jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Deutsch-Hannoversche Partei

Deutsch-Hannoversche Partei (DHP) var et konservativt-føderalistisk småparti i Preussen og Tyskland. Partiet som eksisterte fra 1869 til 1933, hadde sin største oppslutning på begynnelsen av 1920-årene, men oppnådde aldri mer enn ca. én prosent av velgermassen.


== Historie ==
Det ble grunnlagt i 1869 som protest mot den prøyssiske anneksjonen av kongeriket Hannover. Dets mål var en restaurasjon av det welfiske dynasti i Hannover, og det ble derfor også kalt Welfenpartei (Welferpartiet). 
Partiet hadde sitt høydepunkt på landsplan ved valgene i 1920 og i mai 1924, da det ved begge anledningen oppnådde 1,1 % av stemmene og fem medlemmer av Riksdagen.Etter 1918 gikk partiet inn for at Hannover skulle bli selvstendig fra Preussen og få status som en egen tysk forbundsstat. I 1933 oppløste partiet seg selv, for å komme et forbud i forkjøpet.
Partiet ble grunnlagt igjen som Niedersächsische Landespartei i 1945, og omdøpt Deutsche Partei i 1947.
I 1953 grunnla en dissidentfraksjon i Deutsche Partei et nytt parti under det gamle navnet, Deutsch-Hannoversche Partei. Det ble ingen større suksess, og dette partiet gikk inn igjen i Deutsche Partei i 1962.


== Referanser ==
Fellesprogrammet

Fellesprogrammet var en felles politisk plattform som opprinnelig ble lansert av de fire største politiske partiene ved andre verdenskrigs slutt, Arbeiderpartiet (DNA), Høyre (H), Venstre (V) og Bondepartiet (Senterpartiet) (B). Programmet fikk senere støtte av de to andre partiene, Norges Kommunistiske Parti (NKP) og Kristelig Folkeparti (KrF).
Programmet ble lansert ved Stortingsvalget i 1945 ved siden av de eksisterende partiprogrammene. Ideen kom fra Hjemmefronten og viste at noe hadde skjedd i det norske samfunnet under krigen. Felles motstand mot en ytre fiende hadde redusert de indre motsetningene som preget norsk politikk og samfunn før krigens utbrudd. Ingen andre europeiske land kunne vise til et tilsvarende felles politisk program.
Det avgjørende initiativet til fellesprogrammet kom fra fagforeningsmann og tidligere redaktør av Bergens Arbeiderblad, Gunnar Ousland. Det siste krigsåret samlet han redaktørkollegene Herman Smitt Ingebretsen (H), Chr. A. R. Christensen (V) og Hans Holten (B) til forhandlinger. Han fikk støtte fra Hjemmefrontens ledelse, som var med på å utarbeide kompromissene som naturlig nok måtte inngå i programmet.
Fellesprogrammet var en visjon (riktignok vag) med en fremtidsrettet profil. Programmet la rammene for gjenreisningen, men også for fremtidig vekst, retten til arbeid, og sosial og geografisk utjevning. Staten skulle ta ansvaret for å skape økonomisk vekst i samarbeid med næringslivet, for å bedre folkets levestandard, bekjempe arbeidsledighet, oppnå en sosial trygghet for folket og utjevne levekårene. Måten dette skulle gjøres på politisk var å samle de ulike kreftene som virket, de politiske, religiøse og sosiale, og redusere motsetningene. Tross vyene bar programmet preg av at det politiske tyngdepunktet lå til venstre i politikken. De tre største borgerlige partiene var da også noe skeptiske til ideen om et slikt program, fordi en fryktet at en skulle komme til å miste velgere, men partiene valgte til slutt å støtte programmet fordi en ventet at alternativet var verre. Blant annet var Høyres C.J. Hambro svært delt i synet på programmet.
Ved Stortingsvalget høsten 1945 var Fellesprogrammet en bærende gren, og forpliktet i realiteten alle partiene til å jobbe for programmets målsetning i mange år framover.


== Kilder ==
Fellesprogrammet, Store norske leksikon
Hannibalfeiden

Hannibalfeiden er den norske betegnelsen på en krig mellom Danmark-Norge og Sverige i årene 1643–1645. Betegnelsen viser til den norske stattholderen Hannibal Sehested. I Sverige kalles krigen Torstensonska kriget, etter den svenske feltherren Lennart Torstenson; i Danmark kalles krigen Torstenssonfejden. På engelsk brukes betegnelsen «the Torstensson War».Hannibal Sehested var kong Christian IVs svigersønn, og var den som hadde organisert den nyopprettede norske hæren.  


== Krigsforløpet ==
Svenskene sto med store styrker i Tyskland på grunn av tredveårskrigen, og Christian IV blandet seg inn ved å intrigere mot svenskene. Det svenske riksrådet bestemte seg for å gjennomføre et overraskelsesangrep på Danmark 12. desember 1643. Den svenske general Torstensson gikk inn i Jylland fra Nord-Tyskland. En annen styrke angrep Sjælland fra Pommern, mens en tredje styrke, på 11 000 mann, angrep Skåne.
I 1644 sendte Christian IV en sjøstyrke mot Kiel, og mistet øyet sitt i sjøslaget i juli. Samme år inntok svenskene Helsingborg, Lund og Landskrona. De angrep ikke Malmö, på grunn av den sterke festningen der.
I Norge fikk stattholder Hannibal Sehested tillatelse til å bygge ut hæren.  På rekordtid organiserte og trente han opp en hel hær. Han delte distriktene opp i legder, som pliktet å stille soldat med utstyr. I løpet av kort tid var hæren på 10 000, hvorav 8 000 var bondesoldater. Sehesteds oppgave var å lette på presset på Danmark, ved å angripe svenskene i Dalsland og Värmland, pluss Göteborg. Det ble med noen korte raid, før svenskene gikk inn i det da norske området Bohuslän på slutten av krigen. Der beleiret de Båhus festning og brente Konghelle.
Krigen endte med seier til Sverige.


== Skotter i Hannibalfeiden ==
Både på svensk og dansk-norsk side deltok svært mange skotter i krigshandlingene som leiesoldater.


== Krigens konsekvenser ==
Ved freden i Brömsebro mistet Danmark-Norge øyene Gotland og Øsel, samt Jämtland og Härjedalen. Idre og Särna var kommet på svenske hender i 1644, men ble glemt i fredstraktaten. Først ved en særskilt avtale i 1751 ble disse områdene i Dalarna formelt svenske.


== Se også ==
Liste over svensk-danske kriger
Slaget ved Bysjøen


== Referanser ==


== Litteratur ==
«Danmark og omverdenen, 1523-1660», fra danmarkshistorien.dk
Shannon

Shannon (også kalt Sionna) er Irlands og De britiske øyers lengste elv. Den deler de irske provinsene Munster og Leinster fra provinsen Connacht. Elva deler eller grenser til 13 av de 32 grevskapene på øya. 
Shannon kommer fra Ciulagh fjellene i grevskapet Fermanagh i Nord-Irland. Langs Shannon ligger sjøene Lough Allen, Lough Ree og Lough Derg. De største sideelvene er Inny, Suck og Brosna.
Elva er rundt 340 km lang, men har totalt fall på bare 76 meter. Det er bygget et vannkraftverk ved Ardnacrusha. 
Shannon renner ut i havet i Clare grevskap som ligger i provinsen Munster. Tidevannet går 113 km oppover elven til Limerick. Shannon-estuaret begynner ved byen Limerick og går utover til en grense mellom Loop Head i nord og Kerry Head i sør. Ved elveoset renner elven Ratty ut i Shannon, og der ligger Bunratty Castle og byen og Shannon internasjonale flyplass.
Shannon har hatt sitt nåværende løp siden siste istid. Elva har vært en viktig ferdselsåre siden oldtiden. Vikinger slo seg ned i området i det 10. århundret og brukte elva til å herje rike klostre innover i landet. I 937 vant vikinger fra bosettingen i Dublin over vikinger bosatt i Limerick i et sjøslag på innsjøen Ree.
I det syttende århundre var elva av stor strategisk betydning siden den dannet en grense mellom vestligste delen av landet og resten. I krigene (Irish confederate wars) fra 1641 til 53 trakk irene seg tilbake vest for Shannon og holdt stillingen i to år mot de engelske styrkene. Da Oliver Cromwell forberedte en ny landreform, skal han ha sagt at de irske landeierne kunne dra til Connacht eller til helvete; sagt på en annen måte: enten til de irske styrkene vest for elva, eller døden. 
I 1916 planla lederne av påskeopprøret at opprørsstyrkene kunne trekke seg tilbake bak "Shannonlinjen", men dette ble ikke gjennomført. 
Det er bygget flere sluser som gjør mesteparten av elva farbar for mindre båter. 
Det er forbindelse for båter fra Shannon til Dublin både gjennom Grand Canal og Royal Canal. Det er også forbindelse til elva Erne gjennom Shannon-Erne-kanalen.
I 1980-årene har mye blitt investert i havnekapasitet i utløpet av Shannon. Det er bygget en oljeterminal ved Foynes og en enkel flybensinkai ved Shannon internasjonale flyplass
I 1982 ble det bygget et større anlegg ved Aughinish for videreforedling av bauxitt fraktet fra Vest-Afrika og deretter transport til Canada for videreproduksjon til aluminium.
I 1985 åpnet et stort kullkraftverk ved Moneypoint som forsynes med 150 000 tonns lasteskip.


== Eksterne lenker ==
Opplysninger og kart fra Irlands kanalforening.
Mer om elva Shannon
Kuno von Westarp

Greve Kuno von Westarp (født 1864, død 1945) var en tysk konservativ politiker.
Fra 1913 til 1918 var Westarp formann for det konservative partiet i Riksdagen. I 1918 hørte han til grunnleggerne av Deutschnationale Volkspartei (DNVP). Fordi hans planer om et kandidatur for Heinrich Brüning ikke oppnådde støtte i partiet, og fordi den antirepublikanske fløyen under Alfred Hugenberg i stadig større grad vekket hans mishag, trådte han ut av partiet. I 1930 deltok han i grunnleggelsen av Konservative Volkspartei (KVP), som han satt i Riksdagen for frem til 1932. Westarp var medlem av Riksdagen mellom 1908–1918 og 1920–1932.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kuno Graf von Westarp: «Konservative Politik im Übergang vom Kaiserreich zur Weimarer Republik. Bearb. von Friedrich Freiherr Hiller von Gaertringen unter Mitwirkung von Karl J. Mayer und Reinhold Weber». I: Quellen zur Geschichte des Parlamentarismus und der politischen Parteien, Dritte Reihe, Bd. 10. Düsseldorf: Droste Verlag 2001. 647 Seiten. ISBN 3-7700-5239-0.


== Eksterne lenker ==
Bilde
Vuk Drašković

Vuk Drašković (født 29. november 1946) er en serbisk politiker, i 2006 utenriksminister i Serbia og Montenegro. Han studerte jus ved Universitetet i Beograd.
Ved nyvalget i Serbia  11. mai 2008 vant Alliansen For et europeisk Serbia en uventet seier med 38,7 prosent av stemmene, og vant 17 nye mandater i parlamentet. Denne alliansen omfattet partiet til dagens president Boris Tadić og partiet Srpski Pokret Obnove, ledet av Vuk Drašković.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vuk Drašković – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Vuk Drašković på Internet Movie Database 
(en) Vuk Drašković hos The Movie Database 
Vuk Drašković på Twitter 
Vuk Drašković på Facebook
Zagrosfjellene

Zagrosfjellene er en fjellkjede i Iran, Irak og sørøst i Tyrkia. Den 1600 km lange fjellkjeden strekker seg fra Hormuz-stredet sørvest i Iran og nordvestover til det sørøstlige Tyrkia via Nord-Irak.
Fjellene er delt inn i mange parallelle underkjeder (opp til 10 eller 250 kilometer) og har samme alder og sammensetning som Alpene. Irans største oljefelt ligger ved foten av fjellene. Det høyeste punktet i fjellkjeden er Zard Kuh (4548 moh). De sørlige fjellkjedene i Fars-provinsen har lavere høyder (opp til 4000 moh) og noen sandsteiner har mange fossiler. Fossile snegler på 2 kg kan finnes i høyder på 3000 moh. Disse delene var del av havbunnen for 50 millioner år siden.
Navnet «zagros» kommer muligens fra det greske «zagreus» som betyr stormfull.
Kuhrudfjellene er en parallell fjellkjede rundt 300 km i øst. Området mellom disse imponerende fjellkjedene er tett befolket. Dalene er ganske høye med et temperert klima, og elvene som flyter inn i saltsjøer skaper et godt miljø for landbruk og handel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Zagros Mountains – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
McDonald’s

McDonald’s Corporation er en amerikansk hurtigmatkjede som primært selger hamburgere, fritert kylling, pommes frites og kullsyreholdige drikker. I de senere år har også salater og frukt kommet inn på menyen. 
Selskapet ble stiftet 15. mai 1940, da brødrene Richard og Maurice McDonald åpnet en hamburgerrestaurant i California, USA, mens McDonald selv regner stiftelsen til 1955, da den første franchise-restauranten åpnet, til tross for at dette var selskapets niende restaurant.
I dag finnes det McDonald’s i over 119 land, og hver dag serveres 58 millioner gjester. Hovedkvarteret er i Chicago, USA.


== McDonald's i Norge ==
McDonald's er en hurtigmatkjede med 71 hamburgerrestauranter (2018) i Norge. Den første åpnet 18. november 1983 i Nedre Slottsgate i Oslo av gründer og tidligere administrerende direktør Theo Holm.
17 av de norske McDonald's-restaurantene eies og drives av McDonald's Norge AS, mens resten drives av lokale franchisetagere.
McDonald's Norge AS ble stiftet av Theo Holm som drev selskapet i 25 år før sin død i 2008. McDonald's Norge AS har 1,5 milliarder i årlig omsetning, eksklusiv MVA (2014).Den største hamburgerrestauranter til McDonald's i Norge er ligger i Rådalen i Bergen. Her er det over 100 ansatte, ladestasjon for elbiler, og 2 felt ved snakkeboksen for henting av hamburgere.

		
		
		


== Se også ==
Hurtigmat
Big Mac
Big Tasty
Quarter Pounder
McCafé
McGriddles
McRib
Ronald McDonald Hus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(it) Offisielt nettsted 
(en) McDonald's – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) McDonald's – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) McDonald’s offisielle norske nettsider
(no) Ronald McDonald-barnefond
Dairy Queen

Dairy Queen (forkortet DQ) er en amerikansk kjede av hurtigmatrestauranter grunnlagt i 1940. Kjeden består av 5 900 restauranter i 22 land.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Dairy Queen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Taco Bell

Taco Bell er en amerikansk kjede av hurtigmatrestauranter som er en gren av Yum! Brands, Inc.. Restauranten oppstod som en pølsebu startet av Glen Bell i 1946. Bell eksperimenterte en tid med alternative retter, og i tiden 1954–1955 åpnet han tre Taco-Tía-boder. Senere solgte han foretakene til sine partnere, og åpnet den første Taco Bell-restauranten i 1962. I 1978 solgte Bell hurtigmatkjeden sin til PepsiCo.
Taco Bell har en meny basert på meksikansk mattradisjon, men tilpasset hurtigmatindustrien og den amerikanske gane (også kalt Tex-Mex).
Hovedkvarteret ligger i Irvine, California.
Tidlig i 1990-årene forandret Taco Bells meny grunnet spørsmål om hvordan det som på menyen var merket «Lite» var merket i henhold til næringsinnhold. Det ble sagt at terminologien lite var vag, eller muligens villedende. Mange av artiklene på menyen ble fjernet fullstendig, blant annet «Taco Lite», en fritert hvetetortilla med kjøtt, rømme, salat, ost og tomat. Noen artikler ble forandret slik at næringsinnholdet ble endret, for eksempel ble sorte oliven fjernet fra ingrediensene, i et forsøk på å redusere natriuminnhold.
1. april 1996 kjøpte Taco Bell en helsides annonse i The New York Times for å annonsere at de hadde kjøpt Liberty Bell i et forsøk på å «redusere landets gjeld». De påsto også å ha forandret navnet på bjella til «the Taco Liberty Bell». Tusenvis av personer som ikke skjønte aprilspøken protesterte.
I 1998 introduserte Taco Bell «The Taco Bell chihuahua», som hadde hovedrollen i de veldig populære «Yo quiero Taco Bell»-reklamene. På spansk betyr yo quiero «jeg vil ha» (eller «jeg elsker»). Den lille hundens ekte navn var «Dinky».
Ifølge Taco Bells hjemmeside er det over 6 500 restauranter i 48 amerikanske stater. I tillegg er det over 280 restauranter i Canada, Guam, Aruba, Den dominikanske republikk, Chile, Costa Rica, Guatemala, Puerto Rico, Ecuador, Asia og Europa.
I Europa er Taco Bell per juni 2021 etablert i Finland, Nederland, Storbritannia, Spania og Portugal, men har ikke etablert seg i Norge.


== Annen informasjon ==
I den futuristiske hollywoodfilmen Demolition Man, er det mange referanser til at Taco Bell er den eneste overlevende restaurantkjeden som overlevde «the franchise wars» (forretningskjedekrigen).  Det er flere kategorier av Taco Bell-restauranter, men «all restauants are Taco Bell».
Tidlig i 1994 byttet Taco Bell ut sin kjente regnbuelogo til fordel for en enklere rosa/lilla logo.


== Mat ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Taco Bell – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Taco Bell – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Subway (restaurant)

Subway er en amerikansk kjede av hurtigmatrestauranter som hovedsakelig selger sandwicher og salater. Den ble grunnlagt i 1965 og har vært en av de raskest voksende kjedene i verden, med rundt 100 nye restauranter årlig omkring 2010. Pr. september 2012 består kjeden, ifølge deres hjemmeside, av over 37 792 restauranter over hele verden, hvorav 32 ligger i Norge.


== Mat ==

		
		
		


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Subway (restaurant) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Subway Norge
Wendy’s

Wendy’s er en amerikansk kjede av hurtigmatrestauranter. Den første restauranten åpnet 15. november 1969. Pr. 2011 er Wendy’s den nest største hamburgerkjeden i USA.I en reklamekampanje som ble lansert i januar 1984 ble uttrykket Where is the beef? (Hvor er kjøttet?) populært.


== Mat ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisiell blogg 
(en) Wendy's – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
KFC

KFC, opprinnelig en forkortelse for Kentucky Fried Chicken, er en amerikansk hurtigmatkjede. KFC ble grunnlagt i 1952 i Louisville i Kentucky av Harland David Sanders, også kalt «Colonel Sanders». Kentucky Fried Chicken var en av USAs første gatekjøkkenkjeder og har blitt en av landets største. Restaurantene, som drives som franchiseforretninger, er i dag verdensomspennende.
Harland D. Sanders overtok i 1930 en bensinstasjon utenfor North Corbin. Restaurantdriften utviklet seg etter hvert og i 1937 åpnet han et eget bygg med 142 plasser. Etter en trafikkomlegging i 1956 som førte til bortfall av kunder, solgte Sanders den populære veikroa som han drev. Han begynte isteden å reise til andre restaurantbedrifter i landet og ga fra seg oppskriften på frityrstekte kyllinger mot provisjon av salget. Han solgte seg ut av kjeden i 1964, men fikk fortsatt deler av inntektene fra virksomheten.
KFC selger først og fremst frityrstekte og grillede kyllingprodukter, men også wraps, salater, sandwicher, potetmos med brunsaus, maiskolbe, annet tilbehør og desserter. Utenfor USA kan KFC i tillegg tilby oksekjøtt i form av hamburgere og kebab, frityrstekte reker, poutine, svinekjøtt som spareribs samt regionale retter; skjønt ikke alle de tingene i samme land.
KFC er per oktober 2022 etablert i alle europeiske land unntatt Norge og diverse lilleputtstater.


== Bilder ==

		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Kentucky Fried Chicken – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Arby’s

Arby's er en amerikansk kjede av hurtigmatrestauranter, kjent for sine sandwicher med roast beef og diverse varianter av sideretter med poteter. Kjeden ble etablert i 1964 og har en mer voksen målgruppe i forhold til mange andre hurtigmatkjeder, som McDonald's og Burger King.


== Mat ==

		
		


== Referanser ==
Sjømannsskolen

Sjømannsskolen er en fireetasjers bygning som ble oppført for Oslo Sjømannsskole i 1917. Selv om skolen forlot bygningen i 1989 nyttes fortsatt navnet for det borglignende bygget som ligger i Kongsveien 30 i Ekebergskråninga like over Grønlia i Oslo. 

Skolen huset en tid Handelshøyskolen BI. Fra 2005 overtok eiendomsselskapet Avantor, og Norsk Akademi for Naturmedisin flyttet inn i skolen samme år. I 2012 holdt Lyceum – Akademi for Integrert Medisin til i lokalene. I 2011 begynte en totalrenovasjon av byggets indre strukturer, og fra 2013 har den offentlige videregående skolen Kongshavn videregående skole tatt over bygget.


== Oslo Sjømannskole ==
Christiania Sjømannsskole ble opprettet i 1845 og holdt til flere steder i byens sentrum de første årene. I 1913 var det arkitektkonkurranse for nybygg, og denne ble vunnet av Andreas Bjercke og Georg Eliassen med utkastet «Brede Seil». I 1917 stod det nye bygget av tegl ferdig, delvis kledd med huggen iddefjordsgranitt. De fire lave hjørnetårnene forsterker bygningens borgaktige utseende. Mot vest har første etasje bueganger. I etasjen over er det lagt en observasjonsaltan for navigasjonsopplæring i hele bygningens lengde. Hovedinngangen er midt på sørfasaden. Bygget ble tildelt Houens fonds diplom i 1923. 
Første etasje inneholdt opprinnelig stuertskole, foredragssal og vaktmesterbolig. I andre etasje var det klasserom, alle med adgang til balkong (korridorene vender mot borggården). I tredje etasje var blant annet radioavdeling og administrasjon. På toppen var skolens modellavdeling, bibliotek og lesesal, samt kompasskorreksjonsavdelingen og bestyrerboligen.
Innenfor hovedinngangen er det freskomalerier av Per Krohg med motiver fra dyrekretsen. Fra Sjømannsskolen er det utsikt til Nesodden, Bærum og mye av de sentrale og vestlige delene av Oslo. Eiendommen ligger på gnr. 235 og bnr. 89 (tidl. bnr. 9). Adressen var tidligere Karlsborgveien 4, men veien har siden fått navnet Kongsveien, og bygget, nummer 30.
Foran bygningen står skulpturen Helhesten av Gunnar Utsond, oppsatt i 1921. Skulpturen kom da fra jubileumsutstillingen på Frogner. 
På sjømannsskolens tomt like ovenfor bygget finnes Oslos eldste kulturminne. Det er veideristninger som skal være rundt 6000 år gamle. I området er også funnet noen av Oslos eldste spor etter bosettinger.
Oslo Sjømannsskole nedla virksomheten i bygningen i 1989. 


== Handelshøyskolen BI ==
Oslo Handelshøyskole, senere Handelshøyskolen BI, hadde sitt Senter for lederutdanning i bygget frem til flyttingen til Nydalen i 2005. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sjømannsskolen Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Sjømannsskolen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Bilder av bygningen
Orontes

Orontes (arabisk: نهر العاصي – Nahr al-ʿAsi) er en viktig elv i Midtøsten. 
Den er 571 km lang, kommer fra området nord for Baalbek i Libanon, fortsetter nordover til traktene ved Homs (Hims) i Syria, renner nordover forbi Hama, snur vestover og munner ut i Middelhavet 20 km sørvest for Antakya i Tyrkia. 
I miocen og pliocen hadde området som i dag er Orontes' nedslagsfelt avrenning til Eufrat. Tektoniske prosesser i forbindelse med dødehavsriften snudde fallet i tidlig pleistocen så dagens Orontes bestod av tre uavhengige elver med hvert sitt utløp i Middelhavet. Vulkanutbrudd i pleistocen adskilte Orontes fra kystelvene, og for 6000 år siden førte erosjon i elvedalene til at de tre elvene ble samlet til én. Fiskene i Orontes er nært beslektet med dem i Eufrat og Tigris, men noen nye arter er oppstått etter adskillelsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Orontes River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
INF-avtalen

INF-avtalen (engelsk navn: Intermediate-Range Nuclear Forces Treaty) var en nedrustningsavtale mellom USA og Sovjetunionen underskrevet 8. desember 1987 av Ronald Reagan og Mikhail Gorbatsjov. Avtalen hadde i hovedsak følgende klausuler:

Eliminering av alle landbaserte atommissiler av mellomdistansetypen
Overvåkning av atomeksplosjoner
Løfter om nedskjæringer av strategiske våpenAv de våpen som ble bestemt destruert ved avtalen, var RT-21M (NATO-betegnelse SS-20) og de amerikanske missilene BGM-109 Tomahawk og Pershing II.
INF-avtalen ble i 1991 etterfulgt av den første Start-avtalen (Strategic Arms Reduction Treaty), også kalt Start I, der antallet langtrekkende atomvåpen ble redusert ytterligere.
USA trakk seg fra INF-avtalen 2. august 2019 med anklage om at Russland hadde brutt avtalen.


== Referanser ==