Dvergmøll

Dvergmøll (Nepticulidae) er en familie av sommerfugler som inneholder de aller minste sommerfuglene, med vingespenn på bare 2,5 mm. Det er beskrevet ca. 800 arter, men det er sannsynlig at det finnes mange flere ubeskrevne. De fleste av dvergmøllene har larver som minerer (spiser innholdet i planten uten å bryte overflaten) i blader av ulike planter, men det finnes også noen som lever i frø eller bark. Dvergmøllene blir delt i to undergupper der den ene (Pectinivalvinae) finnes bare i Australia mens den andre (Nepticulinae) finnes på alle kontinenter bortsett fra Antarktis. Per i dag er det funnet 69 arter i Norge, men det er sannsynlig at vi har noen flere.


== Utseende ==

Knøttsmå til små møll (vingespenn 2,5 – 10 mm), forvingene er avrundede i spissen, ofte med et eller to lyse tverrbånd. Forvingenes grunnfarge er ofte bronseaktig brun, men kan være grå, rødlig eller andre farger. Hodet er forholdsvis stort og bredt, med en hårtufs i pannen. Sugesnabelen er kort og todelt, labialpalpene ganske korte og 2-3 leddete, maksillarpalpene lange, fem-leddete. Antennene er middels lange (rundt halvparten så lange som forvingene), trådformede. Det innerste antenneleddet er utvidet og danner et «øyelokk» over fasettøynene. Vingene har så, spredte torner på overflaten. Forvingene er nokså smale, avrundede i spissen. De har korte hårfrynser rundt spissen og lange, skrått utoverrettede hårfrynser langs de ytterste to tredjedelene av bakkanten. Bakvingene er redusert til smale staver, med middels lange hårfrynser langs fremkanten og svært lange hårfrynser langs bakkanten. Det er hårfrynsene som utgjør mesteparten av vingenes bæreflate, et trekk som man finner igjen hos svært små insekter i flere ulike ordener (vepser, trips, vårfluer).
Artene kan ofte være vanskelige å bestemme, men det er veldig nyttig å vite hvilken planteart den utviklet seg fra, fordi mange arter er ganske spesifikke når det gjelder vertsplanter. Den beste måten å registrere disse sommerfuglene på er derfor å samle inn blader med miner, og klekke fram de voksne sommerfuglene. Dette er gjerne relativt enkelt for denne gruppen på grunn av den raske larveutviklingen.


== Levevis ==
De fleste artene minerer i blader. Når hunnen legger egg, etterlater hun et lite skjul over egget. Dette sitter gjerne igjen på bladet etter at larven er klekket, og kan brukes til å kjenne igjen miner laget av dvergmøll. De ulike artene er spesialiserte på en eller noen få plantearter, men familien som helhet angriper en rekke forskjellige plantegrupper. Larveutviklingen går gjennom fire larvestadier med hudskifte mellom dem. Noen arter har svært rask utvikling, larveutviklingen kan ta bare noen få dager. Disse kan ha flere generasjoner per år. Den fullvoksne larven spinner seg inn i en avflatet kokong på bladet, og forvandler seg til en puppe. De gnager såkalte gangminer, dvs. larvene ganger ut snirklete ganger i bladenes indre. Det finnes også noen arter som minerer i frø eller under barken på levende trær. Noen arter lever på dyrkede planter, men fordi de er så små gjør de ikke økonomisk skade med mindre de forekommer i ekstremt høye tettheter. Relativt mange dvergmøll er regnet som truet, i Norsk rødliste for arter er 20 av de 69 dvergmøllene som er funnet i Norge tatt med.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae Stainton, 1854
Underfamilien Pectinivalvinae  – bare i Australia
Slekten Roscidotoga
Slekten Pectinivalva
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Enteucha Meyrick, 1915 – én art i Sverige og Danmark, ikke funnet i Norge
Enteucha acetosae (Stainton, 1854) – på syreslekta
Slekten Simplimorpha Scoble, 1983  – ikke i Norge
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella lapponica (Wocke, 1862) – på bjørk
Stigmella confusella (Wood & Walsingham, 1894) – på bjørk
Stigmella tiliae (Frey, 1856) – på lind
Stigmella betulicola (Stainton, 1856) – på bjørk
Stigmella sakhalinella Puplesis, 1984 – på bjørk
Stigmella luteella (Stainton, 1857) – på bjørk
Stigmella glutinosae (Stainton, 1858) – på or
Stigmella alnetella (Stainton, 1856) – på or
Stigmella microtheriella (Stainton, 1854) – på hassel
Stigmella aceris (Frey, 1857) – på lønn
Stigmella catharticella (Stainto, 1853) – på geitved
Stigmella anomalella (Goeze, 1783) – på roser
Stigmella centifoliella (Zeller, 1848) – på roser
Stigmella ulmivora (Fologne, 1860) – på alm
Stigmella magdalenae (Klimesch, 1950) – på rogn, mispel og eple
Stigmella nylandriella (Tengström, 1848) – på rogn og asal
Stigmella oxyacanthella (Stainton, 1854) – på busker og trær i rosefamilien
Stigmella hybnerella (Hübner, 1796) – på hagtorn
Stigmella floslactella (Haworth, 1828) – på hassel
Stigmella tityrella (Stainton, 1854) – på bøk
Stigmella salicis (Stainton, 1854) – på selje og vier
Stigmella vimineticola (Frey, 1856) – på selje. De norske bestandene kan være en ubeskrevet art og ikke S. vimineticola.
Stigmella myrtillella (Stainton, 1857) – på blåbær og blokkebær
Stigmella zelleriella (Snellen, 1875) – på vier
Stigmella lappovimella (Svensson, 1976) – på lappvier
Stigmella benanderella (Wolff, 1955) – på vier
Stigmella obliquella (Heinemann, 1862) – på pil
Stigmella trimaculella (Haworth, 1828) – på osp og poppel
Stigmella assimilella (Zeller, 1848) – på osp
Stigmella sorbi (Stainton, 1861) – på rogn, mispel og eple
Stigmella lemniscella (Zeller, 1839) – på alm
Stigmella continuella (Stainton, 1856) – på bjørk
Stigmella splendidissimella (Herrich-Schäffer, 1855) – på bjørnebær, molte, bringebær og åkerbær
Stigmella pretiosa (Heinemann, 1862) – på humleblom
Stigmella aeneofasciella (Herrich-Schäffer, 1855) – på murer og jordbær
Stigmella dryadella (Hofmann, 1868) – på reinrose
Stigmella poterii (Stainton, 1857) – på murer og andre planter i rosefamilien
Stigmella perpygmaeella (Doubleday, 1859) – på hagtorn
Stigmella basiguttella (Heinemann, 1862) – på eik
Stigmella svenssoni (Johansson, 1971) – på eik
Stigmella ruficapitella (Haworth, 1828) – på eik
Stigmella atricapitella (Haworth, 1828) – på eik
Stigmella samiatella (Zeller, 1839) – på eik
Stigmella roborella (Johansson, 1971) – på eik
Stigmella tristis (Wocke, 1862) – på dvergbjørk
Stammen Trifurculini
Slekten Acalyptris Meyrick, 1921 – ikke i Norge
Slekten Bohemannia Stainton, 1859  – to arter i Norge
Bohemannia pulverosella (Stainton, 1849) – på eple
Bohemannia quadrimaculella (Boheman, 1851) – på svartor
Slekten Ectoedemia Busck, 1907  – 19 arter i Norge
Ectoedemia sericopeza (Zeller, 1839) – på lønn
Ectoedemia albibimaculella (Larsen, 1927) – på melbær
Ectoedemia weaveri (Stainton, 1855) – på tyttebær
Ectoedemia septembrella (Stainton, 1849) – på perikum
Ectoedemia atrifrontella (Stainton, 1851) – på eik
Ectoedemia longicaudella Klimesch, 1953 – på eik
Ectoedemia liebwerdella Zimmermann, 1940 – på bøk
Ectoedemia amani Svensson, 1966 – på alm
Ectoedemia intimella (Zeller, 1848) – på vier
Ectoedemia argyropeza (Zeller, 1839) – på osp
Ectoedemia albifasciella (Heinemann, 1871) – på eik
Ectoedemia subbimaculella (Haworth, 1828) – på eik
Ectoedemia agrimoniae (Frey, 1858) – på åkermåne
Ectoedemia angulifasciella (Stainton, 1849) – på roser
Ectoedemia arcuatella (Herrich-Schäffer, 1855) – på jordbær og murer
Ectoedemia rubivora (Wocke, 1860) – på bringebær og bjørnebær
Ectoedemia sp. – mulig ubeskrevet art fra Kristiansand (Bengtsson m.fl. 2008)
Ectoedemia occultella (Linnaeus, 1767) – på bjørk
Ectoedemia minimella (Zetterstedt, 1839) – på bjørk
Slekten Parafomoria Borkowski, 1975  – ikke i Norge
Slekten Trifurcula Zeller, 1848  – tre arter i Norge
Trifurcula cryptella (Stainton, 1856) – på tiriltunge
Trifurcula eurema (Tutt, 1899) – på tiriltunge
Trifurcula subnitidella (Duponchel, 1843) – på tiriltunge
(usikkert hvilken stamme)
Slekten Areticulata  – ikke i Europa
Slekten Varius  – ikke i Europa


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 92–276. ISBN 978-91-88506-60-3
Nepticulidae på Tree of life: [1]
NorLep, Norges sommerfugler: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Dvergmøll – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Dvergmøll i Encyclopedia of Life 
(en) Dvergmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dvergmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Dvergmøll hos Dyntaxa 
(en) Dvergmøll hos Fauna Europaea 
(en) Dvergmøll hos Fossilworks 
(en) Dvergmøll hos ITIS 
(en) Dvergmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Nepticulidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nepticulidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Fra nettsiden "Svenska fjärilar"
Bohemannia quadrimaculella: [3]
Ectoedemia minimella: *[4]
Stigmella ruficapitella: [5]
Trifurcula subnitidella: [6]