ark (papir), og fargetrykk oppnås ved at arket passerer flere fargeverk på sin vei gjennom trykkpressen. For å få et bilde med «alle» farger, må arket forbi minst fire fargeverk med den svarte fargen og de tre primærfargene. CMYK er det fargesystemet som brukes til trykking. Fargen bestemmes av hvilke av de forskjellige primærfargene som brukes, samt rasteret, et fint system av små punkt. I en lys farge er rasterpunktene mindre, og ligger derfor lengre vekk fra hverandre, enn i en mørk farge. 


== Kunstnertrykket grafikk ==
Kunstnere trykker ofte sin grafikk selv, og den er trykket i små opplag, for hånd. Trykkene skal signeres og påføres antall trykk i opplaget.
En grafisk kunstner bruker trykketeknikker eller trykkplater uten et raster, slik som i det maskinelle offsettrykket.  For å oppnå en transparent farge, blandes «fargeløs trykksverte» inn i fargen.  Dette gjør at en blå farge kan blandes ut og bli gjennomskinnelig og lys blå. (? akvarelleffekt) Slik lages lyse valører. Dette må gjøres fordi det på trykkplaten er et like tykk fargelag over det hele før trykking. 
Når en begynner å trykke (prøvetrykke) blir det som regel ikke helt som en hadde tenkt seg det, da må fargeblandingene og måten å farge inn platene på justeres. 


=== Plantrykk (linoluemsnitt) ===


== Se også ==
Grafikk
Fargetresnitt
Fargelitografi
Monotypi
Håndkolorering
Fotokrom
Giclée
Pyrgotidae

Pyrgotidae er en artsfattig familie av fluer der de fleste artene lever i tropiske strøk. De er parasitter med en litt uvanlig livssyklus, i og med at de snylter på det voksne stadiet av biller. De aller fleste insekter som lever som såkalte parasittoider lever i larvestadiene til verten. Siden billene i stor grad er aktive om natten er disse fluene natt-aktive, noe som er uvanlig for høyere fluer.


== Utseende ==
Middelsstore (6–20 mm) fluer, ganske slankbygde med lange bein. Vingene har vanligvis tydelige fargemønster med flekker og/eller tverrbånd. Hodet er rundt eller trekantet, fasettøynene er ofte ganske små. Punktøyne mangler hos de fleste artene. Hodet er uten kraftige børster. Pannen (over antennene) og ansiktet (under antennene) er ganske brede. Antennene er foholdsvis lange, framoverrettede med tre ledd, en antennebørste (arista) sitter festet omtrent midt på oversiden av det tredje leddet. Munndelene er ganske små. Brystet (thorax) er kraftig, omtrent kvadratisk sett ovenfra, uten lange børster. Vingene er lange og smale, vanligvis tydelig flekkete eller med tverrbånd. Beina er lange og ganske kraftige, uten lange børster. Bakkroppen er lang og slank, uten påfallende store ytre kjønnsorganer.


== Levevis ==
Disse fluene lever på larvestadiet som indre parasitter (endoparasitter) på store biller av familien gjødselbiller (Scarabaeidae). Disse billene er mest aktive om natten og følgelig er de fleste pyrgotidene natt-aktive. Hunn-fluene angriper billene når de er ute og flyr og legger et egg på bakkroppen til billen mens de begge er i luften. Larven utvikler seg raskt inne i billen, dreper verten i løpet av 10-14 dager og forvandler seg deretter til en puppe, fortsatt inne i den døde billen. Noen arter av Pyrgotidae kan være økonomisk viktige fordi de reduserer bestandene av potensielt skadelige, oldenborre-lignende biller.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen tovinger, Diptera
Fluer, Brachycera
Underordenen høyere fluer, Cyclorrhapha
Gruppen Schizophora (Acalyptrata)
Overfamilien Tephritoidea
Familien Pyrgotidae
Underfamilien Lochmostyliinae
Underfamilien Toxurinae
Underfamilien Pyrgotinae


== Kilder ==
Steyskal, G.C. 1987. Pyrgotidae. I: McAlpine, J.F., m.fl. (red.): Manual of Nearctic Diptera. 2: 813-816. Agriculture Canada, Ottawa.


== Eksterne lenker ==
(en) Pyrgotidae i Encyclopedia of Life 
(en) Pyrgotidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pyrgotidae hos Fauna Europaea 
(en) Pyrgotidae hos Fossilworks 
(en) Pyrgotidae hos ITIS 
(en) Pyrgotidae hos NCBI 
(en) Kategori:Pyrgotidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pyrgotidae – detaljert informasjon på Wikispecies