Epipyropidae

Epipyropidae er en liten familie av små sommerfugler som utmerker seg ved at larvene utvikler seg som ektoparasitter på sikader. Denne levemåten er ganske uvanlig mellom sommerfugler, men finnes også hos den beslektede familien Cyclotornidae. Epipyropidene lever i varme områder over hele Jorden nord til midtre USA og Japan, men mangler i Europa.


== Utseende ==
Små (forvingelengde 4 – 10 mm), mørke sommerfugler med forholdsvis brede vinger. Kroppen er kort og kraftig. Antennene er fjærformede hos begge kjønn, ofte bredt fjærformede hos hannene. Vingene er vanligvis mørkt grålige, bakvingene av og til bleke. Forvingene er trekantede, bakvingene avrundede med korte hårfrynser. Beina er korte uten påfallende torner. De utvokste larvene er flate med et lite hode som kan trekkes inn i kroppen. De er vanligvis mer eller mindre dekket av et hvitt, voksaktig sekret.


== Levevis ==
Epipyropidenes larver lever som ektoparasitter (parasitter som lever på utsiden av kroppen, som lus) på ulike slags sikader (Auchenorrhyncha), spesielt familien lyktebærere (Fulgoridae), men også familiene sangsikader (Cicadidae), Cixiidae og andre. Hunnene legger svært mange (opptil 3000 hos en afrikansk art) knøttsmå egg på vegetasjonen. Fra disse klekkes små, slanke, kjappe, såkalte triungulin-larver med lange bein, som ikke tar næring til seg, men leter etter en passende vert. Dersom en sikade slår seg ned i nærheten av disse larvene, griper de den og haker seg fast. Triungulin-larven forandrer seg nå til en tykk, sneglelignende larve med korte bein (men kraftige klør for å holde seg fast) og et lite hode. Denne haker seg fast på oversiden av vertens bakkropp rett under vingene. Det er uklart hva de spiser, trolig er det en blanding av voks og honningdugg som sikaden skiller ut, og hemolymfe (blod) som de suger fra verten. Det ser ut til at verten noen ganger overlever å bli infisert med epipyropide-larver, så de kan ikke regnes som klassiske parasitoider, som dreper vertene sine ved slutten av utviklingen. På den andre siden ser det ut til at mange verter blir så svekket at de dør kort tid etter at sommerfugllarvene har forlatt dem for å forvandle seg til en puppe. Den utvokste larven er dekket av et tykt, hvitt vokslag og står fram som en hvit "svulst" som tyter fram under vingene på verten. Når den er ferdig utviklet, forlater den verten og spinner seg inn i en tett kokong som også er dekket av voks, der den forpupper seg. Puppen borer seg halvveis ut av kokongen før den voksne sommerfuglen klekkes, slik at puppeskallet blir stående igjen i åpningen. Hele utviklingen tar 4 – 8 uker, av dette tilbringes halve tiden som parasitt på sikader. De voksne møllene flyr om natten, men kommer sjelden til lys.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Overfamilien Zygaenoidea
Familien Epipyropidae
Slekten Agamopsyche Perkins
Slekten Anopyrops
Slekten Epieurybrachys Kato
Slekten Epimesophantia Krampl, 1983
Slekten Epipomponia
Slekten Epipyrops
Slekten Epiricania Kato
Slekten Fulgoraecia Newman, 1851
Slekten Heteropsyche
Slekten Microlimax
Slekten Palaeopsyche


== Eksterne lenker ==
(en) Epipyropidae i Encyclopedia of Life 
(en) Epipyropidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Epipyropidae hos Fauna Europaea 
(en) Epipyropidae hos ITIS 
(en) Epipyropidae hos NCBI 
(en) Kategori:Epipyropidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Epipyropidae – detaljert informasjon på Wikispecies