jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Skjee kirke

Skjee kirke er en romansk langkirke fra 1100-tallet nær tettstedet Stokke i Sandefjord kommune, Vestfold og Telemark fylke.
Byggverket er i stein og har 320 plasser. Det er en langkirke fra 1100-tallet. Den har gallerier, kristusbilde fra 1692, rokokko-altertavle og renessanse-prekestol.


== Plassering ==
Skjee kirke ligger på Raet, like ved Raveien, (som akkurat her heter Stokke Ravei), som siden førkristen tid har vært hovedveien gjennom Vestfold. Området er rikt på kulturminner.


== Historie ==
Kirken var innviet til apostlene Peter og Paulus. Ved reformasjonen overtok kongen, som da var kong Christian III, alle kirkens eiendommer. I 1673 ble Jarlsberg grevskap opprettet på grunn som tilhørte kongen. Skjee kirke fulgte med, og tilhørte i vel hundre år grevskapet. I 1775 ble kirken solgt videre til flere større gårdeiere i området som sognet til kirken. Kirken har trolig vært i menighetens eie siden 1846 da det ble utført en stor ombygging og reparasjon.


=== Ombygging 1846 ===
På 1800-tallet kom det krav om kirkebyggenes størrelse i forhold til menigheten. Det var også i mange tilfelle ønskelig å forbedre lysforholdene, menigheten kunne nå lese i en salmebok. Resultatet var at mange middelalderkirker ble revet eller bygget om. Skjee kirke ble utvidet ved at sørveggen ble flyttet ca. 1,5 m ut, og korveggen 6 m mot øst. Skilleveggen mellom skip og kor ble fjernet, og i den nye sørveggen ble det plassert 3 store rundbuede vinduer. Veggen mot nord er autentisk, og uten vinduer, som i middelalderen. Kirken fikk også to gallerier, med plass til 140 mennesker tilsammen.


== I dag ==
Skjee kirke har de senere årene blitt møteplass for arrangementet «Lys til ettertanke», til minne om trafikkofre i Vestfold. Arrangementet er i regi av Trygg Trafikk.

		
		

		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 568. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
Stokke kirkelige fellesråd
Lokalhistoriewiki
(no) «Skjee kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Skjee kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Svartkraget dvergpapegøye

Svartkraget dvergpapegøye er en dvergpapegøye. 
Arten var lenge ikke regnet til dvergpapegøyene, siden den både ser annerledes ut enn sine nærmeste slektninger og også oppfører seg ganske annerledes.


== Systematikk og genetikk ==

En tid var de regnet til slekten Psittacus, sammen med den mye større jako-papegøyen Psittacus erithacus, i ettertid har genetiske tester av afrikanske papegøyer vist at den svartkragede dvergpapegøyen faktisk hører til slekten Agapornis, ved genetiske tester har man også oppdaget at den store jakoen er de små dvergpapegøyenes nærmeste slektning blant de afrikanske papegøyene.
Selv om arten hører til Agapornis, er dens plassering i slekten uviss, men noen forskere mener at siden den utseendemessig ligner mer på f.eks. jako og mindre på slekten sin er at de er søsterarten til de resterende dvergpapegøyene.


== Beskrivelse ==
For det meste grønn over hele kroppen med en rustrød nakke som også har en karakteristisk svart strek, brystet kan være noe brunaktig og fjærene på kroppen lysere enn fjærene på hode og vinger.
Hodeformen og nebbet  varierer noe fra andre Dvergpapegøyer, nebbet er spissere og svart eller hornfarget mot normalt rødt eller gråbrun.
Irisen i øyet er gyllen og pupillen vises klart, i motsetning til de andre papegøyene i slekten som har helsvarte øyne.


== Oppdagelse ==
Den svartkragede dvergpapegøyen ble beskrevet av Heinrich Kuhl i 1820, og artsepitetet er til ære for den nederlandske professoren Theodore van Swinderen av Groningen Universitetet.


== Levevis og føde ==
Denne papegøyen lever høyt oppe i tretoppene i de dypeste skogene i Afrika, og er kjent for å være ganske sky, og er av denne grunn sjelden å se som kjæledyr.
En annen grunn kan være at de krever ferske fikener og fikenfrø hver eneste dag. Om de ikke får denne nokså ensidige dietten dør de i løpet av et par dager.
Svartkraget dvergpapegøye har siden den ble oppdaget, blitt forsøkt holdt som husdyr. Takket være de nevnte forholdene er dette en ganske vanskelig sak. De få som har klart denne bragden, har funnet ut at det er umulig å sette fuglene i hekk.
Arten er som flertallet av de andre dvergpapegøyene ikke særlig truet, og siden de ikke egner seg som husdyr, vil de neppe bli truet av innhøsting.


== Underarter ==
Nominatform, A. s. swindernianus – Liberia, Elfenbenskysten og Ghana.
Kamerun-svartkraget dvergpapegøye, A. s. zenkeri – Kamerun, Gabon og Kongo.
Ituri-svartkraget dvergpapegøye eller Emins dvergpapegøye, A. s. emini – Kongo og Uganda.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) svartkraget dvergpapegøye i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svartkraget dvergpapegøye hos Artsdatabanken 
(en) svartkraget dvergpapegøye hos ITIS 
(en) svartkraget dvergpapegøye hos NCBI 
(en) Kategori:Agapornis swindernianus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Agapornis swindernianus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Agapornis swindernianus – detaljert informasjon på Wikispecies
Suadela

Suadela eller Suada er i romersk mytologi en gudinne for overtalelse (særlig i romantisk sammenheng), forførelse og kjærlighet. Hun var sterkt knyttet til Venus. I gresk mytologi het hun Peitho. Navnet kommer fra latin «Suādus» ('overtale', 'overtalende').
Det norske uttrykket «svada» har sine røtter i suadela/suadus, men har beveget seg litt bort fra opprinnelig betydning. På norsk betød svada tidligere 'veltalenhet', men i dag 'tomme ord, fraser, ordgyteri'.
Nesbygda kirke

Nesbygda kirke er en langkirke i Nesbygda i Drammen kommune i Viken fylke.
Bygningen ble oppført som bedehus i 1915 og innviet 1. januar 1916. Dette er siden gitt i gave til Svelvik menighet og har blitt pusset opp og bygget om flere ganger. Det ble innviet som kapell den 15. september 1993 og tituleres i dag som kirke. Bygget har oppgjennom åra huset Pinsebevegelsen i perioder, søndagsskoler og fra 1924 til 1925 ble bygget brukt av Havnevik skoles yngste elever.


== Eksterne lenker ==
Nesbygda historielag: Bygdevandring 26. juni 2005 (PDF)
Nord-Jarlsberg museum
Svelvik kirkelige fellesråd


== Referanser ==
Eik kirke

Eik kirke er en arbeidskirke fra 1988 på Eik i Tønsberg kommune, Vestfold fylke.
Byggverket er i mur og har 300 plasser.


== Litteratur ==
Eik kirke 1988–1998. Eik kirke, Prestekontoret. 1998. 
Roberg, Henrik (2001). «Arbeidskirken på Eik». Slagen kirke 100 år. Ung kirke på gammelt kirkested. Slagen menighetsråd. s. 58-61. 
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 561. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Eik kirke». Kirkesøk. Den norske kirke.
Michel Vion

Michel Vion (født 22. oktober 1959 i Moûtiers) er en tidligere fransk alpinist.
Uten at han hadde oppnådd noen seirer i verdenscupen, vant Vion gull i kombinasjonsøvelsen under VM 1982 i Schladming, foran sveitseren Peter Lüscher.
I 1985 oppnådde Vion karrierens eneste verdenscupseier, da han gikk til topps i kombinasjonsøvelsen i Wengen. Michel Vion ble fransk mester i storslalåm i 1978, og vant utfortittelen i 1981 og 1984.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Michel Vion – Olympedia 
(en) Michel Vion – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Michel Vion – FIS (alpint) 
(en) Michel Vion – ski-db.com
Slagen kirke

Slagen kirke er en langkirke fra 1901 i Tønsberg kommune i Vestfold og Telemark fylke. Den er bygd i teglstein og har to store tårn mot vest. Kirken har over 500 plasser. Arkitekt er Halfdan Berle. 


== Historikk, bygg og interiør ==


== Organisering ==
Slagen kirke tilhører Nordre Slagen sogn Tønsberg domprosti og Tunsberg bispedømme. Sognet tilhørte tidligere Sem prestegjeld. Kirken blir tidvis kalt Nordre Slagen kirke til forskjell fra Søndre Slagen kirke som ble reist i 1972 lengre sør i kommunen etter at Søndre Slagen ble eget prestegjeld samme år.


== Kirkegård og omgivelser ==
Rundt kirkebygget er det kirkegård. Der er Vestfold-maleren Sven Jørgensen gravlagt. Like ved er også et  kapell. 
Kirkebygget ligger på Klokkeråsen, en høyde 5 kilometer nordøst for Tønsberg sentrum. Noen hundre meter unna ligger Oseberghaugen, en rik skipsgrav fra vikingtida der Osebergskipet ble gravd ut i 1904. Ved oppkjørselen til kirken ligger også Klokkeråsen barneskole, en skole som var i bruk fra 1872 til 2009.

		

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) «Slagen kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Slagen kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Presentasjon av gamle Slagen kirke i Bygdebok for Sem og Slagen fra 1959
Om det gamle orgelet i kirken
Om Sem prestegård ved Slagen kirke
DIS Vestfold
Solvang kirke

Solvang kirke er en arbeidskirke i Tønsberg kommune, Vestfold fylke.
Byggverket er i tegl og tre og har 300 plasser. Det er oppført i to byggetrinn med innvielse i 1969 og 1988. I 2004 ble kirkerommet endret etter planer av Arne E. Sæther.


== Litteratur ==
Riis, Cay H. (1969). Solvangkirken i Tønsberg. Festskrift ved innvielsen 9. mars 1969. Tønsberg. 
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 560. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Solvang kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
En arbeidskirke på Solvang blir til (PDF)
Kirkekonsulenten om fornyingen av kirkerommet
«Solvang kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Søndre Slagen kirke

Søndre Slagen kirke er en langkirke fra 1972 i Tønsberg kommune, Vestfold fylke. Planleggingen av kirken startet i 1968, og Søndre Slagen ble skilt ut fra Sem prestegjeld som et eget prestegjeld fra 1. januar 1972.
Byggverket er i betong, tegl og tre og har 450 plasser i kirkerommet.
På kirkens altertavle henger et 4x8 meter stort alterteppe – «Fra tornekrone til seierskrone» av Else Marie Jakobsen. Alterteppet er fra 1979, og symboliserer Jesu seier over døden og mørket, og over korset og smerten.


== Litteratur ==
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 562. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Søndre Slagen kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Connie Didriksen: Fra mørke til lys — En analyse av fire av Else Marie Jakobsens altertepper
Vallø kirke

Vallø kirke er en langkirke fra 1782 i Tønsberg kommune i Vestfold og Telemark fylke. Vallø kirke ligger ved den vesle halvøya Valløy og hører til Søndre Slagen menighet. Byggverket er i tre og har 300 plasser.


== Historikk ==

Kirken er i louis-seize-stil og ble oppført av byggmester Jacob Smith og innviet i 1782, i en tid da det ble drevet saltverk på stedet. Seinere kom det forskjellig slags industrivirksomhet, blant annet oljeraffineri. I et alliert bombeangrep mot dette 25. april 1945, på slutten av krigen, ble 53 nordmenn og et ukjent antall tyskere drept. Kirken fikk bare mindre skader. Den var i privat eie til den i 1982 ble overdratt fra Esso til Sem kommune, som ble innlemmet i Tønsberg i 1988.
Det er kirkegård ved kirken. I 1932 ble det i tillegg åpnet kirkegård ved Vallø kapell, litt lengre vest.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oscar A. Johnsen, Sem og Slagen bygdebok, annet bind: kulturhistorie (første del), Tønsberg, 1959
Roberg, Henrik (2001). «Vallø kirke». Slagen kirke 100 år. Ung kirke på gammelt kirkested. Slagen menighetsråd. s. 54-55. 
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 562. ISBN 82-7527-022-7. 
Harald Høiback: Angrepet på Vallø - Bombeoffensivens epilog i Europa, Forsvarstudier 1/1996


== Eksterne lenker ==
(no) «Vallø kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
(en) Vallø kirke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Vallø kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Sem og Slagen bygdebok
Undrumsdal kirke

Undrumsdal kirke er en kirke konstruert som en rektangulær langkirke, fra 1882 i Våle i Tønsberg kommune, Vestfold og Telemark fylke.
Byggverket er i tre og har 175 plasser. Ved restaureringen i 1981 fikk kirken to billedvever av Else Marie Jakobsen, hver på 200 x 150 cm. Temaene er «Nattverden» og «Oppstandelsen».


== Tidligere kirker ==

Den forrige kirken på stedet var en åttekantet bygning oppført i 1730 på gården Rød omkring 500 meter fra nåværende kirke. Bygget beskrives som «moske-stil» og svært uanselig med opp til 100 sitteplasser. En del materialer fra dette kirkebygget ble brukt i det etterfølgende, resten ble solgt brukt i hus i distriktet.Den oktogonale kirken ble bygget i løpet av sommeren 1730 og innviet av biskop Deichman 22. september 1730. Den omtales som liten. Kirken var i privat eie til 1876 da den ble innløst av kommunen og revet i 1880 fordi den var for liten og i dårlig stand. Det er uklart om stavkirken sto på samme sted som den oktogonale kirke. Denne åttekantede kirken var oppført i tømmer og stolene sto i amfi omkring midtgangen. For enden av midtgangen var alteret og over dette en glugge i veggen som utgjorde prekestolen. Gluggen var omkring en meter bred og så høy at prestens hode og overkropp var synlig. Taket skal ha vært tilspisset med et lite tårn. Rønningen siterer Kraft som mente at formen var inspirert av «de i Tyrkien brugelige moskeer». Lorentz Dietrichson mener det inspirasjonen snarere er fra de «Petrowske» kirker i Russland.Fra middelalderen til 1730 sto der en stavkirke viet til Mikael. Stavkirken er omtalt i dokumenter fra før svartedauden, første kjente omtale fra 1315 ifølge Helland.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 548. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Undrumsdal kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
DIS-Vestfold Bildeside
«Undrumsdal kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Re kirkelige fellesråds presentasjon av kirken
Liste over sjømannskirker

Dette er en liste over sjømannskirker, norske kirker i utlandet.

[Hjelp oss med oversettelser] 

		
		
		
		
Pastor Strømmes minneskirke i Alicante
Den norske sjømannskirken (Albir-Villajoyosa)
Den norske sjømannskirken (Antwerpen)
Den norske sjømannskirken (Buenos Aires)
Den norske kirken i Cardiff
Den norske sjømannskirken (Costa del Sol)
Den norske sjømannskirken (Dubai)
Den norske sjømannskirken (Göteborg)
Den norske sjømannskirken (Hamburg)
Den norske sjømannskirken (Houston)
Den norske sjømannskirken (Kobe)
Kong Haakons kirke, (København)
Kronprinsesse Märthas kirke. (Stockholm)
Den norske sjømannskirken (Puerto del Carmen, Lanzarote)
Den norske sjømannskirken (London)
Den norske sjømannskirken (Miami)
Den norske sjømannskirken (Montreal)
Den norske sjømannskirken (New Orleans)
Den norske sjømannskirken (New York)
Oslo sjømannskirke (Bygdøy)
Den norske sjømannskirken (Rotterdam)
Den norske sjømannskirken (San Francisco)
Den norske sjømannskirken (San Pedro)
Den norske sjømannskirken (Singapore)
Grytviken kirke
Den norske sjømannskirken (Pattaya, Thailand)
Ullsfjorden

Ullsfjorden (kvensk: Moskivuono, nordsamisk: Moskavuotna) er en fjord i kommunene Tromsø, Lyngen og Karlsøy i Troms. Fjorden er 110 kilometer lang i henhold til kartverkets målinger; NAF Veibok oppgir 75 kilometer. 
Fjorden strekker seg fra Lyngstuva i nord, til Sjøvassbotn i sør og skjærer inn i et alpint område med mange tinder, små breer, elver og vann. Den sørlige delen av fjorden, fra Storstraumen til Sjøvassbotn, kalles ofte Sørfjorden. Fra Sjøvassbotn er det kun 2,5 kilometer over til Balsfjord. Rett nord for Storstraumen går fjordarmen Kjosen ca. 12 kilometer østover, til den møter det 3 kilometer brede Lyngseidet. Vest for fjorden ligger halvøya Stuoranjárga, i øst ligger Lyngenhalvøya med Lyngsalpan og fjellet Jiehkkevárri på 1 834 meter over havet. Fjorden krysses av bilfergen Breivikeidet–Svensby og det planlegges en bru over fjorden, Ullsfjordforbindelsen.
Navnet Ullsfjord er sammensatt av åsen Ull fra norrøn mytologi og "fjord". Ull er guden for jakt og skigåing.  

		


== Kraftutbygging i Ullsfjorden (Sørfjorden) ==
NVE har i 2010 mottatt søknader fra Troms Kraft Produksjon AS, Skognes og Stordalen kraftlag A/S / Fjellkraft og fra Småkraft AS om utbygging av syv småkraftverk i den indre del av Ullsfjorden (Sørfjorden). I tillegg er det inne til behandling en søknad om å bygge en ny 132 kV-kraftlinje i området. I behandlingen ser NVE alle kraftverkene samlet for å vurdere konsekvensene. Etter behandling har NVE sent sin anbefaling til Olje- og energidepartementet i januar 2013, der fire av disse frarådes for utbygning. De anbefalte kraftverkene vil få en årsproduksjon på 86 GWh, mens de som frarådes ville kunne fått en produksjon på 211,3 GWh. Av positive effekter er blant annet nevnt miljøvennlig energiproduksjon og lokal verdiskapning, samt skatter til det offentlige. Imidlertid er disse prosjektene av Naturvernforbundet vurdert til å være noen av de mest kontroversielle i Norge nå. Det er også flere lokale interessenter som har vært negative til planene.
Det er Ritaelva kraftverk, Sveingard kraftverk med regulering av Skogneselva, samt Turrelva kraftverk I i Turrelva som anbefales bygget. Skognesdalen, Rieppeelva og Steinnes kraftverk med regulering av blant annet Skogneselva, Stordal kraftverk med regulering av Stordalelva og Turrelva kraftverk II i den øverste delen av Turrelva frarådes. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ullsfjord i utvikling
NVE - Planer for vannkraft i Ullsfjorden.
Tor-Petter Aanes

Tor-Petter Aanes (født 1974 i Korgen) er en norsk musiker (piano, orgel), komponist, kordirigent og orkesterleder.
Han har studert klassisk sang (baryton) ved Institutt for musikk (NTNU) og Universitetet i Tromsø, med lærere som Bjørn Moe og Ragnar Rasmussen.
I studietiden etablerte han klezmer-bandet Urban Tunélls Klezmerband (2001–) med Ole Morten Vågan og Morten Michelsen, der Aanes synger jiddisch og spiller piano.  Han virker til daglig som organist i Hemnes kommunes kirker. Han er dirigent for flere kor, bl.a. Båsmokoret i Rana. De senere årene har han vært musikalsk leder for flere oppsetninger ved Nordland teater (ex musikalen «Så som i himmelen») og den flerkulturelle forestillingen «Flere farger».


== Referanser ==
Den europeiske standardiseringsorganisasjon

Den europeiske standardiseringsorganisasjon, fransk Comité européen de normalisation (CEN), er en felleseuropeisk standardiseringsorganisasjon som per januar 2014 består av 33 medlemsland, og har hovedkontor i Brussel. Norges medlem i CEN er Standard Norge.


== Se også ==
Eurokode


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Marie Mornet Robin

Marie Mornet (Marie Elise (Robin) Mornet, født 4. april 1894, død 5. januar 2007) var en av Europas eldste superhundreåringer ved sin død. Hun ble født, oppvokst og bodde hele sitt liv i Frankrike. 
Mornet, som var datter av Pierre og Prudence Robin, ble gift 1919 med Louis Mornet (1890–1965) og fikk med han en sønn, Pierre, som døde i 1972. Svigerdatteren døde i 2004, 81 år gammel. Marie har både barnebarn, oldebarn og flere tippoldebarn.
Hun flyttet på trygdebolig da hun var omkring 100 år gammel, men det var først som 111-åring at hun måtte flytte inn på sykehjem etter at helsen og hukommelsen for alvor begynte å skrante.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
En side om Marie Mornet som er laget av barnebarnet, Jean-Pierre Mornet
Rangering etter alder Arkivert 19. mars 2017 hos Wayback Machine.
Kong Haakons kirke

Kong Haakons kirke ligger i Ved Mønten i København, Danmark. 
Sjømannskirken var en gave fra det norske folk til kong Haakon VII, og ble innviet i 1958. Midlene til kirkens bygning ble innsamlet i anledning av 50-året for kongens innsettelse som konge av Norge i 1905. Grunnstenen ble nedlagt av kronprins Olav, arkitekten var Carl Corwin.
Sjømannskirken – norsk kirke i utlandet driver kirken, som er bygget i sten, har et spisst kobbertak med et slankt klokketårn og plass til 250 besøkende. 17. mai hvert år samles en del av Københavns nordmenn til feiring av den norske nasjonaldagen i kirken. I forbindelse med julen holdes det julebasar med salg av julepynt, strikkevarer og matvarer m.m.
Kirken fungerer i dag som veferdsstasjon for Sjøfartsdirektoratet og betjener norsk skipsarbeidere rundt om i København og i Køge. Kong Haakons kirke er også en populær kirke for vielser og årlig vies over 100 par fra Norge. Kirken inngår for øvrig i Sjømannskirkens og Utenriksdepartementets beredskap  ved kriser og ulykker. Med nordmenn involvert vil kirken være et naturlig samlingssted for nordmenn.
I 2008, på kirkens 50-årsdag, overvar dronning Margrethe og kong Harald jubileumsgudstjenesten her.   


== Sjømannsprester i København ==
Eirik Guldvog   1952-1960 (grunnlegger)
Modolf Rossebø  1961-1968
Jan Hallingskog 1968-1971
Magne Storli    1971-1976
Frode Eriksen   1976-1982
Asbjørn Manger  1982-1986
Rangvald Seiestad 1986-1992
Øystein Halling 1992-1996
Ingrid Frivold  1996-2005
Sverre Tofte    2004-2005
Gunnar Ellingsen 2005-2007
Magne Hoem      2007-


== Kapellaner i København ==
Erling Revheim   1974-1975
Harald Opsal Svendsen  1976-1978
Johan Haga 1978-1980
Kjell Svarstad 1980-1981
Steinar Kristen Lindvig 1982-1986
Johannes Ulstein  1986-1991
Bjørn Moe 1991-1993
Ingeborg Matre 1993-1996
Jan Kay  Krystad 1996-1997
Sivert Follesø 1997-1999
Per Erik S. Engdal 2003
Sverre Tofte 2003-2007
Vidar Dalby 2007-2010
Pål Kristian Balstad 2011-


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kong Haakons Kirke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kong Haakons Kirke 50 år på norsk.dk Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
Sjømannskikens beredskapsordning
Pastor Olav Kr. Strømmes minnekirke i Villajoyosa

Pastor Olav Kr. Strømmes minnekirke i Villajoyosa er en langkirke fra 1975 i Alicante. 
Minnekirken er gudstjenestekirken til Sjømannskirken i Albir-Villajoyosa. Hver søndag feirer Sjømannskirken gudstjeneste kl. 11:00 og har i tillegg enkelte andre arrangement her. Øvrige arrangement og kontorer ligger i L'Albir i Alfaz del Pi.Kirken ble tegnet av arkitekt Knut Astrup som en flerbrukskirke. Den ligger ved siden av Solgården helse- og feriesenter.
I 1999 ble det besluttet å snu kirkerommet fordi kirken ikke fungerte optimalt. Etter ombyggingen ble kirken gjeninnviet den 17. oktober 1999.Byggverket er i betong og har 500 plasser.
Alterteppet bærer navnet «Fra tornekrone til seierkrone» og er et verk av Else Marie Jakobsen. Kirkens glassmalerier er laget av kunstnerparet Odd Tandberg og Elen Grøn-Hansen. Tandberg og Grøn-Hansen har også laget et stort trekors i oliventre og norsk furu, som smykker kirkens nåværende fondvegg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Pastor Olav Kr. Strømmes Minnekirke - på Origo
Sjømannskirken i Albir-Villajoyosa
Sjømannskirken i Albir-Villajoyosa på Facebook
Sogsti skole

Sogsti skole er en barneskole (1.-7. trinn) i Frogn kommune, og den første skolebygningen var ferdigstilt i 1910. I dag (2015) huser Sogsti skole om lag 350 elever. Det ble etter hvert klart at Frogn kommune måtte bygge ny skole, da pågangen av elever gikk utover kapasiteten til de gamle fasilitetene. Planarbeidet startet i 1999, og ny skole ble tatt i bruk i 2006.


== Kilder ==
Sogsti skoles hjemmesider