jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Damplassen (Oslo)

Damplassen (1–25, 2–24) er en plass i boligområdet Ullevål Hageby i Oslo ved begynnelsen av Nils Lauritssøns vei. Plassen fikk sitt navn i 1918. 
På plassen lå tidligere den såkalte «Svenskedammen» (opprinnelig to fiskedammer, ikke én), som i likhet med en del steingjerder i distriktet, som i Havnabakken, skal ha blitt bygget av svenske krigsfanger i perioden 1807–1814. Rundt 1920 ble det anlagt en ny dam med fontene. Damplassen er den sentrale plassen i Ullevål Hageby. Plassen ble omlagt i 1998.


== Bygninger ==
Rundt plassen ligger det nybarokke forretnings- og boliggårder i tegl. Gårdene ble bygget på 1920-tallet, og tilhørte da alle Ullevaal Samvirkelag. Samvirkelaget reklamerte da for at de var Vestre Akers største og mest velassorterte forretning. Samvirkelaget hadde egne avdelinger for kolonialvarer, kjøtt, fisk og grønnsaker, melk, brød og delikatesser, isenkram, kjøkkenutstyr, glass og malervarer, fiskematkjøkken og fryse- og kjølelager. Damplassen hadde også, i hvert fall fram til 1970-tallet, også skomaker. I dag er dette dagligvareforretning, konditori, kles- og gaveforretninger.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon: Damplassen
Predikanten

Predikanten kan være:

Forkynneren – en bok i Bibelen.
Predikanten (tegneserie) – en amerikansk tegneserie skrevet av Garth Ennis og tegnet av Steve Dillon.
Bankplassen (Oslo)

Bankplassen (1A–3, 2–4) er en plass i kvadraturen i Oslo som avgrenses av Kongens gate, Myntgata og Kirkegata. Før 1953 var også Agnes Thorsens plass del av Bankplassen.
Plassen har sitt navn etter bygningen for Christianiaavdelingen til Norges Bank, Bankplassen 3, oppført 1828 etter tegninger av arkitekt Christian H. Grosch. Den brukes nå av Nasjonalmuseet Arkitektur og fikk i 2008 et tilbygg tegnet av arkitekt Sverre Fehn.
Da Norges Banks hovedsete ble flyttet fra Trondheim til Kristiania, oppførte banken sitt nybygg på Bankplassen 4 etter tegninger av arkitekt Ingvar Hjorth, fullført i 1906. 
Fra 1986 holder Norges Bank til i nybygg på et helt tilstøtende kvartal med adresse Bankplassen 2, tegnet av arkitektene Kjell Lund  og Nils Slaatto. Flere eldre bygårder ble integrert i nybygget. I Norges Banks gamle lokaler holdt Museet for samtidskunst til fram til september 2017. Pr medio 2018 står bygget fortsatt tomt i påvente av nye leietagere. Andre kjente «institusjoner» på Bankplassen er Engebret Café med adresse Bankplassen 1.
Til Norges Banks 200-årsjubileum i 2016 ble plassen renovert (landskapsarkitekter: Dronninga landskap), med nye lysmaster som bruker de historiske armaturene, beskjæring av de 12 sølvlønnene som ble plantet i 1986, seks nye sommersyriner på solsiden av plassen, plassgulvet ble reparert, og bassenget fikk en utforming som tillater bruk som scene om vinteren. Renoveringen fikk Norsk Lyspris for 2016.


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Trygve Lies plass (Oslo)

Trygve Lies plass (1-3, 4) er en plass ved Furuset senter på Furuset i Oslo, i 1984 oppkalt etter Trygve Lie, som var FNs første generalsekretær. Ved plassen ligger bydelsadministrasjonen for Bydel Alna og det lokale kjøpesenteret Furuset senter.
På plassen står Nico Widerbergs statue i bronse av Trygve Lie, oppsatt i 1994.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2000). «Trygve Lies plass». Oslo byleksikon (4. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 446-447. ISBN 82-573-0815-3.
Hangran

Hangran er en gård på Byneset i Trondheim kommune. Gården ligger lengst vest på Byneset, ved fjorden, under den 272 m. høye Hangervåttån. Gården nevnes i Olav den helliges saga (kap. 38, af Öngrum). Navnet kommer fra norrønt hanga, «henge». I middelalderen lå det en kirke på Hangran, Hanger kirke. Kirken ble nedlagt i tiden før ca. 1430.


== Referanser ==
Gouache

Gouache, også skrevet guache og guasj, er en maleteknikk der en bruker dekkende vannfarger. Gouache er også betegnelsen på et bilde malt med denne teknikken. Ordet «gouache» er overtatt fra fransk og uttales «gua´sj» eller «goa´sj». Fransk har fått ordet fra det italienske «guazzo» som betyr «vannpytt», «vannfarge» eller «lavering».


== Maling og teknikk ==
Gouachemaling inneholder hvitt fargestoff som gjør fargene matte og dekkende slik at papiret eller underlaget ikke skinner gjennom som ved vanlig akvarell- eller lasurmaling. Malingen inneholder ellers fargestoff løst i vann og gummi arabicum (lim) som andre vannfarger.
En rekke kunstmalere og illustratører har brukt, og bruker, denne maleteknikken. Gouachemalingen er renslig å arbeide med fordi den er vannløselig, den gir forholdsvis jevne fargeflater og mørkere partier kan dekkes med lys farge. Teknikken egner seg særlig godt til illustrasjonsoriginaler som skal reproduseres, for eksempel til fargesterke plakater. Det har også vært vanlig å bruke gouache til fargelegging av plastceller i tegnefilm, der figurene har heldekkende farger, mens bakgrunnen har vært utført i mer nyanserik akvarellteknikk. Gouache kan delvis erstattes av akrylmaling som er vannløselig når den er våt, men tåler vann når den har tørket.


== Referanser ==


== Se også ==
Malerkunst
Vannfarger
Skarnsundet

Skarnsundet i Inderøy kommune forbinder Trondheimsfjorden med fjordens indre del: Beitstadfjorden. Skarnsundet er i alminnelighet isfritt selv om Beitstadfjorden kan være islagt om vinteren. Tidevannsstrømmen kan bli meget sterk.På vestsiden av sundet ligger Fosenhalvøya med tidligere Mosvik kommune, Skavdalen naturreservat, Venneshamn og Framverran; på østsiden ligger Utøy med det gamle ferjeleiet Vangshylla, åsen Tittinghalla og Ørdalen naturreservat.
23. juni 2020 ble Skarnsudet marine verneområde opprettet. Det omfatter det meste av Skarnsundet og i tillegg arealer ca. 2 km ut i Beitstadfjorden og Trondheimsfjorden, totalt 18 km². Verneområdet ble opprettet for å ta vare på helheten i et strømrikt sund og en rik fauna med flere arter svamper og koraller. Sundet har på 37 meters dybde den grunneste kjente forekomsten av øyekorall i verden. Øyekorallen lever som regel på dyp fra 100 meter og nedover.Skarnsundbrua over sundet er en del av 755Fylkesvei 755.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bilde av Skarnsundet med brua
Arbeidersamfunnets plass (Oslo)

Arbeidersamfunnets plass (1) er en plass i Hausmannskvartalene i Oslo sentrum, mellom Torggata, Hammersborggata (tidligere Henrik Ibsens gate), Calmeyers gate og Samfunnshuset (bygningen som huser Oslo Arbeidersamfunn). 
Plassen har sitt navn etter denne bygningen i åtte etasjer, ferdig 1941 i funksjonalistisk stil. Her holdt Sentrum kino til, nå Sentrum Scene (adresse Arbeidersamfunnets Plass 1). 
I 2008 og 2009 blir plassen rustet opp. En del av Torggata blir trukket inn som del av plassen, og det blir lagt nytt dekke og etablert utendørsscener.Vis-à-vis denne, langs Hammersborggata, ligger Sentrum politistasjon. 
Over Torggata ligger Torggata Bad, en monumental bygning ferdig 1928 i nyklassisisme med empirekarakter, offentlig bad frem til 1980, siden treningssenter, med spise- og utesteder og servicebedrifter. 
Plassen ligger på området der Tukthuset lå fra cirka 1740 til 1930-tallet, da bygningene, som på det tidspunkt ble brukt til fengsel, ble revet. Noe av steinmurene fra allerede nevnte tukthus er bevart synlig i politibygningen (inngangen til Calmeyers gate) og i restauranten i nabobygningen over gaten.  


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon
Ringnes (Stange)

Ringnes er en stor gård i Ottestad i Stange kommune i Innlandet. Den ligger 7 km fra Hamar og helt ned til Mjøsa. Gården ble fredet av Riksantikvaren ved første fredningsrunde i 6. juni 1923. I 1996 tok deler av den 300 år gamle hovedbygningen fyr, bygningen ble ikke totalskadet og lot seg restaurere. 
Per 2022 er det Eva og Erik Aass Ringnes som eier gården. Tidligere var gården eid av Evas far og Venstre-politiker Erik Ringnes. De bodde på gården i over 40 år før datteren overtok gården i 2022.Rygh forklarer navnet fra et elvenavn: Ringa. Navnet forekommer ellers i Skedsmo og i Krødsherad.
Gårdens totale areal er på 1589,4 dekar, der 697,7 dekar er fulldyrket jord, 209,9 dekar er innmarksbeite, 624,5 dekar er skog, bygninger, 21,4 dekar er tun og vann og til slutt er 35,9 dekar andre typer areal.


== Historie ==
I Olav den helliges saga (Hringunes, kap. 43) nevnes Ringnes som Ketil Kalvs hovedsete. Han var nær venn av kong Olav Haraldsson, og var gift med kongens halvsøster, Gunnhild. Deres sønn, Guttorm, var en stor høvding. Han dro blant annet i «vesterveg» til kong Margad i Dublin, der han hadde vintersete. De plyndret i Bretland (Wales) sammen, men ble uenige da byttet skulle deles. Guttorm vant den påfølgende kampen (med sine 5 langskip mot kongens 16) og fikk nok sølv til å lage et 7 alen langt krusifiks som han ga til Olavkirken i Nidaros.
Omkring år 1500 omtales gården som adelsgods og hovedsete for Herlog Hovudfat. Etter å ha ledet et mislykket opprør mot kong Hans av Danmark, ble Hovudfat halshugget på Akershus festning (1508). Gården ble gitt til en av kongens menn som skattefritt krongods i 1528.
I 1720 kjøpte oberstløytnant Herman Heyer gården og oppførte hovedbygningen. Han var gift med Margrethe Coucheron, som hadde slektninger i baroniet i Rosendal. I 1768 ble Ringnes solgt til Erik Sørensen fra Nes, da den tidligere eieren, oberst Frederik Gottschalk von Haxthausen, ble utnevnt til generalmajor og sjef for Fredriksten festning. Fra 1781 til 1800 ble gården leid ut til amtmennene Ditlev von Pentz og Andreas Høyer.


== Kulturhistoriske funn ==
På Ringnes har det blitt funnet sverd og økser datert til 800-tallet. Mynter, sølv- og gullsmykker som er datert tilbake til ca. år 1000 (Utstilt hos Oldsaksamlingen i Oslo). Der ble det også funnet en gulldåse fra Norges og Sveriges kronprins Karl Johan, men den oppbevares i en bankboks.


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gårdens hjemmeside
«Ringnes (Stange)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Odd Aspeli

Odd Aspeli (født 9. januar 1936, død 20. januar 2022) var en norsk lokalpolitiker. Han har vært ordfører for både Vang og Hamar.
Etter kommunevalget i 1983 ble han varaordfører i Vang, og i 1987 ble han ordfører. 1. januar 1992 ble Vang slått sammen med Hamar, og Aspeli overtok som ordfører for den sammenslåtte kommunen. Han satt som kommunestyrerepresentant i Hamar for Arbeiderpartiet frem til 2007.
Han ble 8. november 2007 tildelt Hamarprisen av formannskapet i Hamar for sin «betydelige innsats i samfunns- og kulturlivet i Hamar kommune». Aspeli er også æresmedlem av Vang Fotballag og Arbeiderpartiet.
Odd Aspeli er onkel til Morten Aspeli, som var ordfører i Hamar fra 2011 til 2015.


== Referanser ==
Lars Tjærnås

Lars Erik Tjærnås (født 20. mars 1960 på Årvoll) er en tidligere norsk fotballtrener. Han jobber for tiden som ekspertkommentator for C More og V sport, og som skribent for 100% Fotball. Han var sjefsspeider i Vålerenga frem til 14. februar 2020.
Han har tidligere vært sportssjef i den norske klubben Ham-Kam,  trener i Årvoll, Grei, Mercantile, Bærum, Stabæk, Vålerenga, Hønefoss, Kongsberg IF, og assistenttrener i Lillestrøm og Wimbledon F.C.. I åtte år arbeidet han i Norges Fotballforbund som trener for ulike aldersbestemte landslag. Hans foreløpig siste fotballjobb var i Fredrikstad Fotballklubb, hvor han var ansvarlig for motstanderanalyse, spilleranalyse av eget lag, kartlegging og speiding etter spillere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Lars Tjærnås på Twitter
Republikkens bank

Republikkens bank (spansk: Banco de la República) er sentralbanken i Colombia. 


== Historie ==
Etter flere mislykkede forsøk ble det etablert en sentralbank i Colombia i 1880, «Banco National» for å være regjeringens bank, samt å yte kreditt til befolkningen. I tillegg ble banken gitt ansvaret for å utstedet landets valuta (Colombiansk peso). Etter avsløringer av for mye utstedelse av valuta ble imidlertid Banco National avviklet av kongressen. Noen år senere ble «Banco Central de Colombia» etablert, og fungerte i perioden 1905 – 1909, men denne ble også avviklet av samme grunn som Banco National.  
Etter første verdenskrig fikk Colombia store økonomiske problemer, i likhet med mange andre land. Colombia stod foran en bankkrise, bl.a. fordi det ble trykket opp store mengder valuta uten kontroll. Spesielt ille var økonomien i 1922-23, og det ble klart at landet trengte en sentralbank. 
I likhet med bl.a. Chile satte president Pedro Nel Ospina ned en kommisjon ledet av professor Edwin Walter Kemmerer, også kalt Kemmerer-kommisjonen, for å få orden på landets økonomi og valuta. 
25. juli 1923 ble «Republikkens bank» etablert, med en startkapital på 10 millioner pesos. Banken fikk enerett på utstedelse av valuta, og fikk som oppgave å administrere landets valutareserver, samt å være regjeringens bank, og «lender of last resort», dvs yte kreditt med høy risiko, der ingen andre banker vil gi kreditt. Denne rollen har mange sentralbanker i dag, av samfunnsmessige hensyn. 
Banken er i dag en selvstendig, uavhengig enhet, og fungerer som en juridisk enhet med rettigheter nedtegnet i Colombias nye grunnlov av 1991.
Republikkens bank ble i januar 2014 kåret til årets sentralbank for 2013 av CentralBanking.com.


== Oppgaver og målsettinger ==
Hovedstyringsmålet for banken er stabil inflasjon på mellom 4 og 5% p.a. 
Bankens oppgaver er:

Utstede valuta
Yte kreditt; her har banken svært restriktige regler
Fungere som bankenes bank
Formulere og utøve landets valutapolitikk
Administrere landets valutareserver
Være regjeringens bank
Opprette og administrere stiftelser for å bidra til vitenskapelig, sosial og kulturell utvikling i Colombia
Gi rapporter til kongressen


== Sentralbanksjef ==
Sentralbanksjef pr juni 2022 er Leonardo Villar. Han har sittet siden januar 2021.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell hjemmeside (engelsk)
Sigurd Pedersen

Sigurd Pedersen (født 26. januar 1893 på Espa, død 16. juli 1968) var en norsk politiker. Han ble valgt inn i Vang kommunestyre i 1924 for Arbeiderpartiet. I 1929 ble han valgt inn i kommunestyret i Hamar, og tre år senere ble han formannskapsmedlem. Den borgerlige siden og venstresiden hadde like mange representanter, og valget av ordfører ble gjort ved loddtrekning. I 1933 vant Ap, og Pedersen ble ordfører. Etter valget i 1934 fikk partiet flertall, og Pedersen fortsatte i jobben.
I 1935 ble han borgermester. Navnet på stillingen ble etterhvert gjort om til rådmann, og Pedersen var det fram til 1963. Mellom 1950 og 1953 satt han på Stortinget, som medlem av Finanskomiteen. Han fikk mange forespørsler om å ta gjenvalg til Stortinget, men han valgte å gå tilbake til rådmannsstillingen.
Han deltok i godt over hundre komiteer, kommisjoner, styrer og råd mens han var rådmann. 
1. oktober 1963 ble han utnevnt til ridder av første klasse av St. Olavs Orden.


== Referanser ==


== Kilder ==
Brynjulv Gjerdåker (1998). Stiftstad og bygdeby: Hamars historie 1935-1991. Hamar: Hamar kommune. 


== Eksterne lenker ==
(no) Sigurd Pedersen hos Stortinget 
(no) Sigurd Pedersen hos Norsk senter for forskningsdata 
Bilde av Sigurd Pedersen m.fl. november 1950, Hedmarksmuseet
Pedro Nel Ospina

Pedro Nel Ospina (født 18. september 1858 i Bogotá, død 1. juli 1927 i Medellín) var en colombiansk general og politisk figur. Han fungerte som president i Colombia i perioden 1922 til 1926. 
For å få orden på Colombias økonomi og valuta nedsatte han en kommisjon ledet av professor Edwin Walter Kemmerer, også kalt Kemmerer-kommisjonen, noe som bl.a. resulterte i etableringen av Colombias sentralbank – Republikkens bank i 1923. 


== Referanser ==
Espen Klouman Høiner

Espen Klouman Høiner (født 31. august 1981, fra Nesodden i Akershus) er en norsk dramatiker, skuespiller og regissør. Han har vunnet Heddaprisen to ganger; som skuespiller i 2013, og som dramatiker i 2019.  


== Utdannelse ==
Klouman Høiner er utdannet ved Kunsthøgskolen i Oslo, Statens Teaterhøgskole og Westerdals.   


== Kunstnerisk virke ==
Han har medvirket i spillefilmene Bare Bea (2004), Reprise (2006), Switch (2007), En som deg (2013), Hjelperytteren (2019) og Disco (2019). Han spilte også en av hovedrollene i TV-serien Kampen om Tungtvannet (2015).   
Klouman Høiner har blant annet spilt tittelrollene i Peer Gynt og Hamlet, Osvald i Gjengangere, og Biff Loman i En handelsreisendes død ved Trøndelag Teater. Han spilte i Moby Dick og i Arne Lygres Dager under i samme teaters Studioscenen- prosjekt i 2014.
Espen Klouman Høiner er medlem av teatergruppa Fjerdeklasses Produksjoner, en gruppe bestående av Teaterhøgskolens avgangsklasse fra 2011. Sommeren 2014 og 2015 satte de opp Nesoddspelet, som Klouman Høiner skrev manuset for.   
Monologen Vi, folket skrev også Klouman Høiner manuset til, som han vant Hedda-prisen for årets beste scenetekst i 2019. Monologen baserer seg løst på livshistorien til hans amerikanske vertsmor, da Klouman Høiner var utvekslingselev på videregående skole i USA .    
Klouman Høiner debuterte som forfatter i antologien 11 i 11 på Aschehoug forlag høsten 2011.  
Han har vært tilknyttet scenekunstkompaniet Verk Produksjoner siden 2015, og har markert seg med egne scenekunstproduksjoner. 


== Filmografi ==
2019: Disco (spillefilm)
2019: Hjelperytteren (spillefilm)
2015: Kampen om tungtvannet (TV-serie)
2012: En som deg (spillefilm)
2009: Upperdog (spillefilm)
2008: Uti vår hage 2 (TV-serie)
2007: Switch (spillefilm)
2006: Reprise (spillefilm)
2004: Bare Bea (spillefilm)


== Utmerkelser ==
Kanonprisen 2013 i klassen beste mannlige hovedrolle for filmen En som deg
Golden Sarmatian Lion 2014 for beste mannlige hovedrolle for filmen En som deg ved East-West International Film Festival, Orenburg
2013 Heddaprisen for beste mannlige medspiller for rollen som Biff Loman i En handelsreisendes død og for rollen som Ivar Zolen i Bør Børson Jr., Trøndelag Teater
2019 Heddaprisen for beste scenetekst for originalskrevet tekst til forestillingen Vi, folket
Nominert til Kanonprisen 2019 i klassen beste birolle for Hjelperytteren


== Familie ==
Han er fetter til komikeren og skuespilleren Steinar Klouman Hallert og skuespilleren Karin Klouman.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Espen Klouman Høiner hos Aschehoug forlag
Espen Klouman Høiner hos Trøndelag Teater
Espen Klouman Høiner hos Filmweb
(en) Espen Klouman Høiner på Internet Movie Database 
(no) Espen Klouman Høiner hos Nationaltheatret 
(sv) Espen Klouman Høiner i Svensk Filmdatabas 
(da) Espen Klouman Høiner på Filmdatabasen 
(en) Espen Klouman Høiner hos The Movie Database
Antiterrorpoliti

Antiterrorpoliti er politi som etterforsker terrorisme og søker å avdekke planlagte terroranslag, vanligvis innenfor et lands grenser. Antiterrorpoliti har også ofte ansvar for å bekjempe spredning av våpen, spesielt masseødeleggelsesvåpen. Eksempler på antiterrorpoliti er PST, Beredskapstroppen, Säpo og SO15. I mange land er imidlertid ansvaret for avdekning av terroranslag av rettssikkerhetshensyn tillagt en sivil etat utenfor politiet, som for eksempel MI5 og CSIS, for å sikre at ikke samme etat har myndighet til å drive både etterretning og maktutøvelse (pågripelse, arrestasjon, bevæpning o.l.).


== Referanser ==
Østbanestasjonen

Østbanestasjonen (i dagligtale omtalt som Østbanen) var den første jernbanestasjonen i Oslo. Den ble bygget som sørlig endestasjon for Norges første jernbane, Hovedbanen mellom Kristiania og Eidsvold, åpnet i 1854.  Stasjonen ble utvidet en rekke ganger, men i forbindelse med den store utbyggingen som endte med åpningen av Oslotunnelen i 1980, endret stasjonen navn til Oslo sentralstasjon. Navneendringen er  begrunnet i at Oslotunnelen gjorde at byens to endestasjoner, Østbanestasjonen og Vestbanestasjonen, kunne erstattes av én sentralt beliggende stasjon; altså Oslo Sentralstasjon. Navnet «Østbanestasjonen» brukes likevel fortsatt på stasjonsbygningen fra 1882 som ligger på Jernbanetorget, selv om bygningens jernbanefunksjoner i dag er sterkt redusert. 


== Stasjonsbygningene ==

Den første stasjonsbygningen ble reist etter tegninger av arkitektene Heinrich E. Schirmer og Wilhelm von Hanno. Deler av denne stasjonsbygningen fra 1854 i rød tegl står fremdeles, innebygget i Sentralstasjonen, men uten tårnet og den første toghallen.
Etter at Østfoldbanen ble åpnet, måtte stasjonen utvides. Toghallen ble bygget større og luftigere, og mot havnen og Jernbanetorget ble det reist to nye fløyer i pusset tegl, tegnet av arkitekt og stadskonduktør Georg Andreas Bull, som ca ti år tidligere hadde tegnet Vestbanestasjonen. Bygningen har rikt fasadeutstyr i nyrenessanse. Den utvidede Østbanestasjonen sto ferdig i 1882. 
Mesteparten av bygningene er fremdeles i behold, men toghallen brukes nå som et butikksenter, og kalles «Østbanehallen».

		
		
		


== Kulturminne ==
Østbanestasjonen ble fredet av Riksantikvaren i 2002, og fredningen omfatter eksteriøret til Østbanestasjonen, inklusive vestre fløy, søndre fløy med tilbygg mot øst og gjenværende del av toghall fra 1882, samt gjenværende del av Hovedbanestasjonen fra 1854.


== Se også ==
Vestbanestasjonen og Oslo sentralstasjon
Grefsen-ulykken
Sprengingen av Øst- og Vestbanestasjonen


== Eksterne lenker ==
(en) Østbanestasjonen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Østbanestasjonen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Farmers Insurance Open

Farmers Insurance Open er en golfturnering på PGA-touren som arrangeres hvert år i februar på Torrey Pines Golf Course i San Diego, California.
Turneringen ble opprettet som San Diego Open i 1952 og ble spilt på fem forskjellige baner de neste 15 årene før den fant sitt permanente hjem i Torrey Pines i 1968. I flere år var turneringen assosiert med popsangeren Andy Williams, som gav den navnet Andy Williams San Diego Open. Buick gikk inn som generalsponsor i 1992 og turneringens profil og kvalitet økte betraktelig under navnet Buick Invitational.  Men Buick opphørte som sponsor fra 2010 da forsikringskonsernet Farmers Insurance Group overtok.


== Vinnere ==
1 = seier etter omspill


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Profil på PGATOUR.com
Fylkesvei 804

Fylkesvei 804 (Fv804) går mellom Hattfjelldal sentrum og Ivarrud i Hattfjelldal. Veiens lengde er 21,7 km.


== Historie ==

Veien mellom Hattfjelldal og Unkerelv bru ble bygd mellom 1910 og 1913. Unkerelv bru var bygd 1901–02 og erstattet av ny bru i 1966. Fram til Ivarrud sto veien ferdig i 1920.Sommeren 2002 ble veien kraftig utbedret, forkortet fra 23 km til 21,7 km og asfaltert.
Veiarbeidet ble avsluttet i september 2002. Utbedringen ble markert ved en seremoni den 19. oktober 2002 med vegsjefen for Nordland, Arne Løvmo, fylkesråd Alf Ivar Samuelsen, Hattfjelldals ordfører og to tidligere ordførere til stede, sammen med norske og svenske skole-elever.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

HattfjelldalO.T. Olsens vei 

Susendalsveien 

Storsvingen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv804
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger