jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kristján Örn Sigurðsson

Kristján Örn Sigurðsson (født 7. oktober 1980) er en tidligere islandsk fotballspiller som sist spilte for Hønefoss. Vinteren 2005 kom han til Brann, der han i 2005-sesongen for det meste ble benyttet som høyreback, men siden ble flyttet inn som midtstopper.
Han er lillebror av den mer kjente Lárus Sigurðsson som har hatt brukbar suksess i de engelske klubbene Stoke og West Bromwich. Nettopp etter brorens anbefaling ble Kristján hentet til Stoke som 17-åring, men han klarte aldri å slå gjennom der og reiste tilbake til Island i 2001 der han spilte for KR Reykjavík.
Han markerte seg bedre i den islandske toppdivisjonen og fikk sin debut på landslaget mot Italia i 2004.
I den første tiden han var i Brann var han andrevalg som høyreback, men som følge av godt spill samtidig som konkurrentene fikk skadeproblemer, spilte han de fleste eliteseriekampene i 2005-sesongen. Etter noen varierende prestasjoner som høyreback ble han flyttet til en midtstopperplass. Her hevet han spillet sitt.
Sigurðsson ble regnet som en svært rask fotballspiller, samtidig som han var taklingssterk og hadde god spenst. Han var også en meget god hodespiller. I 2006-sesongen spilte han godt med sin islandske kollega Ólafur Örn Bjarnason og har fylt skoene til Branns tidligere midtstopperprofiler Ragnvald Soma og Paul Scharner
Sigurðsson tok nye steg i 2007. Han var en sentral brikke i sesongen som endte med Branns første gull i serien på 44 år. Som resten av laget klarte ikke «Ørn2» å følge opp prestasjonene fra 2007 verken i 2008 eller i 2009. Glimtvis viste han prov på gammel storhet, men det var mye varierende prestasjoner.
Kontrakten med Brann gikk ut 1. januar 2010. Den 7. januar 2010 ble det kjent at Kristján Örn Sigurðsson hadde signert en toårskontrakt med den nyopprykkede klubben Hønefoss. Der spilte han frem til vinteren 2015, da han avsluttet fotballkarrièren for å ta en jobb innen økonomi.


== Trivia ==
Før han ble fotballspiller på heltid, jobbet han som assistent i barnehage.
Hans kallenavn blant Brann-tilhengerne er «Ørn2». Ólafur Örn Bjarnason er «Ørn1».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kristján Örn Sigurðsson – Transfermarkt 
(en) Kristján Örn Sigurðsson – national-football-teams.com 
(en) Kristján Örn Sigurðsson – FootballDatabase.eu 
(en) Kristján Örn Sigurðsson – FBref 
Spillerprofil hos HønefossBK.no
Vektstang

En vektstang eller hevarm er et legeme formet som en stang. Den kan dreie om en akse eller et fast punkt og blir påvirket av krefter i motsatte retninger. Størrelsen av de enkelte dreiekreftene kalles dreiemomenter.


== Vektstangprinsippet ==
Vektstangen blir utsatt for to like sterke, men motsatt rettede rotasjonskrefter (dreiemomenter) så lenge den er i ro. Dreiemomentet beregnes som produktet av kraften som virker i punktet og avstanden fra punktet til aksen, altså som kraft ganger avstand (= arm). Kreftene forholder seg altså omvendt proporsjonalt til armlengdene. Hvis dreiekreftene skulle bli forskjellige, vil stangen måtte bevege seg i den retningen som har det største dreiemomentet.
Vektstangprinsippet kan formuleres med ord som
„Kraft ganger kraftens arm er lik last ganger lastens arm"eller med en formel som

  
    
      
        
          F
          
            
              2
            
          
        
        ⋅
        
          D
          
            
              2
            
          
        
        =
        
          F
          
            
              1
            
          
        
        ⋅
        
          D
          
            
              1
            
          
        
      
    
    {\displaystyle F_{\mathrm {2} }\cdot D_{\mathrm {2} }=F_{\mathrm {1} }\cdot D_{\mathrm {1} }}
  hvor F er kraft og D er avstand fra vippepunktet, og indeksene refererer til de to stedene kreftene tilføres stangen.


== Bruk ==
Vektstangen utnyttes både i mekaniske maskiner og i enkle innretninger i hverdagen, for eksempel spett til å løfte og vippe tunge ting, håndtak på dører, i redskaper som nøkler, tenger, klyper, sakser, dumphusker og trillebårer. Brønnvipper er vektstanganordninger for å løfte tunge bøtter opp fra brønner og vann.


== Vektstangklasser ==
Det finnes tre vektstangklasser (første-, andre- og tredjeklasse) der plasseringen av vippepunktet og påvirknings- og resultatkraften varierer.
Vektstenger kan også kategoriseres som enarmet (andre- og tredjeklasse) og toarmet (førsteklasse):

Enarmet vektstang: Påvirkningskraft og resultatkraft er plassert på samme side av vippepunktet
Toarmet vektstang: Påvirkningskraft og resultatkraft er plassert på hver sin side av vippepunktet


=== Førsteklasse vektstang ===

Vippepunkt er plassert mellom påvirkningskraft og resultatkraft.
Eksempler:

Saks
Tang
Balansevekt og skålvekt
Dumphuske
Spett
Kubein
Åre


=== Andreklasse vektstang ===

Resultatkraft er plassert mellom påvirkningskraft og vippepunkt.
Eksempler:

Trillebår
Nøtteknekker
Dør
Kubein
Spett
Stiftemaskin
Stupebrett
Skrunøkkel


=== Tredjeklasse vektstang ===

Påvirkningskraft er plassert mellom resultatkraft og vippepunkt.
Eksempler:

Menneskearm
Flottør
Pinsett
Blide
Fiskestang
Redskaper som hakke og ljå
Padleåre


== Referanser ==


== Se også ==
Arkimedisk punkt
Geolog

Geolog er en naturviter som studerer geologien hos en terrestrisk planet. 
Arbeidsområdet kan være alt fra oljeleting til gruvedrift, men avhenger vanligvis av hva man har som fagfelt.


== Utdannelse ==
I Norge kan man bli geolog ved flere universiteter og høyskoler. Størst er Institutt for geofag i Oslo og Institutt for geovitenskap i Bergen.


== Kilder ==
(no) Geolog i Store norske leksikon
Dogleg

Dogleg er et begrep innen golf som beskriver et golfhull hvor fairwayen brått skifter retning til venstre eller høyre. Hull med dogleg er vanligst blant par 5-hull, men forekommer også på hull med par 4.
Fore

Fore er et varselrop i golf. Golfspillere plikter å rope «fore!» når det finnes den minste mulighet for at golfballen kan treffe en annen spiller eller en tilskuer.


== Opprinnelse ==
Uttrykket fore kan oversettes med «forut» og stammer fra det britiske infanteriet. Ved angrep i doble rekker måtte den fremre rekken legge seg ned når den bakre skulle avfyre sine våpen. Den bakre rekken ropte «beware before», som kan oversettes til «se opp der fremme». Uttrykket ble etter hvert innen golfsporten forkortet til fore.
En annen teori sier at uttrykket er en forkortelse av ordet forecaddie og stammer fra 1600-tallet. På den tiden var golfballer dyre, og golfspillerne ansatte derfor forecaddies som skulle stå i området der hvor ballen landet for å finne igjen ballen. Når spilleren hadde slått er det sannsynlig at han ropte forecaddie for å varsle at ballen var på vei. Dette er senere blitt forkortet til fore.
Likestillingsrådet

Likestillingsrådet var en norsk statlig etat. Rådet ble etablert i 1972 som et offentlig, men frittstående organ, og lovhjemlet i 1978. Likestillingsrådet var det første offentlige organ i Norge som arbeidet spesielt med likestillingsspørsmål. Det var en av tre forløpere til Likestillings- og diskrimineringsombudet.


== Historie ==
I 1972 ble Likestillingsrådet etablert av regjeringen, etter initiativ fra Norsk Kvinnesaksforening (NKF). NKF hadde bedt regjeringen om å opprette et eget permanent råd for å bedre kvinners stilling, etter at FN hadde anmodet alle land om å nedsette kommisjoner for å bedre kvinners stilling. Likestillingsrådet uttalte i 1984 at «Norsk Kvinnesaksforening la grunnlaget for Likestillingsrådets arbeide».Likestillingsrådet bestod av syv medlemmer oppnevnt av Kongen i statsråd, som var representanter for partier og/eller ulike sivilsamfunnsorganisasjoner som NKF og andre. Noen av lederne i rådet hadde først og fremst partipolitisk bakgrunn, mens Eva Kolstad og Bjørg Schonhowd Leite ble oppnevnt som ledere vel så mye for sitt engasjement i Norsk Kvinnesaksforening som for sin partipolitiske bakgrunn.
Rådet ble lovfestet med likestillingsloven av 1978, der det het at «Kongen oppnevner et Likestillingsråd med det mandat og med det antall medlemmer som Stortinget til enhver tid fastsetter.Rådet hadde et eget sekretariat. I 1997 vedtok Stortinget en omorganisering der Likestillingsrådet ble nedlagt, men rådets sekretariat ble videreført som Likestillingssenteret (formelt Kompetansesenter for likestilling). Likestillingsrådet ble 1. januar 2006 fusjonert med Likestillingsombudet og Senter mot etnisk diskriminering til Likestillings- og diskrimineringsombudet.


== Ledere ==
Reiulf Steen (1973–1976) – Arbeiderpartiet
Eva Kolstad (1976–1978) – Venstre/Norsk Kvinnesaksforening
Bjørg Schonhowd Leite (1978–1983) – Arbeiderpartiet/Norsk Kvinnesaksforening
Inger Sjong (1983–1987) – Høyre
Åse Kleveland (1987–1989) – Arbeiderpartiet
Åse Klundelien (1989–1997) – ArbeiderpartietRådets sekretariatsledere var Kari Vangsnes, Tove Beate Pedersen og Brit Fougner.


== Referanser ==
Tove Beate Pedersen

Tove Beate Pedersen (født 26. august 1950) er en norsk psykolog med embedseksamen innen psykologi, etter studieopphold ved University of California, Los Angeles.
På slutten av 1990-tallet var hun generalsekretær i Human-Etisk Forbund og leder for Likestillingsrådet. I 1998 ble hun leder av Sekretariatet for kvinneforskning i Norges forskningsråd. Hun er i dag seniorrådgiver i Norsk Psykologforening.


== Eksterne lenker ==
(en) Tove Beate Pedersen på Internet Movie Database
Lopphavet

Lopphavet er et havområde utenfor vestkysten av Troms og Finnmark. Havområdet ligger mellom Tromsøflaket i vest og Nordkappbanken i øst. Det er påvist store svampsamfunn og korallrev i havområdet. Loppa og Hasvik er de to kommunene i Finnmark som grenser til Lopphavet.
Lopphavet grenser til Stjernsundet og Sørøysundet i øst, samt Norskehavet i vest og nord.


== Eksterne lenker ==
Foreslåtte marine verneområder, kart som viser Lopphavet
Åse Klundelien

Åse Arna Klundelien (født 8. januar 1946 i Kongsberg) er en norsk Ap-politiker som var stortingsrepresentant og fylkesordfører i Buskerud.
Hun var stortingsrepresentant 1989–1993, og vararepresentant i periodene før og etter. I 1983 ble hun Norges første kvinnelige fylkesordfører i Buskerud. Hun satt til 1987. Hun var leder i Likestillingsrådet fra 1989 til 1997. I 1988 ble fylkeskultursjef i Buskerud.


== Offentlige verv ==
1964-1971 Medlem Ungdomsnemnda, Kongsberg.
1976-1981 Medlem Barnehagenemnda, Øvre Eiker
1976-1981 Medlem Skolestyret, Øvre Eiker
1980-1987 Varamedlem Norsk språkråd
1982-1988 Medlem Lovutvalg-psykisk helsevern
1984-1988 Medlem Styret for INKO-tjenesten i Buskerud
1984-1987 Varamedlem Det kriminalitetsforebyggende råd
1984-1987 Formann Styret for Buskerud fylkessykehus
1987-1990 Varamedlem Rikshospitalets styre
1987 Medlem Styret for Nortra
1987-1990 Medlem Kommunelovutvalget
1989-1997 Leder Likestillingsrådet
1992 Varamedlem Rådgivende utvalg i saker om konkurranseforvridning
1992-1994 Leder Det rådgivende utvalg for trykt skrift
1994- Varamedlem Riksrevisjonen
1995 Nestleder Styret for Garanti-Instituttet for Eksportkreditt, medlem 1996-1997
1995 Varamedlem Styret for Norges Kommunalbank fra


== Tillitsverv i Arbeiderpartiet ==
1981- Nestleder Buskerud Arbeiderparti fra 1981
1989- Medlem Det norske Arbeiderpartis sentralstyre fra 1989
Sekretær Kongsberg AUF
Sekretær Fiskum Arbeiderparti
Medlem Styret for Buskerud Arbeiderparti


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Åse Klundelien hos Stortinget 
(no) Åse Klundelien hos Norsk senter for forskningsdata
Skjold leir

Skjold leir er en militærleir ved tettstedet Øverbygd i Målselv kommune i Indre Troms i Troms og Finnmark fylke. Leiren består av to tidligere leirer som ligger like inntil hverandre, Maukstadmoen leir og Holmen leir. Fram til 1. juni 2002 var dette en egen garnison; Skjold garnison.
Avdelingene som holder til på Skjold er 2. bataljon og Ingeniørbataljonen.


== Historie ==
Tidligere lå et av hærens kløvkompanier på Skjold, men ble avskaffet i 1998 etter som det var utdatert og ikke kunne måle seg med stridsdyktigheten til stridsvogner og andre militære kjøretøy. (Det andre var i Starum leir).
Den 5. mars 1986 under Nato-øvelsen «Anchor Express» omkom 16 ingeniørsoldater fra Holmen leir i et snøskred i Vassdalen. Ulykken er den største enkeltulykken i Brigade Nords historie. Det ble reist et minnesmerke over de døde ved siden av kapellet på Holmen leir.


== Infrastruktur ==
Skjold leir består av seks kaserner som primært huser ett kompani hver, befalshybler, garasjeanlegg, depoter, varme og kalde vedlikeholdshaller, administrasjonsbygg for bataljonene, undervisningsbygg, gymsal, messe, velferdsbygg (med kantine, bibliotek og kino), brannstasjon og Skjold tekniske verksted (SKTV).
Undervisning og øvelser foregår i nærområdet og i Mauken og Blåtind Skyte- og øvingsfelt, som ligger drøyt to kilometer vest for leiren og er kjent for sin utsikt mot fjellet Hattavarre. 
Før var det to seperate skytefelt, men i 2011 ble slått sammen via en sammenbindingstrase.Holmen leir er en nedlagt militærleir for Ingeniørbataljonen med kort gangavstand fra Skjold leir. Her finnes det kaserner, befalsboliger, garasjeanlegg, kapell og messe som Skjold leir disponerer.


=== Ny alliert leir ===
I januar 2020 sto  en ny midlertidig leir for alliert trening ferdig på utsiden av leirgjerdet på Maukstadmoen. Den består fire kaserner, en spisesal og kontorbygg, og kan brukes av inntil 1000 allierte soldater.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Skjold leir på Forsvaret.no
Bodø Innebandyklubb

Bodø Innebandyklubb (stiftet 20. oktober 2002) er en norsk innebandyklubb fra Bodø. Klubben har i dag to herrelag, to damelag, tre ungdomslag, et barnelag og to mosjonslag. 


== Historie ==
Klubben ble stiftet etter en henvendelse fra Harstad i 2001, da de ønsket å få Bodø med i innebandyseriene i Nord-Norge. Så langt var Bodøs innebandy organisert gjennom bedriftsidrettslag, blant annet Vestbyen Ibk, Bodøstudentenes Idrettslag og Bodø Breeze. Det var Vestbyen innebandyklubb som etter hvert endret navn til Bodø Innebandyklubb. Klubben ble styrket med spillere fra de andre bedriftsidrettsklubbene, og i 2002 startet klubben i 2. divisjon avdeling Troms/Nordland, men spilte seg etter et par sesonger opp i 1. divisjon Nord.
Klubben ble også utvidet med eget damelag i 1. divisjon Nord, og et andre lag for herrer. I dag har klubben også en ungdomsavdeling, og et eget lag for funksjonshemmede.


== Rulledingsmoro ==
Rulledingsmoro er Bodø Innebandyklubbs storprosjekt innen el-innebandy. El-innebandy foregår i spesialbygde, elektriske sportsstoler som er spesiallaget for denne sporten. Den stiller store krav til spillerens kjøreferdigheter, da den styres med joystick. Stolene kan stilles inn på forskjellig fart og på det meste kjøre 14 kilometer i timen. I 2007 fikk klubben 596 000 kroner fra Helse og Rehabilitering til prosjektet og oppstart av en innebandygruppe for funksjonshemmede. 


== Serieplassering Herrer ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Breivikbotn

Breivikbotn (nordsamisk: Goahtečorru) er et tettsted og administrasjonssenteret i Hasvik kommune i Finnmark. Tettstedet har 306 innbyggere per 1. januar 2022. Breivikbotn ligger innerst i Breivikfjorden, en del av Lopphavet, som er kjent for sine rike fiskeforekomster. Stedet ligger 15 kilometer fra tettstedet Hasvik og 20 kilometer fra tettstedet Sørvær. Breivikbotn kapell ligger her.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hasvik kommune, informasjon om Breivikbotn
Popkorn

Popkorn er en populær snacks laget av tørkede maiskorn som eksploderer, eller «popper», når de blir varmet i matolje eller i mikrobølgeovn. Inne i denne maisen er det stivelsesrikt materiale og litt vann. Når maiskornet utsettes for varme blir vannet til vanndamp, som tar mer plass, og dette fører til at maiskornet sprekker. Det stivelsesrike materialet blir omgjort til skum som størkner. Ved lavt trykk blir popkornene store. Det finnes enkelte typer mais som passer bedre til popkorn enn andre.


== Historie ==
Mais ble tamme for rundt 10 000 år siden i det som nå er Mexico. Arkeologer oppdaget at folk har visst om popkorn i tusenvis av år. Fossile bevis antyder at mais ble sprengt så tidlig som 4700 f.Kr. 
I Mexico har de for eksempel funnet rester av popcorn fra rundt 3600 f.Kr. Mange historikere tror til og med at popcorn er den første typen mais som er kjent for mennesker. 
I Mexico var de forberedt for øyeblikket, og la mais i veldig varme leirgryter, eller satte korn på brennende aske. På Yucatan -halvøya brukte mayaene også popcorn til rituelle og gastronomiske formål. 
Christopher Columbus bemerket at de innfødte laget hatter og bodices med popcorn, som de solgte til sjømenn. 
Rundt år 1612 dokumenterte franske oppdagelsesreisende at urbefolkningen Iroquois utnyttet mais i leirgryter ved å bruke brennende sand. De rapporterte også at under en Iroquois -middag ble det konsumert øl og suppe laget av popcorn. 
I Chile, på 1700 -tallet, produserte urbefolkningen også popcorn med sandteknikken for å male det og senere produsere et mel som ble konsumert som en fersk eller varm drikke.


== Tilberedning ==
Popkorn selges både ferdig poppet, upoppet og som «mikropop», hvor sistnevnte er en spesiell type som tilberedes i mikrobølgeovn. Upoppet popcorn kan tilberedes i gryte eller popcornmaskin. Popcornmaskin er ofte raskere, og man kan bruke mindre fett. Til fett kan man for eksempel bruke meierismør, olivenolje eller solsikkeolje.Popcorn blir som regel servert med smeltet smør og salt. I andre land som for eksempel Tyskland spises det også ofte med sukker eller honning.


== Referanser ==
PGA (golf)

PGA er innen golf en forkortelse for Professional Golfers' Association, et vanlig engelsk navn på interesseorganisasjoner for profesjonelle golfspillere. De fleste land med et profesjonelt golfmiljø har et interesseforbund for de profesjonelle spillerne, og betegnelsen PGA inngår ofte i navnet.
Det eldste PGA-forbundet er The Professional Golfers' Association, som ble stiftet i 1901 og som representerer profesjonelle golfspillere i Storbrtiannia og Irland. I USA er profesjonelle spillere representert av PGA of America, og i Norge av PGA of Norway.
Profesjonelle damespillere representeres i noen områder av et eget dameforbund, gjerne kalt Ladies Professional Golf Association (LPGA).
Hvert forbund tilbyr instruksjon og videreutdanning til sine medlemmer, arrangerer turneringer, støtter amatørgolf som gir arbeid til medlemmene og støtter juniorgolf som bidrar til rekruttering.
Mange forbund er delt i en divisjon for klubbproer, som arbeider som instruktører i golfklubber, og en divisjon for turneringsspillere, som tjener til livets opphold ved å delta i turneringer. I noen tilfeller er turneringsavdelingen skilt helt ut av forbundet og etablert som en selvstendig organisasjon. Eksempler på dette er PGA European Tour, som ble skilt ut av det britiske forbundet, og PGA TOUR, som arrangerer turneringer i USA.
Kondor (golf)

Kondor er et uttrykk innen golf for å slå ballen i hullet på fire slag under hullets par. Det regnes som uhyre sjelden, om ikke umulig, det kan utføres på et hull med par 6 eller flere (som sjelden forekommer), eller på et par 5-hull, noe som også vil være hole in one.
På engelsk kalles kondor også triple eagle eller double albatross.
En kjenner til i alle fall 3 tilfeller[hvilke?] der en spiller har oppnådd hole in one / kondor på par 5-hull.
Kondorer

Kondor omdirigeres hit, for andre betydninger se Kondor (andre betydninger)Kondorfamilien (Cathartidae) eller kondorer (Cathartiformes) kalles også amerikagribber og vestgribber og er en familie av store rovfugler som finnes i Nord- og Sør-Amerika. Kondorene likner i bygning og levevis på de virkelige gribbene, men er i realiteten et slående tilfelle av konvergent evolusjon, ettersom begge gruppene først og fremst lever av åtsler Familien omfatter blant annet andeskondoren, som har et vingespenn som bare overgås av enkelte langvingede albatrosser.
På engelsk brukes begrepet «condors» bare om andes- og kaliforniakondor, mens gruppen som sådan refereres til som «New World vultures».


== Beskrivelse ==

Kondorer er store gribbeliknende fugler med et nakent hode og delvis naken hals. Nebbet er krumt og klørne kraftige. Disse tilpasningene likner dem vi finner hos gribber, og kondorene lever i stor grad på samme måte. Hovednæringen er åtsler, men de kan i sjeldne tilfeller også ta levende dyr. De har delvis vært utsatt for utryddelsesjakt fordi de har blitt beskyldt for å ta lam.Tross likheten med gribber stammer kondorene fra en annen gruppe. I en tid har man trodd at kondorene var i nær slekt med storkefugler, i motsetning til de virkelige gribbene som er haukefugler., men nå peker nyere forskning i retning av at kondorene kan bli skilt ut i sin egen orden - Cathartiformes. Fellestrekkene skyldes at de to gruppene har utviklet seg til å leve på samme måte, som åtseletere i tørre strøk. Kondorer jakter først og fremst med en høyt utviklet luktesans, mens de virkelige gribbene baserer seg på synet.


== Inndeling ==
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Houston (2019). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017).

Cathartiformes, kondorer
Cathartidae, kondorfamilien
Cathartes
C. aura, kalkunkondor
C. burrovianus, myrkondor
C. melambrotus, skogkondor
Coragyps
C. atratus, svartkondor
Sarcorhamphus
S. papa, kongekondor
Gymnogyps
G. californianus, kaliforniakondor
Vultur
V. gryphus, andeskondor


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) kondorer – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) kondorer i Encyclopedia of Life 
(en) kondorer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) kondorer hos Artsdatabanken 
(sv) kondorer hos Dyntaxa 
(en) kondorer hos Fossilworks 
(en) kondorer hos ITIS 
(en) kondorer hos NCBI 
(en) Kategori:Cathartidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cathartidae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cathartidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Greenfee

Greenfee er en avgift som golfspillere betaler til golfklubber de ikke er medlem av for å få spille på deres golfbaner. Greenfee varierer i størrelse mellom klubber og kan gi spillerett hele dagen eller for en enkeltrunde.
Mange klubber har greenfee-medlemmer (også kalt non-residents). Medlemsformen innebærer at medlemmet bor langt unna golfbanen og derfor kan bli medlem til en lavere pris enn fullverdige medlemmer. Greenfee-medlemmer må betale, ofte redusert, greenfee hver gang de spiller.
I noen områder forekommer greenfee-samarbeid mellom golfklubber, som innebærer at klubbenes medlemmer spiller for redusert greenfee på de banene som inngår i samarbeidet.