jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kikhoste

Kikhoste er en infeksjon som er forårsaket av bakterien Bordetella pertussis. Tiden fra smitte til sykdommen bryter ut (inkubasjonstiden) er vanligvis mellom 1 og 2 uker. Sykdommen smitter lett.
I 1997/98 hadde Norge ett av de største utbruddene av kikhoste på flere tiår. Årsaken til utbruddet vites ikke helt. De fleste som ble syke, var i aldersgruppen 2–19 år. I 2004 hadde Norge den høyeste forekomsten av kikhoste i Europa, med en forekomst på 168 per 100 000 innbyggere.


== Sykdomstegn ==
Sykdommen starter med moderat feber, forkjølelse og tørrhoste om natten. Disse symptomene kan vare 1–2 uker. Deretter begynner pasienten å hoste, ofte og i serier. Hostene kommer raskt etter hverandre. Siden hostene kommer så tett, får barnet vanskelig for å puste inn under anfallet. Det får åndenød, blir redd og kan få blålig ansiktsfarge. Når hostingen gir seg, kan pasienten begynne å puste raskt og dypt, og få kiking (pipende lyd under innpustingen), og eventuelt brekninger. Hosten kan vare i 2–6 uker.


== Behandling ==
Ved mistanke om kikhoste, bør lege kontaktes. Legen kan vurdere om det virkelig dreier seg om kikhoste ved å undersøke den syke og ved å ta bakterieprøver fra halsen og eventuelt en blodprøve. Hvis diagnosen bekreftes eller er overveiende sannsynlig, får barnet et antibiotikum, vanligvis erytromycin. Det forhindrer smittespredning og forkorter sykdommen litt. Den syke er vanligvis smittebærende i fem dager etter at behandling startet, og barn bør holdes hjemme fra barnehage eller skole i denne tiden. Barn under 1 år og svært syke barn må vanligvis behandles på sykehus. 
Legen vil også vurdere om andre barn i nærmiljøet kan være smittet. Hvis smitteutsatte barn ikke er fullt vaksinert mot kikhoste, kan det være aktuelt med en ny vaksinedose. Smitteutsatte spedbarn får som regel forebyggende behandling med erytromycin.


== Vaksine ==
Vaksine mot kikhoste inngår i barnevaksinasjonsprogrammet. Vaksinen gis ved 3, 5 og 11–12 mnd alder. Fordi vaksineeffekten avtar etter ca. 5 år, er det fra 2006 innført en 4. vaksinedose til skolebarn i 1. klasse.De aller fleste barn er vaksinert mot kikhoste før de fyller 1 år (kombinasjonsvaksine: difteri-tetanus-kikhoste-polio + Hib). Som følge av vaksineringen er kikhoste i dag langt sjeldnere enn tidligere, men fra 1997 har det vært en epidemi i landet vårt med 2000–3000 meldte tilfeller årlig. Sykdommen forekommer i alle aldersgrupper.
Det er som regel barn som ikke er vaksinert som får kikhoste blant småbarna. Men vaksinen gir heller ikke full beskyttelse. Har man vært utsatt for smitte, er det derfor mulig å utvikle sykdommen. Som regel får de som er vaksinert en mildere form av sykdommen som kan være vanskeligere å kjenne igjen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Folkhelseinstituttet om kikhosteTidsskrift for Den norske lægeforening - kikhoste hos småbarn (artikkel)
Le Dauphin

Le Dauphin de France var tittelen til tronarvingen til Frankrikes trone under Valois- og Bourbon-dynastiene. Tittelen ble gitt til den utpekte arvingen av den franske tronen fra 1350 til 1791, og på nytt fra 1824 til 1830.
Det var strengt tatt først «Dauphin av Viennois» (fransk: Dauphin de Viennois), hvor Viennois var den historiske regionen, siden Province du Dauphiné. Guigues IV av Albon (også gjengitt som Guido eller Guy; død 1142), greve av Albon, hadde en delfin på sitt våpenskjold og fikk tilnavnet le Dauphin (fransk for «delfinen»; latin: Guigo Dalphinus), og det ble en tittel blant hans etterkommere. Denne tittelen ble ført videre i slekten frem til 1349, hvor Humbert II av Viennois solgte sine eiendommer, kalt Dauphiné, til kong Filip VI på den betingelse at Frankrikes tronarving skulle ha tittelen le Dauphin de France.
Den første franske prinsen som ble kalt le Dauphin de France var Johan II, som overtok tronen etter Filip. Den siste var hertugen av Angoulême, sønn av Karl X, som sa fra seg tittelen i 1830.


== In usum Delphini ==
Til bruk for sin Dauphins utdannelse i de klassiske språk, lot Ludvig XIV utarbeide en omfattende utgave av de greske og latinske skribenter som var omhyggelig renset for alle anstøtelige steder. Denne utgave, kalt in usum Delphini («til Dauphinens bruk») utkom 1674-1730 i ikke mindre enn 64 bind. Også senere har man kalt lignende 'rensete' utgaver av forskjellige verker for in usum Delphini.


== Liste over Dauphins de France (1349–1830) ==
Charles (framtidige Karl V av Frankrike) 1349–1364
Charles (framtidige Karl VI av Frankrike) 1368–1380
Charles 1389
Charles 1392–1401
Ludvig, Duc de Guyenne 1401–1415
Jean, Duc de Touraine 1415–1417
Charles (framtidige Karl VII av Frankrike) 1417–1422
Ludvig (framtidige Ludvig XI av Frankrike) 1423–1461
Charles (framtidige Karl VIII av Frankrike) 1470–1483
Charles-Orland 1492–1495
Charles 1496
François 1497–1498
François, Duc de Bretagne 1518–1536
Henri, tidligere Duc d'Orléans (framtidige Henrik II av Frankrike) 1536–1547
François (framtidige Frans II av Frankrike) 1547–1559
Louis (framtidige Ludvig XIII av Frankrike) 1601–1610
Louis (framtidige Ludvig XIV av Frankrike) 1638–1643
Louis, Le Grand Dauphin 1661–1711
Louis, Duc de Bourgogne, Le Petit Dauphin 1711–1712
Louis, Duc de Bretagne 1712
Louis (framtidige Ludvig XV av Frankrike) 1712–1715
Louis 1729–1765
Louis-Auguste, tidligere Duc de Berry (framtidige Ludvig XVI av Frankrike) 1765–1774
Louis-Joseph 1781–1789
Louis-Charles, Duc de Normandie (framtidige titulert Ludvig XVII av Frankrike) 1789–1791 (i 1791 ble hans tittel endret til Prince Royale)
Louis-Antoine, Duc d'Angoulême (framtidige titulert Ludvig XIX av Frankrike) 1824–1830


== Referanser ==
899


== Begivenheter ==
26. oktober – Edvard den eldre etterfulgte Alfred som konge av England.


== Dødsfall ==
26. oktober – Alfred av England
898


== Begivenheter ==
Johannes IX etterfølger Teodor II som katolsk pave.
Ved en synode i Roma, avholdt av pave Johannes IX, ble det erklært at Bonifatius VIs krav på pontifikat var ugyldig.
Karl den enfoldige, Karl III av Frankrike (879–929), bestiger tronen til det vestfrankiske kongedømme Reims etter Odos død, kronet allerede 28. januar 893 som motkonge.
Berengar av Friuli angriper Pavia, men blir slått av Lambert ved Borgo San Donnino og tilfangetatt. Få dager etter Lamberts død sikrer Berengar seg Pavia og blir enehersker.
Fulk I av Anjou etterfølger Ingelger som Greve av Anjou.


== Dødsfall ==
15. oktober – Lambert av Spoleto (f. ca. 880), Italias konge, Tysk-romersk keiser.Dødsdato ukjentOdo, hertug av Paris, konge av Vestfrankerriket.
897


== Begivenheter ==
Romanus etterfølger Stefan VI som den romersk-katolske kirkes pave.
Pave Romanus avsatt kort tid etter innsettelsen og går i kloster.
Teodor II etterfølger Romanus som den romersk-katolske kirkes pave.
Wilfred II etterfølger sin far Wilfred den hårete som greve av blant annet Barcelona.
Daigo etterfølger Uda som Keiser av Japan.
Yaʿqūb ibn Aflaḥ etterfølger bū Ḥātim Yūsuf ibn Muḥammad al-Ḥakam som Rustamid-imām.


== Dødsfall ==
11. august – Wilfred den hårete, greve av Urgell, greve av Cerdanya, greve av Girona, greve av Besalú, greve av Osona, greve av Barcelona.Dag ukjentDesember – Teodor II, Den romersk-katolske kirkes pave i 20 dager i desember dette året.Dato ukjentJinseong av Silla, koreansk monark, dronning av Silla, et av Koreas tre kongedømmer, fra 887.
Ragnhild Eiriksdatter (født ca. 870), en av Harald Hårfagres hustruer.DreptStefan VI, Den romersk-katolske kirkes pave.
896


== Dødsfall ==
26. april – Pave Bonifatius VI
895


== Fødsler ==
Kong Athelstan av England (d. 939)
(ca) – Eirik Blodøks Haraldsson, Norges konge  ca. år 931–933 (d. ca. 954)
894


== Begivenheter ==
Lambert av Spoleto etterfølger sin far Guido III som frankisk motkonge/keiser av Italia.
Vikinger beleiret Exeter, men klarte ikke å innta byen.
Arnulf blir østfrankisk konge av Italia.
Bulgarerne går til angrep på Bysants.
Sigtrygg Ivarsson gjeninnsettes som konge av Dublin og etterfølger Sichfrith Jarl.
Mojmír II etterfølger sin far Svatopluk I som konge av Stormähren.
Svatopluk II etterfølger sin far Svatopluk I som prins av Nitra.
Abū Ḥātim Yūsuf ibn Muḥammad al-Ḥakam etterfølger Abū al-Yaqḍān Muḥammad ibn Aflaḥ som Rustamid-imām.


== Fødsler ==
OmtrentligAdalstein av England (død 939), konge av angelsakserne (924-927), konge av englenderne (927-939).


== Dødsfall ==
12. desember – Guido III av Spoleto, frankisk motkonge/keiser av Italia.Dato ukjentSvatopluk I (f. ca. 840), konge av Stormähren og prins av Nitra.
893


== Begivenheter ==
23. mars – Jordskjelvet i Ardabil, Iran, 150 000 drept
892


== Dødsfall ==
Ragnvald Mørejarl
891

891 (DCCCXCI) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en fredag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
September - Arnulf av Kärnten beseiret Normannerne i slaget ved Leuven.
6. oktober - Formosus etterfølger Stefan V som den 111. paven.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
14. september - Pave Stefan V
889


== Begivenheter ==
Donald II tvang Eochaid I i eksil og overtok som konge av Skottland.
888


== Begivenheter ==
13. januar – Odo, greve av Paris blir frankernes konge.
887


== Eksterne lenker ==
(en) 887 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
886


== Begivenheter ==
Alfred den store tok London og ga byen navnet Lundenburgh.
Leo VI innsatt som bysantinsk keiser


== Dødsfall ==
3. april – Den hellige Josef Hymneskriveren, siciliansk prest og basilianermunk, katolsk helgen (f. ca. 816)
29. august – Basilios I av Bysants
885


== Fødsler ==
Eirik Blodøks (Eirik Haraldson)
881


== Begivenheter ==
Karl den tykke (839-888), konge av Alemannia og Italia, blir tysk-romersk keiser.
Flann Sinna ledet en hær av irer og norrøn-gælere i et angrep på Armagh.
En sønn av Ausle etterfølger Bard (tirannus magnus Norddmannorum, «Nordmennenes store tyrann») som konge av Dublin.
Giuseppe etterfølger Ilduino som biskop av Asti.
879


== Begivenheter ==
Ibn Tulun-moskeen ferdigstilles i dagens Kairo i Egypt. Kairos eldste moské.


== Fødsler ==
17. september – Karl den enfoldige (d. 7. oktober 929), konge av det vestfrankiske riket fra 893 til 922, konge av Lotharingia (Lorraine) fra 911 og til 919–923.


=== Fødselsdato ukjent ===
Oleg av Novgorod (d. 912), svenskfødt konge eller væring-høvding som flyttet rusernes hovedstad fra Novgorod til Kiev og grunnla Kievriket som ble mektigere enn det Novgorodske.


=== Omtrentlig fødselsår ===
Ahmad ibn Fadlān ibn al-Abbās ibn Rašīd ibn Hammād (d. ca. 960), arabisk reisende, krønikør og forfatter.


== Dødsfall ==
10. april – Ludvig II av Frankrike (f. 1. november 846), også kjent som Ludvig stammeren, østfrankisk konge fra 855 til 877, konge av Aquitaine fra 867, konge av Vest-Lotharingia og det vestfrankiske rike, fra desember 877.


=== Dødsdato ukjent ===
Áed Finliath, konge av Ailech fra 855, overkonge av Irland fra 862.
Anastasius Bibliothecarius (f. ca. 815), bibliotekar i Vatikanets bibliotek, sannsynligvis motpave.
Balduin I av Flandern (f. 830-tallet), første greve av Flandern.


=== Omtrentlig dødsår ===
Rurik (f. ca. 830), legendarisk og historisk væring som tok kontroll over Staraja Ladoga i dagens Russland rundt år 862, bygget bosetning Holmgard (Rjurikovo Gorodisjtsje) i Novgorod.
878


== Begivenheter ==
En allianse av walisiske og vikinger, slo en anglosaksisk hær fra Mercia.
877


== Begivenheter ==
Alfred av England tok tilbake Exeter fra vikinger som hadde erobret byen året før.
Aedh ble konge av Skottland.


== Dødsfall ==
Konstantin I, konge av Skottland
Karl den skallede, tysk-romersk keiser og konge av Vestfrankerriket og Italia


== Referanser ==
875


== Fødsler ==
871


== Begivenheter ==
4. januar – Slaget ved Reading mellom styrkene til Ethelred av Wessex og hans bror Alfred og en invaderende dansk styrke som hadde slått leir ved Reading.
Alfred den store ble konge av England etter broren Ethelreds død.
Tønsberg blir grunnlagt.


== Fødsler ==
Edvard den eldre, konge av England 899-924 (d. 924)


== Dødsfall ==
Æthelred av Wessex
Olav Kvite, norrøn viking-konge
869


== Fødsler ==
868


== Fødsler ==
867


== Fødsler ==
866


== Begivenheter ==
15. september – Slaget ved Brissarthe mellom frankiske og en allianse av vikinger og styrker fra Bretagne
865


== Begivenheter ==
Danske vikinger, ledet av Ivar, Halfdan og Guthrum invaderer East Anglia. Styrken fortsetter innover i England og inn i Northumbria og erobrer York (Jorvik)
859


== Fødsler ==
858


== Dødsfall ==
13. januar – Æthelwulf av Wessex
857


== Fødsler ==
856


== Begivenheter ==
Æthelwulf av Wessex ble avsatt av sønnen Ethelbald
22. desember – Jordskjelvet i Damghan, Iran, 200 000 omkommer
855


== Dødsfall ==
17. juli – Pave Leo IV
Osburga av Wessex
854


== Fødsler ==
853


== Fødsler ==
849


== Fødsler ==
Alfred den store, konge av angelsakserne


== Dødsfall ==
Walafrid Strabo, tysk benediktinermunk og teologisk forfatter (født 808)
848


== Dødsfall ==
18. august – Walafrid Strabo, tysk munk og forfatter
847


== Begivenheter ==
27. januar – Leo IV ble valgt til pave samme dag som Sergius II døde.


== Dødsfall ==
27. januar – Pave Sergius II
846


== Fødsler ==
845


== Begivenheter ==
Ansgar, Hamburgs første erkebiskop siden 834, flykter fra byen på grunn av vikingenes herjinger.
Danske vikinger herjet og brente Paris.
Máel Sechnaill mac Maíl Ruanaid etterfølger Mael Ruanaid mac Dunnchado som konge av Mide.Omtrentlig årTrpimir I blir hertug av Kyst-Kroatia.
Tahir bin 'Abd-Allah etterfølger Abdullah bin Tahir som tahiridenes guvernør i Khorasan.


== Fødsler ==
Omtrentlig fødselsårÁrpád (d. ca. 907), den andre storhertug av madjarene.
Berengar av Friuli (d. 924), markgreve av Friuli fra 874, konge av Italia fra 887, tysk-romerske keiser fra 915.


== Dødsfall ==
Abu Tammam (f. ca. 788), en arabisk dikter i abbasidekalifatets tid.
Kūkai (f. 774), en buddhistisk munk, siviltjener, intellektuell, poet og kunstner i Heian-tidens Japan.
Nithard (f. ca. 795/800),  frankisk greve, historieskriver, abbed, dattersønn av Karl den store.
Turgeis - vikinghøvding i Irland, en av de første norrøne vikingene som er omtalt med navn i irske annaler, drept av Máel Sechnaill mac Maíl Ruanaid.Omtrentlig dødsårAbdullah bin Tahir, tahiridenes guvernør i Khorasan fra 828.
842


== Dødsfall ==
5. januar — Al-Mu'tasim, Abbasid caliph (f. 794)
20. januar – Teofilos, bysantisk keiser (f. 813)Keiser Saga av Japan (f. 786)
Alfonso II av Asturias (f. 759)
Liu Yuxi, Kinesisk poet, filosof, og essayist (f. 772)
839


== Begivenheter ==
Æthelwulf etterfulgte sin far Egbert som konge av Wessex.


== Dødsfall ==
Hertug Sicard av Benevento
Kong Egbert av Wessex
Kong Eogán mac Óengusa
838


== Fødsler ==
837


== Begivenheter ==
28. februar – Halleys komet er på sitt nærmeste til Solen.
836


== Begivenheter ==
En stor vikingstyrke, trolig av norske vikinger, invaderte Earn valley og Tay valley, som var sentrale til det Piktiske kongedømmet.
835


== Fødsler ==
834


== Begivenheter ==
Osebergskipet haugsatt


== Fødsler ==
Aud den djuptenkte, bosetter på Island
Mo Xuanqing, kinesisk lærd


== Dødsfall ==
Óengus II av pikterne
833


== Fødsler ==
829


== Fødsler ==
828


== Fødsler ==
827


== Fødsler ==
826


== Fødsler ==
825


== Begivenheter ==
Tórshavn på Færøyene grunnlagt av norske landnåmsmenn.
Essex ble innlemmet i Wessex (trad. datering).
Etter slaget ved Ellandun fikk Wessex kontroll over Kent og Baldred av Kent ble forvist.
Opprør mot Mercias styre i East Anglia
Sussex ga riket til Ecgberht av Wessex og ble dermed en del av Wessex


== Dødsfall ==
Hertug Sigered av Essex
Kong Beornwulf av Mercia
824


== Fødsler ==
823


== Fødsler ==
820


== Fødsler ==
819


== Fødsler ==
818


== Fødsler ==
817


== Dødsfall ==
12. mars - Theophanes bekjenneren
816


== Fødsler ==
Den hellige Josef Hymneskriveren, ciciliansk prest og basilianermunk, katolsk helgen (d. 886)


== Dødsfall ==
12. juni – Leo III, pave
815


== Dødsfall ==
Harald Granraude
813


== Fødsler ==
Fylkesvei 812

Fylkesvei 812 (Fv812) går mellom Tuv i Bodø og Medby i Saltdal.
Veien tar av fra E6 ved Medby og går først vestover, så nordover til Misvær, videre nordover til Skjerstadfjorden og deretter vestover til Tuv der den møter fylkesvei 17. Strekninga over fjellet fra Medby kalles ofte for «Dugnadsveien».Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

BodøKulturveien 

SaltdalDugnadsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv812
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
809


== Dødsfall ==
24. mars – Harun al-Rashid afghansk kalif
808


== Begivenheter ==
Abbasidernes hovedstad flyttes fra Bagdad til Samarra
Krum er konge i Bulgaria, Dulo klanen er gjenopprettet.


== Fødsler ==
Walafrid Strabo, tysk benediktinermunk og telogisk forfatter (d. 849)


== Dødsfall ==
807


== Dødsfall ==
Widukind, saksisk høvding
806


== Fødsler ==
805

805 (DCCCV) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en onsdag.


== Begivenheter ==
Shunzong av Tang overtar som keiser av Tang-dynastiet etter Dezong av Tang.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
25. februar - Dezong av Tang, keiser av Tang-dynastiet (f. 742)
804


== Begivenheter ==
Sakserne beseires endelig av Karl den store.
803


== Begivenheter ==
Venezia anerkjent som uavhengig av Det bysantinske rike
801

801 (DCCCI) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en fredag.


== Fødsler ==
17. juni - Drogon de Metz, uekte sønn av Karl den store (d. 855)
799


== Fødsler ==
798


== Fødsler ==
797


== Fødsler ==
796


== Fødsler ==
795


== Begivenheter ==
Vikinger innleder angrep på Irland.
793


== Begivenheter ==


==== Europa ====
8. juni – Norske vikinger plyndrer klosteret på Lindisfarne i Øst-England og innleder vikingtiden.
Karl den store beordrer gravingen av den 3 km lange kanalen Fossa Carolina, fra Treuchtlingen til Weißenburg i Bayern, for å bedre handelen mellom Rhinland og Bayern.
Karl den Stores sønn, Pipin av Italia, går i felttog mot langobardene i Hertugdømmet Benevento
Karl den Store reformerer penge
De frisisk-frankiske krigene - grev Theodoric sendes til Friesland for å samle tropper til å angripe avarene. Han angripes og drepes, trolig av sakserne, ved utløpet av elven Weser. Friserne gjør opprør, og deporterer de saksiske familiene fra nordsiden av elven Elbe.
Emir Hisham I av Córdoba erklærte jihad mot de kristne frankerne. Han samler 70.000 soldater, hvorav halvparten angriper Kongedømmet Asturias og ødelegger hovedstaden Oviedo, og den andre halvparten invaderer Languedoc.
Frankerriket - hungersnød (792-793) i store deler av riket


==== Asia ====
General Wei Gao slår en 30.000 mann stor tibetansk hær, og vinner tilbake Yanzhou (i dag Yan’an)


==== Afrika ====
Egypt - nok et mislykket opprør mot abbasidene


==== Handel ====
Arabiske handelsreisende gjør Bagdad til et økonomisk senter på Silkeveien mellom Kina og Europa


==== Religion ====
17. august - Quriaqos av Tagrit utnevnes til syrisk-ortodoks patriark (biskop) av den antiokiske kirke
Kong Offa av Mercia etablerer et kloster ved St. Albans


== Fødsler ==
Arnulf av Sens, fransk adelsmann (793 eller 794)
Li Ning (Tang-dynastiet), kronprins i Tang-dynastiet under Keiser Xianzong
Theophylaktos (omtrentlig år)
Wei Mo, kansler under Keiser Xuānzong av Tang
Wu Yuanji, general under Tang-dynastiet
Zhou Chi, kansler under Keiser Xianzong


== Dødsfall ==
Sicga, angelsaksisk adelsmann
Idris I av Marokko, emir og grunnlegger av dynastiet Idrisidene
Tae Hŭngmu, konge av Balhae


== Referanser ==
792


== Fødsler ==
789


== Begivenheter ==
Den angelsaksiske krønike nevner et tokt mot Portland på sørkysten av England. De som utførte toktet skal ha vært fra Hordaland, Noe som gjør det til det første nevnte vikingangrepet i England.


== Fødsler ==
788


== Fødsler ==
786


== Dødsfall ==
Desiderius, tidligere konge i Det langobardiske kongerike som ble avsatt i 774
785


== Fødsler ==
783


== Fødsler ==
779


== Begivenheter ==
Tibets første kloster grunnlegges.


== Dødsfall ==
Keiser Daizong av Tang-dynastiet i Kina.
778


== Begivenheter ==
Slaget ved Roncevaux omtalt i Rolandskvadet.


== Fødsler ==
Ludvig den fromme
776


== Begivenheter ==
Slaget ved Otford ble utkjempet ved landsbyen Otford i Kent mellom Offa av Mercia og jyder fra kongedømmet Kent.
774


== Begivenheter ==


=== Europa ===
Karl den store beseiret Det langobardiske kongerike og innlemmet riket i Frankerriket.
Offa av Mercia tok i bruk tittelen rex anglorum, «konge av anglerne». Dette er første referanse til en konge over hele England.


=== Globalt ===
En økning i 14C-konsentrasjonen, registrert i treringer, sammen med isotopene 36Cl and 10Be funnet i iskjerneprøver, antyder at en sterk solstorm har truffet Jorden i 774 eller 775.


== Fødsler ==
27. juli − Kūkai, japansk munk (død 835)


== Dødsfall ==
Amoghavajra, kinesisk oversetter (født 705)
Milred av Worcester, engelsk biskop


== Referanser ==
773


== Fødsler ==
771


== Begivenheter ==
En krig mellom Mercia og Sussex endte med at Offa av Mercia la hele Sussex under seg.
Karl den store blir enehersker over frankerne.


== Dødsfall ==
4. desember – Karloman, frankernes konge
769


== Fødsler ==
768


== Begivenheter ==
Karl den store og Karloman delte kongedømmet til frankerne mellom seg etter sin far, Pipin den yngre.


== Dødsfall ==
24. september – Pipin den yngre, frankernes konge
Boeing 767

Boeing 767 er et tomotors jetfly som produseres av Boeing Commercial Airplanes i Seattle-området. Flytypen ble lansert i 1981, samtidig med søstermodellen 757, men er betydelig bredere og har to midtganger i passasjerkabinen. Det er planlagt at Boeing 767 med tiden skal erstattes av den nye modellen Boeing 787 Dreamliner. Første Dreamliner ble satt inn i ordinær trafikk i oktober 2011.


== Varianter ==
767-200
Den første 767-versjonen som tok om lag 215 passasjerer. Ble produsert i årene 1981 til 1994. dette var en versjon beregnet for det amerikanske markedet. Braathens SAFE kjøpte to stk av denne versjonen i 1984 beregnet på chartermarkedet, men solgte seg ut etter to år.
767-200ER
Suffikset ER står for Extended Range – utvidet rekkevidde. 767-200ER ble den første 767-varianten som fløy non-stop over Atlanterhavet. Første leveranse: 1984.
767-300
En forlenget versjon, tar om lag 260 passasjerer. Første leveranse: 1986.
767-300ER
Langdistansversjon av 767-300. Første flygning i trafikk: 1988. SAS hadde i alt 16 maskiner av denne typen.
767-300F
Fraktversion av 767-300ER. Levert i 1995.
767-400ER
Den lengste versjonen av 767. Designet for å erstatte Delta Air Lines og Continental Airlines sine DC-10 og L-1011-fly. Første leveranse: 2000.
767-400LR
Dette var en foreslått modell som skulle dekke behovet til Kenya Airways. Bestillingen ble forøvrig endret til Boeing 777, noe som fikk Boeing til å kansellere hele 767-400LR konseptet.I tillegg finnes det enkelte militære versjoner.


== 767-400ER ==
767-400ER er en strukket og forbedret variant av 767-300ER. 767-400ER fløy første gang 9. oktober 1999, og første fly ble levert til Delta Air Lines 29. august 2000.
Sammenlignet med 767-300ER er skroget strukket med 6,42 m og 767-400ER introduserte også en rekke andre forbedringer, blant annet strukturelle forsterkninger i vingen, som også fikk større vingespenn med mer aerodynamiske vingetipper, og en glasscockpit med seks multifunksjonsskjermer tilsvarende den man finner i en Boeing 777 eller en 737 Next Generation.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Boeing 767 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Boeing 767 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Details on the Boeing 767 family of aircraft
Jane's entry with detailed specifications
Thousands of Boeing 767 photos - All variants
765


== Fødsler ==
764


== Begivenheter ==
12. november – Tibetanske tropper okkuperer Chang'an, hovedstaden i det kinesiske Tangdynastiet, i 15 dager
762


== Begivenheter ==
Abbasidene gjør Bagdad til hovedstad i det islamske riket.


== Dødsfall ==
Li Bai, kinesisk poet
761


== Fødsler ==