Léopold Sédar Senghor

Léopold Sédar Senghor (født 9. oktober 1906 i Joal sør for Dakar i Senegal, død 20. desember 2001 i Paris i Frankrike) var en senegalesisk politiker. Han var Senegals første president, og var president i 20 år fra 1960 til 1980. Han var grunnleggeren av partiet Senegals demokratiske blokk. Blant senegaleserne blir han sett på som «nasjonens far».


== Liv og virke ==
Etter studier i Paris var han 1946–1959 medlem av den franske nasjonalforsamling og innehadde flere offentlige embeder. I 1948 opprettet han et parti som i 1958 ble Union progressiste sénégalaise (UPS) og senere Partie Socialiste som ble Senegals ledende og lenge eneste tillatte parti. 
Senghor var det selvstendige Senegals dominerende politiker til han trakk seg tilbake i 1980. Han bevarte de gode relasjonene med Frankrike og var det franskspråklige Afrikas tydeligste talsmann. Som politisk ideolog la han vekt på Afrikas egenart og forsøkte å kombinere sosialismen med négritudebevegelsen.
Han var også en kjent forfatter og mottok Prix mondial Cino Del Duca i 1978 for sitt forfatterskap.  I sin poesi forente han sin nedarvede afrikanske kulturarv med impulser fra sin lange tid i Frankrike. To gjennomgående tema i hans diktning er forsoning mellom folkene og et fritt Afrika. I 1983 ble han som første afrikaner medlem av Académie française.
Hans dikt er gjendiktet til norsk av Kolbein Falkeid.


== Politikk ==
Enda han var sosialist, holdt Senghor avstand til marxistiske og anti-vestlige ideologier som var blitt populære i det postkoloniale Afrika, og ville heller holde ved lag nære og sterke bånd med Frankrike og den vestlige verden. Om han holder fast på visse element i Marx' tanker, ser Senghor det slik at marxismen i sin helhet er lite tilpasset afrikanske realiteter: han tilbakeviser særlig begrepene ateisme og klassekamp — sistnevnte ses på som det motsatte av afrikansk tradisjon om full enighet og forsoning — og tilegner seg en spiritualistisk framgangsmåte inspirert av Pierre Teilhard de Chardin. 
Senghor teoretiserer over en «afrikansk vei i sosialismen» som ville sikre afrikanerne overflod samtidig som den ville utvikle produktivkreftene. Slik sosialismen ses av Senghor, som uttrykkelig ikke er kommunistisk, forenes den med begrepet négritude og en fundering over essensen ved særtrekkene i afrikansk kultur.
På det økonomiske planet, er nøkkelelementet i sosialismen slik Senghor hadde teoretisert landsbykooperativene, som forener afrikanske tradisjoner og demokratiske verdier: på det internasjonale planet, skal målet for den afrikanske sosialismen være, etter å ha lyktes med avkolonisering uten vold, å oppnå en «kulturell og økonomisk avkolonisering» ved å sette seg imot det imperialistiske systemet som ligger over produksjonslandene.
Året 1945 markerer starten på den politiske karrieren hans. Han blir valgt som deputert fra Senegal og blir etter det stadig gjenvalgt (1946, 1951, 1956). Som medlem av den rådgivende forsamlingen i Europarådet, blir han dessuten flere ganger delegert fra Frankrike til konferansen i UNESCO og til generalforsamlingen i FN. Han blir statssekretær for formannskapet i Rådet (regjeringen Edgar Faure : 23. februar 1955 - 24. januar 1956), og blir borgermester i Thiès i Senegal i november 1956. Som minister-rådgiver for regjeringen i den franske republikken i juli 1959, blir han valgt som første president for republikken Senegal 5. september 1960. De kulturelle aktivitetene hans er konstante : i 1966 holdes i Dakar den første verdensfestivalen for kunstartene til de svarte. Som gjenvalgt president for republikken i 1963, 1968, 1973, 1978, går han av fra stillingen sin 31. desember 1980.[1]


== Utvalgt bibliografi ==
DiktsamlingerPrière aux masques (1935)
Chants d'ombre (1945)
Hosties noires (1948)
Éthiopiques (1956)
Nocturnes (1961)
Lettres d'hivernage (1973)
Élégies majeures (1979)AnnetAnthologie de la nouvelle poésie nègre et malgache (1948)
Nation et voie africaine du socialisme (1961)
Pierre Teilhard de Chardin et la politique africaine (1962)
La poésie de l'action : conversation avec Mohamed Aziza (1980)
Ce que je crois (1988)Senghor skrev også teksten til Senegals nationalmelodi: Pincez Tous vos Koras, Frappez les Balafons.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Léopold Sédar Senghor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Léopold Sédar Senghor på Discogs 
(en) Léopold Sédar Senghor på MusicBrainz 
(en) Léopold Sédar Senghor hos Europarådets parlamentarikerforsamling