jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Henfallet

Henfallet er Trøndelags høyeste fossefall (90 meter), og ligger i Tydal.
Elva Hena har sitt utspring i Veunsjøen, som ligger rett nord for den 1 321 moh høye Auspiken (Blåstøten) på grensa mot Holtålen. Elva heter til å begynne med Veunna, men skifter navn i det den renner nordover og inn i Hendalen. 
Vel en kilometer ovenfor (sør for) fossen renner Hena sammen med Svartåa, som kommer fra Svartåsjøen, en liten fjellsjø i knapt 700 meters høyde, omgitt av myrer og fjellbjørkeskog. Etter samløpet begynner elva å ta fart, og ferden kulminerer med at vannet velter utfor kanten av det 90 meter høye Henfallet og ned i et dypt gjel, omgitt av barskog. Selv om vannføringen om sommeren ikke er all verden, er fossen likevel en imponerende opplevelse.


== Vegetasjon ==
Området omkring fossen er mer eller mindre konstant påvirket av fossesprut som gir et svært fuktig miljø. Naturreservatet inneholder flere lav- og mosearter som er trua eller sjelden på nasjonal og/eller nordisk basis. I tillegg finnes mange andre arter som bare er velutviklet i naturskoger med lang kontinuitet, med læger og stående død ved. Kombinasjonen av en rekke kystarter så langt øst, samt mange fjellarter og delvis østlige arter gjør området spesielt. Dette sammen med de landskapsmessige forhold gjør at området er karakterisert som nasjonalt verneverdig, og derfor med i forslag til verneplan for barskog i Midt-Norge.


== Geologi ==
Berggrunnen består av grågrønn leirskifer på østsida av Hena og i Olandersdalen, mens det på vestsida av Hena er overveiende grågrønn fyllitt og gråkvakke. 


== Fauna ==
Det er registrert skogsfugl, rovfugl og hjortevilt i området.


== Adkomst ==
Kjør til Ås i Tydal og fortsett videre i retning Stugudal. Ved Neabyen er avkjøringa til Henfallet skiltet, og så er det bare å følge skogsbilveien innover ca. 8 km fram til fossen. Der du får øye på fossen mellom trærne går det en ca. 30 meter lang sti ned til et utsiktspunkt i skråningen ned mot gjelet.


== Kilder ==
Tydal kommune (som har gitt tillatelse til å bruke stoff fra nettsida).


== Eksterne lenker ==
Henfallet
Das deutsche Jungvolk

Das deutsche Jungvolk, Deutsches Jungvolk eller Deutsche Jungvolk (tysk for «tyske ungfolk/småfolk»), forkortet DJ og også tidvis omtalt som HJ Jungvolk, var en barneorganisasjon for gutter i alderen fra 10 til 14 år i det nasjonalsosialistiske Tyskland fra 1931 til 1945. Organisasjonen var underlagt Hitlerjugend (HJ), en ungdomsorganisasjon som opprinnelig bare for gutter mellom 14 og 18 år, i det militaristisk  gjennomorganiserte Tredje rike.


== Ideologi, aktiviteter og organisering ==

Kvinneforbundet NS-Frauenschaft drev lokallag av Deutsche Kinderschar (Deutsche Kinderschar N.S.F.) for barn 6-10 år.
Etter Tysklands nederlag i krigen, ble det nazistiske NSDAP og organisasjoner og avdelinger tilknyttet partiet erklært kriminelle, oppløst og forbudt av Det allierte kontrollrådet  10. september 1945 (endelig bestemt i «Kontrollrådslov nr. 2» av 10. oktober 1945).


== Medlemmer i Deutsche Jungvolk ==


=== Antall medlemmer ===
1932: 28.691
1933: 1 130 521
1934: 1 457 304
1935: 1 498 209
1936: 1 785 424
1937: 1 884 883
1938: 2 064 538
1939: 2 137 594


=== Gradbetegnelser ===
Jungbannführer
Unterbannführer
Fähnleinführer
Jungzugführer
Jungenschaftsführer
PimpfMedlemmene i Deutsche Jungvolk ble ofte kalt Pimpfe, et uskyldig uttrykk som tilsvarer det norske «pjokk», men som nettopp på grunn av forbindelsen til Deutsche Jungvolk ble politisk belastet etter annen verdenskrig.


=== Kjente medlemmer ===
De fleste gutter og jenter i Tyskland var medlemmer i Hitlerjugend fra 1936 til 1945. Pave Benedikt XVI ble født i Bayern i 1927 som Joseph Ratzinger og var medlem både av Deutsche Jungvolk og Hitlerjugend under krigen.


== Flagg og faner for Deutsche Jungvolk ==
Se også flagg og faner for Hitlerjugend
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Hitlerjugend
Deutsche Jungmädel


== Eksterne lenker ==
(en) Jungvolk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Ungdomsorganisasjoner i det tredje riket (på engelsk)
Tjenesten i Deutsche Jungvolk (på tysk) Arkivert 30. august 2005 hos Wayback Machine.
Minner fra Jungvolk (på tysk)
Flere erindringer (på tysk)
Emerson (fotballspiller)

Emerson Ferreira da Rosa, best kjent som Emerson (født 4. april 1976 i Pelotas) er en brasiliansk fotballspiller. 
Tidligere har han blant annet spilt for Bayer Leverkusen, AS Roma, Juventus og Real Madrid.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Emerson Ferreira da Rosa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Emerson – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Emerson – FIFA 
(en) Emerson – UEFA 
(en) Emerson – Transfermarkt 
(en) Emerson – national-football-teams.com 
(en) Emerson – WorldFootball.net 
(en) Emerson – FootballDatabase.eu 
(de) Emerson – fussballdaten.de 
(en) Emerson – Soccerway 
(en) Emerson – Sambafoot 
(de) Leverkusen.com – Leverkusen who's who
Stugudalen

Stugudalen ligger ved Stuggusjøen i Tydal kommune i Trøndelag.
Tydal har flere fritidshytter enn det er innbyggere i kommunen. De fleste innbyggerne bor i kommunesenteret Ås, mens de fleste hyttene ligger i Stugudalen. 
Det er mange opplevelser og aktiviteter på et forholdsvis lite område i Stugudalen. Mulighetene er spesielt gode innen fiske i vatn og vassdrag, isfiske, snøscooterkjøring, turgåing og besøk på historiske plasser. 
Det er også god anledning til idrettslige aktiviteter som skigåing (både «søndagsturister» og godt trente), løping, ridning, sykling, kanopadling og mye annet. 
I Stugudalen finnes det flere islandshester enn fastboende. Her kan du bli med på en dagstur, eller på turer over flere dager i fjellet.
Stuggusjøens fine strender innbyr til badeliv på solrike dager. Om vinteren finner du et nettverk av preparerte skispor, til sammen ca. 65 km oppkjørte skispor.
Ved Stugudal Landhandel kan du svinge av mot Nesjøen som er Nord-Europas mest røyeinnholdige vann.


== Kilder ==
Tydal kommune (som har gitt tillatelse til å bruke stoff fra nettsida).


== Eksterne lenker ==
Stugudalen
Highgate

Highgate er et område og en forstad i det nordlige London. Det var opprinnelig en egen landsby, i det nordøstlige hjørnet av Hampstead Heath. Området er delt mellom tre bydeler: Camden, Haringey og Islington. Det er et av de mer eksklusive boligområdene i London. Highgate Society arbeider aktivt for å verne stedets egenart. Det ligger 7,2 km nord-nordvest for Charing Cross og ligger på toppen av North Hill, 129 moh.Fram til viktoriansk tid var Highgate en særskilt landsby utenfor London, beliggende på tvers over hovedveien nordover. Området har mange grønne steder, inkludert den østlige delen av Hampstead Heath, tre oldtidsskoger, Waterlow Park, og de østlige skråningene kjent som Highgate bowl. Highgate er en av de mest kostbare London-forsteder å bo i, og har eksempelvis et av de største husene i London etter Buckingham Palace på West Hill. Området har en aktiv konserverende samfunn, Highgate Society, for å beskytte områdets vesenstrekk.
I sentrum av Highgate er en samling av store georgianske butikker, puber, restauranter og gater med bolighus. Innimellom er det flere landemerker som kirkene St Michael's Church og St. Joseph's Church med dets tårn av grønn kobber. Her ligger også den viktorianske Highgate gravlund, hvor blant annet den kommunistiske filosofen Karl Marx er gravlagt sammen flere andre kjente personer. Highgates skole er fra 1556, Jacksons Lanes kunstsenter har lokaler i en tidligere kirke som listet som kulturminne i klasse II, vertshuset Gatehouse Inn er datert fra 1670 og som har teateret Upstairs i samme bygning. Den russiske emigrantarkitekten Berthold Lubetkins innovative boligblokker Highpoint er også lokalisert her.


== Historie ==

Historisk tilhørte området biskopen av Londons jaktområde. Biskopen hadde et tollhus på en av veien nordover fra London, og en av de mange pubene som står ved veien er plassert på dette stedet, og heter Gatehouse til minne om tollhuset. Highgate blir også forbundet med den kjente landeveisrøveren Dick Turpin.
På Highgate Hill, mellom Highgate og Archway, gikk fra 1884 til 1909 den første kabeltrukne vognen som ble konstruert i Europa.
Som mye av London ble Highgate hardt angrep av tyske bomber under den andre verdenskrig. Den lokale undergrunnstasjonen ble benyttet som tilfluktsrom.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Highgate Society
Highgate Cemetery
Highgate (andre betydninger)

Highgate kan vise til.


== Steder ==
Highgate i London
herunder Highgate gravlund
Highgate, Birmingham, området sør for sentrum i Birmingham
Highgate, Sør-Australia, forstad til Adelaide i Australia
Highgate, Vest-Australia, forstad til Perth i Australia
Highgate, Vermont i USA
Highgate Springs i Vermont, USA
Highgate er også et område i Walsall nord for Birmingham


== Annet ==
Highgate Brewery i Walsall, England
Mandy Moore

Amanda Leigh «Mandy» Moore (født 10. april 1984 i Nashua i New Hampshire) er en amerikansk popartist og skuespiller. 


== Diskografi ==


=== Album ===
So Real (1999)
I Wanna Be With You (2000)
Mandy Moore (2001)
Coverage (2003)
The Best of Mandy Moore (2004)
Candy (2005)
Slummin' in Paradise (2006)
Wild hope (2007)


=== Singler ===
Fra So Real:
Candy (1999)
So Real (2000)
Walk Me Home (2000)
Fra I Wanna Be With You
I Wanna Be With You (2000)
Fra Mandy Moore
In My Pocket (2001)
Crush (2001)
Cry (2002)
Fra Coverage
Have A Little Faith In Me (2003)
Drop The Pilot (2003)
Fra A Walk to Remember
Only Hope
Someday We'll Know
Cry
It's Gonna be Love
Fra Wild Hope
Extraodinary


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Mandy Moore – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mandy Moore på Internet Movie Database 
(no) Mandy Moore hos Filmfront 
(sv) Mandy Moore i Svensk Filmdatabas 
(da) Mandy Moore på Filmdatabasen 
(da) Mandy Moore på Scope 
(fr) Mandy Moore på Allociné 
(en) Mandy Moore på AllMovie 
(en) Mandy Moore hos Turner Classic Movies 
(en) Mandy Moore hos Rotten Tomatoes 
(en) Mandy Moore hos TV Guide 
(en) Mandy Moore på Apple Music 
(en) Mandy Moore på Boomplay 
(en) Mandy Moore på Discogs 
(en) Mandy Moore på MusicBrainz 
(en) Mandy Moore på SoundCloud 
(en) Mandy Moore på Spotify 
(en) Mandy Moore på Songkick 
(en) Mandy Moore på Last.fm 
(en) Mandy Moore på Genius — sangtekster 
(en) Mandy Moore på AllMusic 
Mandy Moore på Twitter 
(en) Mandy Moore på Facebook 
(en) Mandy Moore på Instagram 
(en) Mandy Moore på YouTube 
Mandy Moore på Dailymotion
Torleiv Hannaas

Torleiv Hannaas (født 14. juli 1874 på Hannås i Hornnes, død 19. november 1929 i Bergen) var en norsk filolog og folklorist.Han tok utdannelse i voksen alder: lærerskole, artium og etterhvert cand.phil.. 
Hannaas utførte et omfattende innsamlingsarbeid av folkeminne og målprøver, men lite av det ble utgitt i hans tid. 
Han var statsstipendiat fra 1914 og professor i vestlandsk målgranskning ved Bergens Museum (senere innlemmet i Universitetet i Bergen) fra 1918. Hannaas etablerte i 1921 Folkeminnesamlingi ved Bergens Museum, og var leder (og eneste ansatte) ved samlingen. Han ble etterfulgt av Gustav Indrebø. 
Han var leder for Noregs Mållag 1926–29.  Han var den første redaktøren av høgnorskorganet Norsk Aarbok fra 1920 til sin død, og gis æren for å ha introdusert begrepet «høgnorsk» i en artikkel i 1922. Han oversatte også deler av sagalitteraturen til nynorsk. Torleif Hannaas nynorsk boksamling på ca. 2500 bind ble kjøpt av Bergens museum i 1932. Hannaas samlet på alt som fantes av nynorsk litteratur før 1929. Om boksamlingen heter det at Hannaas 

«var kjent som en av Norges ivrigste og kunnskaps-rikeste boksamlere. Alt tidlig begynte han å samle på alle trykk på norske bygdemål og landsmål, og det blev hele livet det centrale i hans bibliofile interesser; men snart strakte disse sig ut til hele den eldre norske og danske litteratur. Han tok sitt arbeide grundig; besökte og ransaket næsten alle eldre trykkerier, små og store, i Norges land. På denne måte kom han i besittelse av en samling av ukjente og upåaktede trykksaker, hvis make ingen privatmann er i besiddelse av.»


== Litteratur ==
Maallære og ordtøke fraa Vest-Agder fra fyrste helvti av 1600-talet. 1911
Ordsamling fraa Robyggjelaget fraa slutten av 1600-talet . 1911
«Johannes Skar». I: Syn og Segn. 1914
Christen Jensøns Den norske dictionarium eller glosebog. 1915
«Hans Ross : nokre minneord». I: For bygd og by, 1915
Hardingfela . 1917
«Helge Væringsaasen» . I: Bygd og by, 1916 (Også i 'Jol 1917)
Vestmannalaget i femti aar : 1868 – 21de januar – 1918. 1918
Folkemaal og folkemaals-gransking : fyrste-fyrelesing ved Bergens museum 18. oktober 1918. Bergens Tidende, 1918 (Også som særtrykk. Også i Syn og Segn 1919)
«Folkevisor fraa Sætesdal». I: Norsk Aarbok 1921
Henrik Wergeland og den norske maalreisingi. 1922
«Vestegde-målet» I: boka Norske bygde, bd 2
Sogur frå Sætesdal, etter Olav Eivindsson Austad. 1927. (Ny utg. 1989 ISBN 82-991990-1-8)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Informasjon ved Ivar Aasen-tunet
Torleif Hannaas boksamling (Universitetet i Bergen)
Stambokregister

For å lese om stambok i betydningen «minnebok», se detEt stambokregister kalles også ofte kun stambok og er et register for levende organismer, som regel avlsdyr, der hensikten er å føre kontroll med opphav og utvikling i henhold til en forhåndsdefinert standard.
Et eksempel på et slikt stambokregister er for eksempel Norsk Kennel Klubs (NKK) nasjonale hunderegister, som fører stambok over alle hunderaser som registreres i Norge. I stamboken inngår opplysninger om hundens aner (stamtavle), rase, farge, kjønn, fødselsdato m.v, samt opplysninger om oppdretter, eierskap, ID merking og mye mer. En forutsetning for å kunne stambokføre en hundevalp hos NKK er at valpen er av ren rase (begge foreldrene må være av samme hunderase), og rasen som sådan må også være anerkjent av NKK (stambokregisteret).
Av og til kan man i stamboksammenheng møte på uttrykk som åpen stambok eller stamboken er ikke stengt. Når en ny stambok åpnes må nødvendigvis opplysninger om de individer som skal registreres kunne føres inn, uten at de har en stambok fra før. En ny stambok i NKKs sammenheng er altså i realiteten en anerkjennelse av en ny hunderase, og det er da vanlig at stamboken forblir åpen for registreringer i en periode. For å sikre at kun rasetypiske individer blir registrert er det på forhånd blitt utarbeidet (definert) en rasestandard, slik at man har en mal å forholde seg til i den første tiden. Når stamboken stenges gis det nemlig kun anledning til å registrere avkom etter alt stambokførte foreldre, og da bør det genetiske grunnlaget for hunderasen være bredt nok til at den kan overleve inn i framtiden.
Det finnes tilsvarende stambokregistre for en rekke andre levende organismer, og alle har et lignende krav til opplysninger.


== Se også ==
Stamtavle
Stamtre
Avl
Minnebok
Hans Allum

Hans Allum (født 1777 i Botne, død 1848 i Arendal) var en norsk lærer og forfatter. Sin skolegang fikk han ved det en kort tid eksisterende lærerseminariet i Tønsberg, under pastor Gunder Langberg. Han var en tid klokker i Skoger, senere privatlærer i Arendal. Sammen med Hans Hanson skrev han en av de første kokebøkene i Norge, for øvrig med alle oppskriftene på vers. Han skrev også viser på vestfolddialekt, og fikk trykt en del vers i «Det norske Nationalblad».
Henrik Wergeland skrev et satirisk dikt om ham, «Den udødelige Hans Allum», som stod på trykk i «Morgenbladet» 24. juli 1834. Første strofe:

Du var meer rigt, mit Fødeland,
end Jeg og Mange vidste.
Thi uden Tab for Dig Du kan
jo selv en Allum miste.


== Verker ==
Antikritisk Bidrag eller Strøtanker over Hr. Procurator Debes's kritiske Bemærkninger, forsaavidt deri er talt om Bønderfolk, Seminarister, og dermed forbundne Gjenstande (Christiania, 1809)
Gjæringen eller Alvor og Skjemt, et satirisk Digt (Drammen, 1817)
Norsk Huusholdningsbog (1833)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Informasjon ved Ivar Aasen-tunet
Visen «Akkedas mellom Mann aa Kjæring»
(no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Hans Allum
Sandbekken ungdomsskole

Sandbekken ungdomsskole er en ungdomsskole i Rælingen kommune i Akershus. Hit kommer elever fra tre barneskoler: Rud, Løvenstad og Blystadlia. Ikke alle elevene ved Rud kommer til Sandbekken ungdomsskole, det avhenger av i hvilken skolekrets de bor.
Skolen har ca. 300 elever, derav 20% minoritetsspråklige fra nær 30 nasjoner. Hovedgruppen av minoritetsspråklige elever er vietnamesere.


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Vestlandske Luftfartsselskap

Vestlandske Luftfartsselskap var et norsk flyselskap som drev flytrafikk mellom byene Bergen, Stavanger og Trondheim 1946–1957. Trafikken foregikk delvis med sjøfly. Selskapet disponerte en de Havilland DH 114 Heron och flere RC-3 Seabee. 
Selskapets base lå i Sandviken i Bergen.
Vestlandske leide en tid Norsk Flyindustris Finnmark u7


== Eksterne lenker ==
Artikkel i Bergens Tidende
International Federation of the Phonographic Industry

International Federation of the Phonographic Industry (IFPI) er en global organisasjon som representerer platebransjen. IFPI ble stiftet i 1933 i Italia. I dag er IFPI registrert i Sveits og har sitt hovedkontor i London.


== Organisasjon ==
IFPI representerer i dag 1450 plateselskaper i 75 land, internasjonalt, regionalt og nasjonalt. Hovedkontoret, som ligger i London, koordinerer organisasjonen og arbeider internasjonalt innen områder som juss, fremføringsrettigheter og teknologi.
På et regionalt plan er IFPI delt i tre organisasjoner som hver representerer platebransjen i Asia, Europa og Latin-Amerika. Føderasjonen består også av 32 nasjonale organisasjoner som representerer og arbeider for IFPI sine medlemmer på et nasjonalt nivå. Organisasjonen samarbeider med en rekke andre organisasjoner i til sammen 48 land, deriblant RIAA.


== Tjenester ==
IFPI tilbyr en rekke tjenester for sine medlemmer.

IFPI arbeider for å innføre og utvide opphavsretts- / copyright-lovgivninger, både når det gjelder fysisk- og nett-distribusjon.
Lobbying overfor lovgivende forsamlinger, staters regjeringer og internasjonale organisasjoner.
Koordinering av et internasjonalt arbeid mot piratkopiering.
Markedsundersøkelser av platemarkedet og piratmarkedet.
Informasjon og samfunnskontakt gjennom kampanjer og events.
Utvikling av teknologiske metoder for å beskytte opphavsrett.
Ressurser innen juss, handel og teknologi.
Informasjon og nyheter.


== IFPI Norge ==
I Norge ble IFPI Norge stiftet i 1939 som en interesseorganisasjon for norske fonogramprodusenter. IFPI Norge representerer plateselskaper som står for rundt 90 % av norsk platesalg. Foreningen samarbeider med FONO, interesseorganisasjonen for uavhengige norske plateselskaper. Sammen deler de to organisasjonene ut Spellemannprisen og tildeler salgstrofeer i musikkbransjen.


== Eksterne lenker ==
IFPI Norges internettsider
IFPIs internasjonale internettsider
Toyota Tee Time

Toyota Tee Time er et norsk ukentlig golfprogram som gikk på TV-kanalen SportN fra 2006. Programmet sendes hver torsdag kveld før ukens turnering på PGA-touren og inneholder blant annet portretter, banetester, golftips og analyser av den kommende runden på PGA-touren. Andre faste innslag er utstyrsguiden, Toyota Celebrity Shootout og oppsummering av forrige ukes golfturneringer.


== Referanser ==
Dansk Kennel Klub

Dansk Kennel Klub (DKK) er Danmarks, Grønlands og Færøyenes nasjonale stambokregister for hunder og ble stiftet i 1897. DKK er en ideell organisasjon, og klubben fungerer som en paraplyorganisasjon for det organiserte hundemiljøet i landet. DKK er tilsluttet Fédération Cynologique Internationale (FCI) og er medlem av Nordisk Kennelunion.


== Se også ==
Danske hunderaser


== Eksterne lenker ==
Dansk Kennel Klubs hjemmesider
Svenska Kennelklubben

Svenska Kennelklubben (SKK) er Sveriges nasjonale stambokregister for hunder og ble stiftet i 1889. SKK er en ideell organisasjon, og klubben fungerer som en paraplyorganisasjon for det organiserte hundemiljøet i landet. SKK er tilsluttet Fédération Cynologique Internationale (FCI) og er medlem av Nordisk Kennelunion.


== Se også ==
Svenske hunderaser


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(sv) Offisielt nettsted
Suomen Kennelliitto-Finska Kennelklubben

Suomen Kennelliitto-Finska Kennelklubben (SKFK) er Finlands og Ålands nasjonale stambokregister for hunder og ble stiftet i 1889. SKFK er en ideell organisasjon, og klubben fungerer som en paraplyorganisasjon for det organiserte hundemiljøet i landet. SKFK er tilsluttet Fédération Cynologique Internationale (FCI) og er medlem av Nordisk Kennelunion.


== Se også ==
Finske hunderaser


== Eksterne lenker ==
Suomen Kennelliitto-Finska Kennelklubbens hjemmesider
Hundaræktarfélag Íslands

Hundaræktarfélag Íslands (HRFÍ) er Islands nasjonale stambokregister for hunder og ble stiftet i 1969. HRFÍ er en ideell organisasjon, og klubben fungerer som en paraplyorganisasjon for det organiserte hundemiljøet i landet. HRFÍ er tilsluttet Fédération Cynologique Internationale (FCI) og er medlem av Nordisk Kennelunion.


== Se også ==
Islandske hunderaser


== Eksterne lenker ==
Hundaræktarfélag Íslands hjemmesider
Græslifunnet

Græslifunnet var et myntfunn som ble gjort i 1878 i Græsli i Tydal kommune i Trøndelag. Funnet ble gravd frem i potetåkeren til bonde Arnt Kristoffersen på Utstuggu eller Jo-Nils-gården. 2 253 sølvmynter, noen sølvbiter og en fuglefigur i forgylt sølv, ble funnet. Årsaken til at gjenstandene ble gravd ned er ukjent, men det kan være at en reisende har gravd ned skatten. I 1080-åra var byggingen av Domkirken påbegynt, og kanskje sølvmyntene var tiltenkt kirka eller skulle smeltes om til sølvkisten som ble laget for Helgenkongen. Funnet var, da det ble funnet, det største enkeltfunn av mynter som er gjort i Norge fra middelalderen, og det er reist en minnestein på funnstedet.


== Bakgrunn ==
På begynnelsen av 1800-tallet observerte Gerhard Schøning, eller fikk høre om, flere gravhauger i  Tydal. Dette tok han som tegn på gammel og tett bosetting. Jens Edvard Kraft førte disse forestillingene videre i sine topografiske beskrivelser fra 1831, og de ble gjentatt av Stuevold Hansen i hans Bygdefortellinger i 1873. I 1878 ble det så funnet et stort myntfunn i Græsli som forsterket troen på at det bodde stormenn i Tydal i middelalderen.


== Funnet ==
Før funnet ble gjort hadde det ligget ei steinrøys på funnstedet. Myntene som ble funnet er vesentlig norske (2201 stk), fra tida til kong Harald Hardråde. Funnet inneholder også 8 utenlandske mynter, disse var tyske, engelske og danske. Myntkabinettet ved Universitetets Oldsakssamling i Oslo overtok alle myntene fra funnet, mens finner og grunneier mottok finnerlønn. Noen mynter havnet etterhvert på private hender eller i andre lands offisielle samlinger siden myntkabinettet byttet bort enkelte dubletter mot andre mynter de manglet. Hoveddelen av myntene fra funnet befinner seg imidlertid fortsatt i kabinettetes samling. Funnet inneholder så mange mynter at ingen andre funn fra tidsperioden inneholder mynttyper som ikke var i dette funnet, det utgjør også mesteparten av myntene fra tidsperioden vi i dag har bevart. Ca 20 andre funn har gitt ca. 800 andre norske mynter fra perioden. Den yngste dateringen av myntene er 1070-årene. Det er derfor sannsynlig at skatten ble lagt i steinrøysa i Græsli i 1080-årene. Etter datidens priser var myntene trolig verdt 30–40 kyr.


== Bilder ==
Noen bilder av gjenstander fra Græslifunnet. Alle bilder av Åge Hojem, NTNU Vitenskapsmuseet 

		
		
		


== Kilder ==
Tydal kommune (som har gitt tillatelse til å bruke stoff fra nettsiden).Svein H. Gullbekk Pengevesenets fremvekst og fall i Norge i middelalderen(doktorgradavhandling) unipub AS, Oslo 2003