jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hespriholmen

Hespriholmen er en holme, eller ei lita øy, i Bømlo kommune i Vestland fylke.
Holmen ligger tre kilometer ut i havet vest for Bømlo, nord for Espevær. Berggrunnen i området tilhører den vestre gneisregionen.


== Norges eldste bergindustri ==

Hespriholmen er bare ca. 15 da og høyeste punkt er på knapt 30 meter. Etter systematisk leting lyktes arkeologer og geologer på 1920-tallet i å finne rester her etter ett stort og to mindre steinbrudd som har vært brukt i steinalderen. Økser av grønnstein herfra er funnet både sør i Rogaland, så langt nord som i Sogn, og en og annen øks er funnet østafjells.Hovedbruddet fronter havet i vest. Her er det under ekstremt vanskelige forhold hentet ut ca. 350 kubikkmeter grønnstein. Dette åpne bruddet er ca. 30 meter langt og ti meter høyt, med varierende dybde og den eldste delen liggende øverst. Steinbryterne har arbeidet seg nedover fra toppen og ut mot sidene. Veggene er dermed nærmest loddrette, og gulvet nokså flatt. Dette danner en avsats ca. seks meter over dagens havnivå. Man har altså sluttet å hente grønnstein fra Hespriholmen da havet stod ca. seks meter høyere enn det gjør i dag, dvs omkring år 2000 f.Kr. Om en regner med alle tre steinbruddene, er anslagsvis 4-500 kubikkmeter grønnstein fjernet fra holmen, dvs ca. tusen tonn. Disse måtte fraktes i båt til hovedøyen ca. 6 km mot øst. Dykkerundersøkelser tyder på at så mye som 70% av steinfrakten havnet på sjøbunnen.Store slagmerker tyder på at noe av steinen ble brutt løs med kraftige slag, mens bålrester tyder på at blokker er brent løs.  Da må brensel være fraktet ut til holmen. Arbeidet har pågått om sommeren, for en liten skinnbåt kan bare legge til her i godværstider. En skinnbåt kunne neppe frakte mer enn et par hundre kilo stein om gangen. Steinalderfolk andre steder kunne gå alene på jakt etter flint eller skifer til redskaper, men de som hentet grønnstein på Hespriholmen, måtte organisere seg i lag for å bryte løs steinen og deretter frakte den over den farlige havstrekningen som ser ut til å ha slukt de fleste av transportene på vei mot land. Grønnstein var en svært verdifull ressurs for steinalderfolket som bodde i området. På noen av Bømlo-boplassene er det registrert opptil 1.700 avslag av grønnstein pr kvadratmeter blant avfallet. I tillegg ble grønnstein spredt over store deler av landet..Arkeologiske undersøkelser i regi av UiB i 2014 avdekket en verkstedboplass, en knakkeplass, på en strandvoll fra steinalderen i en vik rett inn for Hespriholmen. 

Steinbruddet på Hespriholmen ble brukt i ca. 5.500 år.
Etter steinalderen ble det tatt ut kleberstein i området, men ikke på denne holmen.


== Se også ==
Norges berggrunn
Steinverktøy


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Arkeologinettstedet «Gamle naboer»
Kultstatus

Kultstatus vil si at et fenomen har blitt såpass populært at det har samlet seg en begrenset kult av «tilbedende» tilhengere rundt det. Kultfenomener som har oppnåd en slik status eller posisjon, kan være bøker, filmer, tegneserier eller andre populærkulturelle foreteelser eller produkter. Tilhengerne vil ofte på en eller annen måte samles i interessen for fenomenet, som vil få oppmerksomhet  i lang tid etter at det oppsto. Kultstatus er gjerne i utgangspunktet knyttet til smale, ofte motkulturelle, uttrykk som siden kan få et stort antall hengivne fans og blir populært i videre kretser.
Noen eksempler på fenomener som har fått kultstatus:

Star Wars
Ringenes Herre
The Julekalender
Pink Flamingos
The Sandman
Fight Club
Blair Witch Project
Pulp Fiction
V for Vendetta
The Matrix
Trainspotting
The Rocky Horror Picture Show
Barne-TV
Kurt Cobain
Nirvana


== Se også ==
Supporter
Fanfiction


== Eksterne lenker ==
Kultstatus i Det norske akademis ordbok
Lise Myhre

Lise Myhre er en norsk tegneserieskaper og illustratør, særlig kjent som opphaveren til tegneserien Nemi.


== Biografi ==
Myhre er fra Lørenskog utenfor Oslo, og vokste opp på Skedsmokorset. Hun studerte grafisk design og kunsthistorie ved Santa Monica College of Art i California etter fullført videregående, og flyttet til Oslo i 1995, der hun fortsatte studiene ved Merkantilt Institutt. Myhre tok jobber som illustratør allerede fra tenårene av, og laget sine første tegneserier i 1996. Disse ble blant annet publisert i gratisavisa Planetarium C, norske Mad og Pyton. Hennes første serier var uten gjennomgangsfigurer, før hun lagde Anne And – en serie som startet som en hyllest til Charlie Christensens Arne And (som igjen er en parodi på Donald Duck) – og serien M.P., som ble publisert i Larsons Gale Verden. I 1997 så Nemi dagens lys, først som tilfeldig figur i vitsetegninger som harselerte med goth-kulturen, og snart som hovedperson i serien Den sorte siden (også denne publisert i Larsons Gale Verden).Nemi ble raskt populær og debuterte som dagsstripe i Dagbladet i 1999. Samme år vant Lise Myhre tegneseriefestivalen Raptus’ debutantpris. I 2002 mottok hun Oslo bys kunstnerpris for "fremragende innsats innen Oslos kunstliv". Nemi fikk eget blad i 2003, da Myhre skiftet forlag fra Bladkompaniet til Egmont. Bladet har siden oppstart vært sentrert rundt et tema, med artikler skrevet av fagfolk eller andre med interesse for feltet. Det inneholder dessuten ulike norske og utenlandske biserier i tillegg til Nemi-stripene. Biseriene har variert gjennom årenes løp, men Ronja Svenning Berges Ronja har vært med helt siden begynnelsen. Nemi er en av de største kommersielle tegneseriesuksessene i Norge og har blitt oversatt til en rekke språk. På det meste har serien blitt publisert i ca 150 aviser og nettsteder. Fra 2018 har Nemi blitt utgitt av Gyldendal norsk forlag. I 2019 vant Myhre SPROING-prisen for serien.
Lise Myhre har også illustrert dikt av blant andre Edgar Allan Poe og André Bjerke med figurene fra Nemi. Flere av diktene ble publisert i antologien Drømmesvart (Gyldendal, 2018) og i Nattlys (2019). Myhre har ellers illustrert platecover (for blant annet Gothminister), skoledagbøker, skolebøker (fysikk for videregående skole) og skrekkbøker, i tillegg til en rekke faktabøker skrevet av Synnøve Borge. I forbindelse med 100-årsjubileet for tegneserier i Norge i 2011, var hun en av fire tegneseriekunstnere som fikk sine arbeider gjengitt på et norsk frimerke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Lise Myhre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lise Myhre på Internet Movie Database
Futurekids

Futurekids er en dataskole rettet mot barn og ungdom. Den ble etablert i Los Angeles i USA i 1983, og i Norge i 1994. Futurekids var en av de første institusjonene som benyttet Internett/WAN i undervisning.
De nederste trinnene benytter enkle tegne- og skriveprogrammer for å lære grunnleggende bruk av datamaskiner. De mer avanserte trinnene jobber med saksstudier, ofte med en fantasifull problemstilling i bakgrunnen.
Futurekids-elever får utdelt poeng (i form av klistremerker) etter oppmøte. Elevene kan så bytte disse inn i diverse Futurekids-varer, slik som penner, viskelær, notatblokk og, hvis man har mange nok poeng, krus eller en CD-ROM med nyttig og underholdnende programvare.


== Eksterne lenker ==
Hjemmesiden til Futurekids Norge
Røssvatnet

Røssvatnet (også skrevet Røsvatnet, sørsamisk: Reevhtse) er Norges nest største innsjø med et areal på 219 km². Den ligger i Hattfjelldal og Hemnes kommuner i Nordland fylke, 383 moh. Røssvatnet ble oppdemt ved hjelp av fyllingsdammen Tustervatn–Røssvatn i 1957, og frem til da var Femunden Norges nest største innsjø.
Før regulering hadde Røssvatnet et volum på 12,6 km3 og det tar i gjennomsnitt 6,8 år før alt vannet er skiftet (teoretisk oppholdstid). Største dybde er 231 meter og gjennomsnittsdybde er 60 meter. Innsjøen har tilsig fra et nedbørsfelt på 1500 km2. Røssvatnet har et magasinvolum på 2,35 milliarder kubikkmeter og er dermed Norges tredje største. 
Røssvatnet har hatt bosetting  tilbake til steinalderen, og det har blitt gjort et funn av en bronsealderøks ved Tustervatnet, som etter utbygginga går i ett med Røssvatnet. Dagens gårder langs Røssvatnet ble i hovedsak ryddet ut over 17- og 1800-tallet. Mange av disse gårdene mistet mye dyrket land ved reguleringa i 1950-åra. 
Røssvassholmen, som er Norges nest største innlandsøy, ligger i søndre del av Røssvatnet.


== Røssvatnet som kraftmagasin ==
Røssågautbyggingen var opprinnelig knyttet opp mot tre forhold. Kraft til drift av jernverket i Mo i Rana, alminnelig el-forsyning til 19 kommuner i Midt Helgeland og elektrifisering av Nordlandsbanen. Nordlandsbanen er ikke elektrifisert, men i 1958 ble aluminiumsverket i Mosjøen satt i drift og ble en ny storforbruker av kraft.
Til Røssvatn tilføres det vann fra Bleikvatnet, som reguleres mellom 408 og 387 moh. samt flere bekkeinntak. 


== Røssåga-kraftverkene ==
Øvre Røssåga kraftverk, 901 GWh
Nedre Røssåga kraftverk, 2150 GWh.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Skandinavia


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Røssvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Arkeologisk artikkel: Historien om en knakkeplass fra yngre steinalder som havnet under vann
Norsk Aero Klubb

Norsk Aero Klubb (NAK) var forbund for all luftsport frem til sammenslutningen med Norges Luftsportforbund i 2003.
Norsk Aero Klubb ble stiftet 3. mai 1928 med Roald Amundsen som foreningens første formann, og med Christian Doxrud som viseformann. Det øvrige styret besto av blant andre Tryggve Gran, Frøis Frøisland og Johan Høver. Amundsen var kun med på ett styremøte før han omkom i juni samme år. 
NAK var de første årene en forening med sete i Oslo. I Ole Reistads formannsperiode ble NAK i 1937 omdannet til å bli et landsforbund for tilsluttede klubber.
NAK organiserte opprinnelig motorflyging og modellflyging. Seilflyging ble startet i Norge av NAK i 1932 og senere ble fallskjermhopping, hanggliding, paragliding, ballongflyging og mikroflyging organisert i forbundet.
I 1971 ble Norges Luftsportforbund (NLF) stiftet for at fallskjerm og seilflyging kunne bli tatt opp som idretter i Norges Idrettsforbund og Olympiske Komité. NLF og NAK hadde felles administrasjon. Etter at alle NAKs aktiviteter var blitt aksepterte som idretter ble det i 2003  besluttet å slå sammen de to forbundene. Navnet på det sammesluttede forbundet er Norges Luftsportforbund.


== Ledere ==
Den øverste lederen i NAK var fra 1928 til 1975 titulert som formann, fra 1975 til sammenslåingen med Norges Luftsportforbund i 2003 president. Følgende har vært formenn/presidenter i NAK:


=== Generalsekretærer ===
Følgende personer har vært generalsekretær i NAK:


== Se også ==
Liste over tildelinger av Norsk Aero Klubbs hederstegn


== Referanser ==
Hinnøya

Hinnøya (nordsamisk: Iinnasuolu) er Fastlands-Norges største øy, med et areal på 2 204,49 km² og en befolkning på 31 851 (2006). (Tre øyer på Svalbard er større).
Øya er delt mellom kommunene Andøy, Hadsel, Lødingen, Sortland og Vågan i Nordland, og Harstad, Kvæfjord og Tjeldsund i Troms og Finnmark. Delene av øya som ligger i Andøy, Sortland og Hadsel regnes med til Vesterålen; området i Tjeldsund og Lødingen regnes til Ofoten; Vågans lille del av Hinnøya regnes til Lofoten; mens Kvæfjord og Harstad tilhører Sør-Troms.
Øya er delt mellom fylkene Nordland (1 265 km²) og Troms og  Finnmark (933 km²).
Høyeste fjell på Hinnøya er Møysalen, 1 262 moh.
Byen Harstad og tettstedene Lødingen, Borkenes og Sigerfjord ligger på øya. 
Hinnøya er knyttet til fastlandet med Tjeldsundbrua (1 007 m), som fører europavei 10 over Tjeldsundet. Hinnøya er også knyttet til Langøya med Sortlandsbrua og til Andøya med Andøybrua. I vest er Hinnøya også knyttet til Austvågøya med Raftsundbrua. Lofotens fastlandsforbindelse (Lofast) ble åpnet 1. desember 2007.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Turforslag til Lofoten, Vesterålen og Hinnøya på DNT og NRKs nettsted ut.no
Hinnøy.no – Friluftside med rutebeskrivelser, foto + mye mer Arkivert 20. oktober 2007 hos Wayback Machine.
Andøy Historielag med omtale av en del av kommunen som ligger på Hinnøya (1)
Andøy Historielag med omtale av en del av kommunen som ligger på Hinnøya (2)
Miklagard

Miklagarðr var det norrøne navnet på byen Bysants, senere Konstantinopel (dagens Istanbul i Tyrkia). Andre navn på byen er Kostantiniyye og Stambul.
«Mikla» er en bøyingsform av det norrøne mikill, som betyr «stor». Miklagard betyr altså «den store byen».Mange menn fra Norden gikk i tjeneste hos den bysantiske keiseren i Miklagard, blant andre den senere norske kongen Harald Hardråde. Disse ble kalt væringer og utgjorde en garde av elitesoldater.
Det finnes flere spor etter væringer i dagens Istanbul, blant annet runer i Hagia Sofia.
Kong Sigurd Jorsalfare var også i Miklagard under sin pilegrimsferd og korstog til Jerusalem 1108—1111.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Miklagard hos Store norske leksikon
Edderkoppen Scene

Edderkoppen Scene, tidligere kjent som revyteateret Edderkoppen teater, er en møte- og eventscene ved St. Olavs plass i sentrum av Oslo. Scenen drives som en del av hotellet Scandic St. Olavs plass.


== Historikk ==
I 1942 overtok Leif Juster Søilen Teater i Keysers gate i Oslo. Teatrets første revy, Saker og ting, hadde premiere 3. september samme år. Det viste seg at teatersalongen var for liten, og i 1945 flyttet Edderkoppen til et teaterlokale på St. Olavs plass. Dette teaterlokalet var egentlig bygget for Det Norske Teatret, men da krigen sluttet, ble lokalet der tyskerne hadde drevet Deutsches Theater ledig (opprinnelig Casino Teater), og Det Norske Teatret flyttet dit. Juster drev Edderkoppen revyteater til teateret gikk konkurs i 1966. Einar Schanke overtok lokalene i 1967, og teatret skiftet navn til ABC-teatret. Teatret beholdt dog revytradisjonene under Schankes ledelse. I 1992 døde Einar Schanke, og Tom Sterri, Ketil Aamodt og Anders Moland overtok teatersalongen. De kjøpte det for en symbolsk sum, en krone.Lille julaften 1999 ble teatret totalskadd etter en kraftig eksplosjon. Et eiendomselskap som eide et nærliggende hotell kjøpte eiendommen. Selskapet forpliktet seg samtidig til å gjenoppbygge teatret – og bygningen skulle være minst like stort som det gamle. Høsten 2003 var gjenoppbyggningen ferdig, og teatret skiftet tilbake til sitt opprinnelige navn: Edderkoppen Teater. Etter flere års drift stengte teateret desember 2014 for renovering. Etter omfattende ombygging i 2015 og 2016 åpnet igjen scenen i mai 2016 med en liten endring i navnet til Edderkoppen Scene. Edderkoppen Scene kan tilby alt innen møte, evnet, underholdning, bar og bespisning. Salen har plass til 345 personer, og den drives som en del av Scandic St. Olavs plass. Eddekoppen Scene er bygd med tanke på flerbruk og hyppige sceneskifter.


== Forestillinger ==
Her følger en liste over forestillinger eller lignende på Edderkoppen teater. 


== Eksterne lenker ==
Edderkoppens hjemmeside
Norsk Luftseiladsforening

Norsk Luftseiladsforening (NL) ble stiftet 5. mai 1909 i Frimurerlogen i Oslo med formål å virke for luftseiladsens utvikling i videnskapens, forsvarets, teknikens og sportens tjeneste. Stiftelsen av foreningen kan betraktes som starten på norsk luftfart. Professor Henrik Mohn ble valgt som foreningens første formann. NL kjøpte i 1910 gassbalongen «Norge» som med det ble det første norskeide luftfartøy. Den første oppstigningen foregikk 20. februar 1910 fra Kontraskjæret i Oslo. NL tok initiativet til en landsinnsamling i 1912 for å skaffe «Midler til grunnleggelse av en luftflaate for forsvaret» og kjøpte inn flyet «Gange Rolf» til Hæren. NL sto som eier og operatør av luftskipet «Norge» som Roald Amundsen benyttet til å fly over Nordpolen i 1926. NL ble i 1930 sammensluttet med Norsk Aero Klubb. Norges Luftsportforbund har røtter i denne foreningen.
Luftsport

Luftsport er fellesbetegnelse for all idrett som utøves i luften. Dog oppholder den sportslige utøver seg på bakken når det gjelder modellflyvning. I Norge er luftsport organisert i Norges Luftsportforbund, mens Fédération aéronautique internationale er den verdensomspennende organisasjonen som organiserer nasjonale luftsportforbund. 


== Grener ==
Ballongflyging
Fallskjermhopping
Hang- og paragliding
Mikroflyging
Modellflyging
Motorflyging
Seilflyging


== Eksterne lenker ==
Luftfartstilsynet
Glidetall

Glidetall er en egenskap ved et luftfartøy og angir hvor langt det kan bevege seg framover uten motorkraft for hver meter det synker. Glidetallet er avhengig av fartøyets konstruksjon og hastighet, og er lavest ved både lave og høye flyhastigheter. Glidetall er angitt i antall meter fremover før flyet har sunket én meter nedover. Et glidetall på 60 sier med andre ord at flyet går 60 meter fremover før det har sunket én meter nedover.
Beste glidehastighet er den hastigheten som gir et gitt luftfartøy det beste glidetallet. Ved nødlanding vil bruk av beste glidehastighet gi det største området for valg av plass for å nødlande på. Derfor er det viktig at flygeren lærer og pugger den hastigheten når han skal lære å bruke en for ham ny flytype, også kalt å ta utsjekk på flytypen. Farten reguleres med høyderoret. Om stikka føres framover settes nesa mer ned og flyet glir nedover og får mer fart.
Formel for utregning av glidetall er slik:

  
    
      
        
          
            L
            D
          
        
        =
        
          
            
              Δ
              s
            
            
              Δ
              h
            
          
        
        =
        
          
            
              v
              
                f
                r
                a
                m
                o
                v
                e
                r
              
            
            
              v
              
                n
                e
                d
              
            
          
        
      
    
    {\displaystyle {L \over D}={{\Delta s} \over {\Delta h}}={v_{framover} \over v_{ned}}}
  Hvor L er løft, D er motstand (luftmotstand) (engelsk: «drag»). Delta S er endring i horisontal strekning, delta h er endring i høyde, mens v er hastighet, engelsk «Velocity». Glidetall regnes ut fra endring i strekning over endring i høyde, de andre formlene brukes for å beregne løft/motstand-ratio.
Moderne seilfly kan ha glidetall på opp mot 60, mens moderne jetfly kan ha ha et glidetall på om lag 30. Dog er det sjelden at så høye glidetall oppnås med jetfly, på grunn av flyenes høye stall-hastighet. 
Et F-16 som fikk motorstopp ved Ørlandet flystasjon var i stand til å gli inn til landing på flyplassen ved bruk av beste glidehastighet. Tolking av terreng, vind og skyer bidro til å finne stigende luftstrømmer. Antagelig kom jagerflygerens erfaring som seilflyger til nytte.
En F-16 har et svært dårlig glidetall, dets egenskaper som glidefly har blitt sammenlignet med en murstein og flytypen kan gli omtrent 1 nautisk mil for hver tusende fots høyde (1852 m/304,8 m = glidetall 6). Flere passasjerfly har også unngått katastrofe ved å glidefly til nærmeste flyplass, blant annet Air Canada Flight 143.
Hang

Hang er oppadgående luftstrøm som skyldes at lufta blir presset opp langs en fjellside eller en fjellskrent (hangkant) når vinden blåser mot fjellsiden. 
Denne vinden kan forsterkes av og forveksles med termikk. Hvis sola skinner på en fjellside vil den varme lufta langs fjellsiden stige til værs. Ofte går lufta ikke rett opp, men den vil følge oppover langs fjellsiden.
Seilfly, hangglidere og paraglidere utnytter hang som ett av flere vindfenomener for å holde seg oppe, og å bli med vinden oppover for å kunne tilbakelegge distanse.
Termikk

Termikk er en oppadgående luftstrøm som skyldes at varm luft stiger i forhold til kald luft omkring. Termikk skyldes oftest at solen varmer opp bakken og luften like over bakken. Når lufta ved bakken er varmere enn overliggende luft, blir lagdelingen ustabil. Der varmlufta begynner å stige, vil den omliggende varme bakkelufta tiltrekkes og vi får en termikkutløsning. Det begynner å blåse fra alle kanter mot stedet det termikkutløsningen har funnet sted. Ovenfor dette stedet dannes en søyle av varmluft som stiger raskt oppover. Når lufta stiger synker temperaturen. Når lufta har kommet så høyt at temperaturen er sunket til doggpunkttemperaturen dannes en mindre blomkålsky / cumulussky.

En unormalt kraftig termikkutløsning kan skape en tordensky / cumulonimbus som kan gå høyt, mellom 10 000 og 20 000 fot og får en amboltformet profil øverst. Inni disse skyene kan det være svært kraftige og farlige vinder oppover og nedover og fare for lyn. Dette har med lufttrykket å gjøre. Lavt lufttrykk og solinnstråling er en kombinasjon som kan skape tordenskyer.
Seilfly, hangglidere, paraglidere og fugler utnytter termikk for å stige for deretter å tilbakelegge distanse. For seilflygere, hang / paragliderpiloter er det spesielt attraktivt å oppdage en liten fersk blomkålsky der termikkutløsningen har begynt og vil vare en stund, og de vil bruke denne som "heis". Det kan også dannes "skygater" i form av cumuluser som ligger etter hverandre og man kan da fly langt under disse skygatene .
Ergoterapeut

Ergoterapeuter er en helsepersonellkategori som arbeider innen ulike områder av helse- og sosialtjenesten.
Ergoterapeuter gir tilbud til mennesker som av ulike årsaker har vansker med å utføre daglige aktiviteter. Tilbudet kan være aktuelt i alle aldre og livsfaser. Ergoterapeuter bygger opp under den enkeltes motivasjon og mulighet for å leve det livet den enkelte selv ønsker å leve. Tiltakene tar sikte på å fremme aktivitet, deltakelse, tilhørighet og tilfredshet i barnehage, skole, arbeid, hjem og fritid. Det er også et mål å forebygge ulykker, isolasjon og aktivitetstap.
Ergoterapeuters kartlegging av menneskers ønsker for eget liv, aktivitetsvaner samt kroppslige og mentale forutsetninger for handling danner grunnlaget for ergoterapeutens tiltak. 
Ergoterapeuter vurderer også hvordan menneskers omgivelser hemmer og fremmer aktivitet. Dette kan være hjem, arbeidsplasser, utdanningsinstitusjoner, offentlige bygg, barnehager, bo- og uteområder.
Ergoterapistudiet er en 3-årig utdanning ved høgskole/universitet. Ergoterapeututdanninger finnes ved høgskolene i Tromsø, Oslo, Bergen, Sør-Trøndelag, Diakonhjemmet Høgskole, Rogaland og ved NTNU i Gjøvik. I 2009 starter den første universitetsutdanningen i landet av ergoterapeuter, ved Universitetet i Tromsø. Autorisasjon som ergoterapeut tildeles av Statens autorisasjonskontor for helsepersonell. Per 3. januar 2013 var det 4443 ergoterapeuter med autorisasjon.De fleste av Norges yrkesaktive ergoterapeuter (cirka 2900 av 3500 i 2011) er organisert i Norsk Ergoterapeutforbund.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Jan Porthun ARBEIDSBOK ANATOMI BEVEGELSESAPPARATET - Arbeidsboken er spesielt skrevet for studenter som studerer ergoterapi 2015 ISBN 978-82-8190-022-6


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av ergoterapeut
Norsk Ergoterapeutforbund
Ergoterapeututdanningen ved Høgskolen i Oslo
Startside – Helsebiblioteket.no