Kåre Svebak

Kåre Svebak (født 18. juli 1939 i Levanger) er en norsk prest, kirkehistoriker og statsstipendiat. Han er bosatt i Arendal.   


== Bakgrunn ==
Svebak vokste opp på Verdalsøra, hvor far var gullsmed. Han flyttet senere til Levanger, hvor han tok examen artium i 1958.


== Prest ==
I 1964 tok han teologisk embetseksamen (cand.theol.) ved Menighetsfakultetet (MF) i Oslo. Han har også universitetsutdannelse i finsk. Han gikk praktisk-teologisk seminar ved Universitetet i Oslo, og ble ordinert til prest i Levanger kirke den 9. januar 1966. Han var vikarprest i Oslo bispedømme i 1966, og tjenestegjorde det meste av tiden i Vestre Bærum. I perioden 1966/1967 var han LVF-stipendiat ved det teologiske fakultetet ved Universitetet i Helsingfors. Han var residerende kapellan i Lyngen prestegjeld fra 1967 til 1971, og i Tromsøy prestegjeld i Tromsø fra 1971 til 1974. Han var sogneprest i Valle i Agder bispedømme fra 1974 til 1977. 


== Kirkehistoriker ==
Somrene 1971, 1972 og 1973 drev Svebak innsamling av Lyngen-læstadiansk folkeminne. Han var forskningsstipendiat ved Menighetsfakultetet fra 1977 til 1980, og arbeidet da på et prosjekt om kirkelig folketradisjon og Lyngen-læstadianismen. Han var førsteamanuensis ved Finnmark distriktshøgskole fra 1981 til 1989, og statsstipendiat fra 1989 til 1999.Svebaks kirkehistoriske arbeider gjelder kristelig folketradisjon tilknyttet kirke og bedehus; de fleste emner gjelder læstadiansk folketradisjon fra omkring 1850, og nordnorsk geistlighet i tidsrommet 1840–1970. Med sikte på konsolidering av kirkens tro, formidlet han bekjennelsestro lutherdom i en flerbinds katekismeforklaring til Luthers lille katekisme. Forklaringen har innebygget progresjon, og hvert bind er forsynt med artikkelsamlinger skrevet med studenter som målgruppe.   


== «Liturgisaken» ==
Han representerte 64 lekfolk fra sognemenighetene i Alta, Porsanger og Evenes da «liturgisaken» ble ført for Oslo byrett og senere Høyesterett i tidsrommet 1985–1987. Saken gjaldt ny, godkjent høymesseliturgi som med kongelig resolusjon ble påbudt tatt i bruk fra advent 1977.  Saksøkerne forsvarte menighetsmøtets iverksettende myndighet hjemlet i Kirkeordningsloven fra 1920.  For første gang i norsk rettshistorie ble myndighetsfordelingen mellom Storting og regjering avgjort i Høyesterett, som fastslo den strenge tolkning av Grunnlovens paragraf 16, om Kongens (kirkeregjeringens) uinnskrenkede myndighet over de statskirkelige møter og gudstjenesteordninger.
Han håpet som konfesjonell lutheraner at abort-prestene i "Strandebarm prosti" var innledningen til en gjenopprettelse av Den norske kirke  i den uforbeholdne tilslutning til kirkens bekjennelser fra oldkirken og reformasjonstiden (avisen Dagen 5.3.1997).  Han stilte seg selv til disposisjon, men forventningen ble ikke innfridd.   


== Utgivelser ==
Tidfesting av løsenøkkelens opprinnelse i den lestadianske vekkelse.  TTK 1/74, 1-37 .
Lestadianismen på 1860-tallet.  Utbredelse og organisering.  = Håløygminne 2/1977, 523-48.  Bokanm: Pekka Raittila's avjamdling
Kirkelig folkeminne- og vekkelsesforskning i Norge.  = TTK 1/1977, 40-41. 
Kirke- og bedehuskultur.  Brukssammenhengen.  Tolkningsnøkkel til forandringer?  = TTK 1977, s 319-33.
Brever og sanger under vandringen.  Documentaria til Lyngen-lestadianismen. Oslo 1978. 288 s.
Kirketanker hos Lars Levi Læstadius.  = Mennesker og miljø i Nord-Troms.  Åb Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Kåfjord, Lyngen, Storfjord.  Bokanm finsk avh.  2 s.
Lestadianerne - kirkens voktere. Var den lestadianske bevegelse en bremse på dissenteriets utbredelse i Nord-Norge? FDH-rapport, 1986.  151 s.
Religiøs etnisitet.  Forbrødring og etnisk mangfold i lestadianske tradisjoner.  = Folk og ressurser i nord.  Foredrag Trondhjems-symposiet om midt- og nordskandinavisk kultur 1982.  Thm.  S. 259-76.
Statskirke uten menighetsrett. Historien om Den norske kirkes høymesseliturgi og motstanden nordpå 1977-1983. FDH-rapport, 1990 290 s.
Augustana-liturgien. Ordning for høymessen med botslitani og kommentarer. Egen forlag, 2022 (2017).  Tilgjengelig i ressurs-arkivet for Foreningen for Bibel og Bekjennelse (= FBB-ressurs),
Geistlige handlinger. Liturgier for dåp, konfirmasjon, brudevigsel, sørgemesse og prestevigsel. Eget forlag, 2017.  FBB-ressurs.
Kristus-kalender. Kirkeårets tekster, bønner og minnedager. Eget forlag, 2017.  FBB-ressurs.
Katekisme-forklaring til Martin Luthers Lille Katekisme: Såkorn.  4 bd. .  1 bd Luther-sitater.  Artikkelsamlinger på studentnivå i 5 tilleggsbind.  2018.  FBB-ressurs,
Ukens tidebønner.  En evangelisk tidebok.  2017.  FBB-ressurs.
Kirkesang.  Salmebok til katekisme- og messebruk.  Eget forlag 2022 (2018) .  FBB-ressurs.


=== Bidrag til "lestadianisme-prosjektet", Universitetet i Tromsø (UiTø).  Norges arktiske universitet. ===
Etnologisk intervjuskjema (20 s.); oversatt fra finsk og tilpasset læstadiansk tradisjon.
Intervjusamling fra luthersk-lestadiansk folketradisjon somrene 1971-1974 (768 s.)
"Læstadianismens særpreg".  En tradisjonshistorisk analyse av P. C. Astrups artikkel (18 s.); bidrag til Finmarkens kirkehistorie V.   Norvegia Sacra VIII 1928, s. 86-92
Kristentroens vitenskapelige begrunnelse hols Lars Levi Læstadius. Perspektiver på forhistorie og initiering.  (17 s.)
En finsk sangsamling fra Skibotn: Jyykeän Laulaja. Johan P. Johansen  1873-1937.
Martti E Miettinens intervjusamling fra somrene 1930 og 1931.  Oversatt fra finsk: Tillegg: Henrik Rosenhaugs brevsamling, Evenskjær.  Utdrag og oversettelser.  (191 s)
Vekkelse. Den unge Zinzendorfs tanker om en apostolisk menighet. = Leiv Aalens avhandling 1952 i sammendrag og sammenfattet i teser.  (83 s.)   FBB-ressurs.
"Læstadianernes tro og lære". Kommentarer til en redegjørelse i Norvegia Sacra 1931.  (22 s.)
Folk i nord møtte prester fra sør.  Kirke-, og skolehistorie, språk- og minoritetspolitikk. En kildesamling: 65 livshistorier c 1850-1970.   (515 s.)
En "apostolisk" menighet. 25 teser om kirkens trosformidling i generasjonsløpet.
Luthersk-lestadiansk folketradisjon.  En etnologisk intervjusamling somrene 1971-1974.  786 s.
Bokhyllefunn  i luthersk-lestadiansk folketradisjon.  Historiski-geografisk analyse.  99 s.
Kristentroens vitenskapelige begrunnelse hos Lars Levi Læstadius.  Perspektiver på forhistorie og motivering.    2021.  17 s.
"De åndeliges"  terror i Kautokeino 1852.  Merknader til Nellejet Zorgdragers avhandling: "De rettferdiges strid Kautokeino 1852.  Samisk motstand mot norsk kolonialisme.  20 s. Norsk utg Oslo 1997.
Radikalpietismens idéer omsatt i handling: Korstoget mot Kautokeino den 8. november 1852.   20 s.


== Referanser ==