jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ivo Caprino

Ivo Caprino (født 17. februar 1920 i Christiania, død 8. februar 2001) var en norsk filmprodusent, filmregissør, animatør og forfatter. Han er best kjent for flere titalls kjente dukkefilmer, som Flåklypa Grand Prix og filmatiseringen av norske folkeeventyr.


== Liv og arbeid ==


=== Bakgrunn ===
Caprino var sønn av visesangeren, illustratøren og dukkemakeren Ingeborg Gude og den italienske maleren og møbelsnekkeren Mario Caprino. Han var oldebarn av maleren Hans Gude og barnebarn av en italiensk høyesterettsjustitiarius: Sebastino Caprino. Han bodde på Snarøya i Bærum hele sitt liv.


=== Karriere ===
Utgangspunktet for dukkefilmene var et sett figurer som moren Ingeborg Gude hadde laget til en dukketeaterforestilling som billedkunstneren Frithjof Tidemand-Johannessen hadde planlagt. Forestillingen ble det aldri noe av, men ut fra disse dukkene vokste ideen om å lage dukkefilm. Ivo Caprino tok siden en bred utdannelse innen animasjonsfilm. Han studerte dukkefilm i Praha, miniatyr- og trickfilm i Roma og tegnefilm i London.
Flåklypa Grand Prix er hans største produksjon, og den største norske filmsuksessen gjennom tidene. Arbeidet med denne helaftens dukkefilmen basert på Kjell Aukrusts persongalleri startet i 1969, og den hadde premiere den 28. august 1975. Bilen «Il Tempo Gigante» ble bygd i full størrelse for å markedsføre filmen i utlandet. Bilens understell kommer fra Cadillac. Biltilsynet utstyrte bilen med registreringsnummer BL50000.
Caprino utviklet også Supervideografen, et system der fem videokameraer benyttes for å lage et 225-graders panorama som kan vises i spesielle kinoer. Disse kinoene finnes blant annet på Nordkapplatået, i Hunderfossen familiepark og på Akvariet i Bergen.
Ivo Caprino var far til Remo Caprino og Ivonne Caprino.


== TV-dokumentar om hans liv ==
I 1990 lagde og sendt NRK et dokumentarprogram om han kalt Ivo Caprino – en filmens trollmann. Programmet ble produsert av NRK, og sendt i forbindelse med Caprinos 70-årsdag. Erik Bye står for intervjuet. I tillegg til intervjuet ble det vist mange klipp av Caprinos dukkefilmer, inkludert de han lagde for kino og TV, samt reklamefilmer. Programmet var på en time og ble sendt lørdag 17. februar 1990.


== Filmografi ==


== Priser og utmerkelser (utvalg) ==
1956 – Filmkritikerprisen.
1967 – Aamot-statuetten.
1975 – Norsk Kinoforbunds pris.
1989 – Ridder av 1. klasse av St. Olavs orden.
1995 – Amandakomiteens ærespris med Bjarne Sandemose.
2001 – kommandør av Republikken Italias fortjenstorden.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Per Haddal (1993). Ivo Caprino! : Et portrett av askeladden i norsk film. Oslo: Hjemmets bokforlag. ISBN 82-590-1248-0. 


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Ivo Caprino – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ivo Caprino på Internet Movie Database 
(sv) Ivo Caprino i Svensk Filmdatabas 
(da) Ivo Caprino på Filmdatabasen 
(da) Ivo Caprino på danskefilm.dk 
(en) Ivo Caprino på AllMovie 
(en) Ivo Caprino hos The Movie Database 
(en) Supervideografen
Katedral

En katedral er den kirken hvor en biskop har sitt sete, og dermed hovedkirken i et bispedømme. På norsk brukes helst ordet domkirke om slike kirker, men også dom, bispestol, bispesete og katedralkirke er dekkende uttrykk. Ordet katedral kommer fra gresk καθέδρα via latin cathedra, som betyr «trone» eller «stol». Den tidligste bruk av ordet er kjent fra Tarragona i 516, der biskopens kirke omtales som ecclesia cathedralis (kirken der biskopen har sin stol). Stolen eller setet det refereres til har sammenheng med at biskopen hadde en egen stol stående i koret. Dette må sees i sammenheng med at visse kirkelige handlinger bare kan utføres av en biskop i en katedral/domkirke.
Ordet katedral brukes også ofte om store og prestisjefylte kirker, noe som ikke er korrekt. I bispedømmet Roma er det Laterankirken som er pavens katedral, men det pavelige kapellet Peterskirken blir ofte oppfattet som byens hovedkirke.
Opprinnelig ble en katedral betjent av biskopen, men utover i middelalderen vokste de andre oppgavene biskopene måtte ta seg av, og ansvaret måtte overlates til andre. De liturgiske tjenester i katedralen ble derfor mer og mer overlatt til prester. Der det var mange prester involvert ble disse ofte skilt ut i et kapittel (eller domkapittel), med egne plikter og rettigheter (kanniker eller domkapitularer).


== Kjente katedraler ==
Aachenkatedralen
Bagratikatedralen
Chartreskatedralen
Duomo di Milano
Hagia Sofia
Johannes Døperens katedral
Kölnerdomen
Laterankirken
Münsterdomen
Nidarosdomen
Notre Dame de Paris
Roskilde domkirke
Santa Maria del Fiore i Firenze
Santa Prisca
St. Marys pro-katedral
St. Pauls katedral
St. Vitus-katedralen (Praha)
Stefansdomen
Viborg domkirke
Washington National Cathedral
Westminster Abbey


== Domkirker og katedraler i Norge ==


=== Domkirker ===
I Den norske kirke omtales de 11 bispesetene oftest som «domkirker», selv om også ordet katedral er i bruk. Presten som har hovedansvaret ved en domkirke kalles «domprost». 

Fredrikstad domkirke i Borg bispedømme
Oslo domkirke i Oslo bispedømme
Hamar domkirke i Hamar bispedømme
Tønsberg domkirke i Tunsberg bispedømme
Kristiansand domkirke i Agder og Telemark bispedømme
Stavanger domkirke i Stavanger bispedømme
Bergen domkirke i Bjørgvin bispedømme
Molde domkirke i Møre bispedømme
Nidarosdomen i Nidaros bispedømme
Bodø domkirke i Sør-Hålogaland bispedømme
Tromsø domkirke i Nord-Hålogaland bispedømme


=== Romersk-katolske kirke ===
I den Romersk-katolske kirke omtales katedraler oftest som katedraler, selv om ordet «domkirker» også er i bruk, bl.a. i Skandinavia. I Norge finnes følgende romersk-katolske domkirker:

St. Olav domkirke (Oslo)
St. Olav domkirke (Trondheim)
Vår Frue domkirke (Tromsø)
MG-3

MG-3 eller MG3, på tysk Maschinengewehr 3, er et tysk, luftkjølt maskingevær med kort piperekyl. Våpenet er beltematet og benytter 7,62 x 51 mm NATO-ammunisjon.
MG-3 bygger på MG42, som tyskerne innførte under andre verdenskrig, og er med små modifikasjoner identisk med dette geværet. Med unntak av pipe i annet kaliber og annen kamring er delene i de to våpnene de samme. MG-3 ble tatt i bruk av den tyske hæren i 1969 og den norske hær fra 1970. På mange norske MG-3 kan man finne det tredje rikes riksvåpen stemplet på sluttstykket. Maskingeværet benyttes på tofot, trefot og luftmålsstativ og både i stridsvogner og som lagsvåpen i infanterilag. MG-3 er solgt til veldig mange land, men er i ferd med å fases ut til fordel for lettere maskingevær kamret for 5.56x45 mm.


== Norske forhold ==
MG-3 benyttes som middelstungt maskingevær (MMG) i Forsvaret. Selv om våpenet betjenes av to soldater (én skytter og én observatør/ammunisjonsbærer) er egenvekten på 11.7 kg (med to-fot) noe tungt sammenliknet med nyere maskingevær som bruker samme patron. Videre har MG-3 en meget høy skuddtakt, med et ammunisjonsforbruk på opptil 22 skudd i sekundet. Kombinasjonen av høyt ammunisjonsforbruk og høy vekt gjør våpenet best egnet som kjøretøymontert støttevåpen. MITR-3 er basert på MG-3.
Pr 2019 er MG-3 kun i bruk i Heimevernet. (Er fortsatt i bruk i enkelte hæravdelinger.) Hærens avdelinger brukte tidligere MG-3, herunder på flere typer kjøretøy, men har faset ut MG-3 til fordel for maskingeværet FN MAG på grunn av slitasje på mange maskingevær, økonomiske grunner og NATO-standardisering.


== Se også ==
Liste over maskingeværer
MITR-3


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) MG3 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) MG3 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Presentasjon med bilder av MG-3 (på tysk)
Erling Johnson

Erling Bjarne Johnson (født 7. juni 1893 i Kristiania, død 5. november 1967) utviklet i årene 1927-28 Oddaprosessen. Prosessen er anerkjent internasjonalt som viktig i forbindelse med produksjon av kunstgjødsel, men er lite kjent i Norge. 
Johnson var utdannet kjemiingeniør, med eksamen fra Kristiania Tekniske skole i 1913. Amanuensis ved kjemisk institutt ved Norges landbrukshøgskole fra 1913 til 1916, der han var assistent for professor Sebelien. Arbeidet konsentrerte seg om gjødslingsspørsmål.
Forsøkskjemiker ved North Western Cyanamide Company i Odda fra 1915 til 1921, her også med vekt på gjødslingsspørsmål. Statens Råstoffkomité 1921. Kjemisk og teknisk leder for A/S Monopol malingsfabrikk ved Florvåg på Askøy ved Bergen, i tillegg til arbeid ved Jakobsens Fabrikker A/S i Oslo fra 1921 til 1924. Sjefskjemiker ved Odda Smelteverk A/S fra 1925. Johnson var trolig den fremste kjemikeren ved Odda Smelteverk. Han ble ved bedriften til han i 1963 gikk av med pensjon.
I 1964 ble Johnson tildelt Guldberg og Waage-medaljen av Norsk kjemisk selskap.


== Litteratur ==
Bassøe, Bjarne: Ingeniørmatrikkelen: norske sivilingeniører 1901-55 : med tillegg, Oslo 1961.
Johnson, Erling: Dicyandiamidets innflydelse på Planteveksten (1918). Avhandling prisbelønnet i 1920 av 1905 fondet for Landbruksforskning i Norge.
Johnson, Erling: Omkring den nyere utvikling av kunstgjødselindustrien. Nye fremgangsmaater til fremstilling av koncentrerte kunstgjødselblandinger. Foredrag ved det 2. landsmøte for ingeniører M.N.I.F. NIF Bergens avdeling 50-årsjubileum, Bergen 22-24. august 1930.
Sogner, Knut: The Case of Hafslund and the Odda Process. In Travis, Anthony S. (ed.): Determinants in the Evolution of the European Chemical Industry, 1900—1939 New Technologies, Political Frameworks, Markets and Companies, Dordrecht 1998.
Adobe Photoshop

Adobe Photoshop er et avansert bilderedigeringsprogram fra Adobe Systems for rastergrafisk (bitmap) bildebehandling. Programmet ble opprinnelig utviklet for Mac OS, for redigering av skannede bilder. Fra og med Photoshop 3 (november 1994), kom Photoshop også for operativsystemet Microsoft Windows. Senere kom også versjoner til IRIX og Solaris.
Photoshop er markedsleder innen kommersiell digital bildebehandling. Blant annet har Photoshop et avansert system for fargeseparering, pantone-farger og fargestyring. Når en formgiver sender et bilde til sitt trykkeri, kan vedkommende lagre med en standard fargeprofil som trykkerens programvare kan lese og forholde seg til, slik at fargene blir mest mulig korrekt gjengitt.
Opprinnelig var programmet beregnet på å lage bilder som skulle trykkes på papir. I de senere år har Adobe også utviklet programmet med sikte på skjermvisning. Det fulgte (inntil 2007) med et eget program Adobe Image Ready, for ytterligere klargjøring av bilder som passer og er optimalisert for Internett. I Adobe CS-pakka (fra CS3) er funksjonene i IR integrert med Photoshop.
I dag kan Photoshop leveres i en programvarepakke sammen med InDesign, Illustrator, Flash og Acrobat. Denne pakken kalles Adobe Creative Suite. En billigere versjon for amatørarbeid og hjemmebruk kalles Adobe Photoshop Elements.


=== Støttede formater ===
ImportJPEG versjon 1.02, .psd, Portable Network Graphics, GIF, .psb, Windows Bitmap, .cin, DICOM, Interchange File Format, JP2, OpenEXR, .pcx, Pixar-format, .pbf, Scitex CT, .tga, Tagged Image File Format, .wbmp, .pict, Radiance RGBE, Photoshop Curve, PhotoShop Extended Digital Book, Digital Negative, cal, Adobe Color Swatch, Adobe Color Book, Adobe Swatch Exchange, Adobe Photoshop gradient, Adobe Swatch Exchange File.

Eksport.psd, JPEG, .cin, DICOM, Interchange File Format, JP2, .psb, Portable Network Graphics, .pbf, Tagged Image File Format, Radiance RGBE, Photoshop Curve, Adobe Color Swatch, Adobe Swatch Exchange, Adobe Photoshop gradient, Adobe Swatch Exchange File.


== Konkurrerende programvare ==
Pixeluvo – programvare for GNU/Linux og Windows
Affinity Photo – programvare for macOS, iOS og Windows
Picture Window Pro – programvare for Windows
Adobe Photoshop Elements – programvare for macOS og Windows
GIMP (åpen kildekode) – programvare for GNU/Linux. macOS og Windows
Corel Photo-Paint, del av Corels Graphic Suite – programvare for Windows


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisiell blogg 
(en) Adobe Photoshop – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Adobe.no
Lauritz Dorenfeldt

Lauritz Jenssen Dorenfeldt (født 3. februar 1909, død 15. april 1997) var en norsk jurist. Han var Norges riksadvokat fra 1968 til 1979, da Magnar Flornes overtok. Mens han var statsadvokat var han aktor i en rekke berømte og omstridte saker i 1950- og 1960–årene, blant annet Uten en tråd-saken og Torgersen-saken. Han var også involvert i Liland-saken. Han publiserte flere fagartikler i diverse norske og nordiske juridiske tidsskrifter.
Dorenfeldt ble cand.jur. ved Det Kongelige Frederiks Universitet i 1934 og arbeidet som dommerfullmektig og sakførerfullmektig før han i 1945 ble ansatt som hjelpedommer ved kriminaldommerembedet i Aker. Han ble statsadvokat i Oslo i 1947 og tjenestegjorde som statsadvokat til han ble utnevnt til riksadvokat i 1968.
Dorenfeldt ble av de radikale bevegelsene på 1960-tallet betraktet som en moralens vokter, der han blant annet talte moralismens sak under Uten en tråd-saken. Ole Paus utgav visen «Balladen om L. J. Dorenfeldt» på platen Nye Paus-posten i 1977.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lauritz Jenssen Dorenfeldt i Norsk biografisk leksikon
Borg bispedømme

Borg er et bispedømme i Den norske kirke som omfatter menighetene i østre deler av Viken fylke, med Fredrikstad domkirke som bispesete.
Borg bispedømme ble opprettet i 1969, ved delingen av Oslo bispedømme, og Per Lønning ble utnevnt til den første biskop i Borg. Ved en nyordning i bispemøtet 2011 ble Helga Haugland Byfuglien utnevnt til fast preses i bispemøtet, og Atle Sommerfeldt ble 28. oktober 2011 utnevnt til ny biskop. Han ble vigslet til embetet 29. januar 2012. Kari Mangrud Alvsvåg ble vigslet til biskop 24. april 2022.
Borg bispedømme er delt i 9 prostier, 38 fellesråd og 116 sogn/menigheter.


== Prostier i Borg bispedømme ==
Fredrikstad domprosti
Søndre Borgesyssel prosti
Østre Borgesyssel prosti
Vestre Borgesyssel prosti
Nordre Follo prosti
Søndre Follo prosti
Nedre Romerike prosti
Øvre Romerike prosti


== Kronologisk oversikt over biskoper i Borg bispedømme ==
Per Lønning 1969–1976
Andreas Aarflot 1976–1977
Gunnar Lislerud 1977–1990
Even Fougner 1990–1998
Ole Christian Mælen Kvarme 1998–2005
Helga Haugland Byfuglien 2005–2011
Atle Sommerfeldt 2012–2021
Kari Mangrud Alvsvåg 2022–


== Tidligere prostier ==
Nedre Borgesyssel prosti: Oppløst i 1973.
Mellem Borgesyssel prosti: Endret navn til Østre Borgesyssel prosti i 1973.
Øvre Borgesyssel prosti: Oppløst i 1973.
Follo prosti: Delt 2011 i Søndre Follo prosti og Nordre Follo prosti.
Østre Romerike prosti: Sogn fordelt mellom Øvre Romerike prosti, Nedre Romerike prosti og Østre Borgesyssel prosti ved kommunereform 1.1.2020.


== Se også ==
Liste over sogn i Borg bispedømme
Liste over norske biskoper


== Eksterne lenker ==
Borg bispedømme
Biskopene i Den norske kirke
Borg bispedømme: Prostier, proster og menigheter i Borg
Søndre Borgesyssel prosti

Søndre Borgesyssel prosti (tidligere Sarpsborg prosti) er et tjenestedistrikt i Borg bispedømme i Den norske kirke og omfatter kommunene Halden og Sarpsborg. Prosten har sete i Sarpsborg.


== Historikk ==
Ved lov av 10.05.1968 om deling av Oslo bispedømme, ble det opprettet et Borg bispedømme bestående av Østfold og Akershus fylker med unntak av Asker og Bærum kommuner. Ved kgl. res. 25.06.1971 med virkning fra 1.1.1973 ble det foretatt endinger i prostiinndelingen i Borg bispedømme. Det ble opprettet et Sarpsborg prosti, som fikk Sarpsborg, Tune og Varteig fra Vestre Borgesyssel prosti og Idd, Halden, Berg og Skjeberg fra Nedre Borgesyssel prosti. Greåker, som senere er utskilt fra Tune prestegjeld, tilhører også Sarpsborg prosti. I 2019 ble prostinavnet endret til Søndre Borgesyssel.


== Sogn ==
Halden kommune
Asak
Berg
Enningdalen
Halden
Idd
Rokke
TistedalSarpsborg kommune
Greåker
Hafslund
Holleby
Ingedal
Sarpsborg
Skjeberg
Skjebergdalen
Solli
Tune
Ullerøy
Varteig


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Borg bispedømme: Prostier, proster og menigheter i Borg
Rim

Rim er et litterært virkemiddel som består i en lydmessig samklang mellom visse ord. Rim spiller en stor rolle innen poesi. De vanligste formene for rim  er fullrim, assonans og allitterasjon. Se også metrikk.


== Fullrim ==
Fullrim eller helrim er den typen man vanligvis forbinder med dikt med rim og fast rytme. Et fullrim innebærer lydlikhet mellom to (eller flere) ord fra og med vokal og etterfølgende trykksvake stavelser. Man har vanligvis enstavelses, tostavelses, eller trestavelses rim; rim med flere stavelser er en stor sjeldenhet. Et eksempel på et enstavelses fullrim (også kalt «mannlig rim») er katt og hatt, et eksempel på tostavelses (eller «kvinnelig rim») er aske og naske, og et eksempel på trestavelses er skumrende og slumrende.
Ord som rimer på papiret, men ikke lydmessig, f. eks. «skipet» og «stripet», kalles papirrim. 
«Sammensatte rim» er situasjoner hvor et ord rimer på to eller flere ord eller hvor to eller flere ord rimer på to eller flere ord, som for eksempel «For å si det som sant, er/Det var smått med kontanter» (trad) eller «Jeg har eid mange biler i mitt syndige liv/Med og uten aksept fra min yndige viv/Fra banken har jeg fått mange myndige skriv/...» (Øystein Sunde).
Denne varianten av rim dukker som regel opp når det dreier seg om rim med tre eller flere stavelser.


== Assonans ==
Se også AssonansAssonans eller halvrim ligner på fullrim, men er ikke så gjennomført. Det kan være vokalisk eller konsonantisk. Et eksempel på vokalisk assonans er mor og sol og et eksempel på konsonantisk er last og blest.


== Allitterasjon ==
Se også AllitterasjonAllitterasjon (av latin ad, «til» og litera, «bokstav») eller bokstavrim kjennetegnes ved at visse trykksterke ord eller stavelser begynner på lyder som klinger sammen på en iørefallende måte. Konsonantisk allitterasjon består i at de begynner på samme konsonant, eller i det minste på konsonantlyder som ligner hverandre. Som vokalisk allitterasjon betrakter man vanligvis trykksterke ord med forskjellig vokal. I norrøn diktning brukes en særlig form for allitterasjon som kalles stavrim.


== Rimstilling ==
Når rimordene er plassert i slutten av verselinjene, snakker vi om enderim. Midtrim er når et ord midt i verselinja rimer med et ord midt i en annen linje. Ei verselinje kan også ha innrim, ved at et ord inne i verset rimer med utgangen av verset.
I strofer med enderim skiller en mellom flere typer rimstilling, hvorav følgende typer er de vanligste:

Parrim: aabb
Kryssrim: abab
Balladerim: 0a0a (0 – ikke rim)
Kiastiske (omsluttende) rim: abba
Kjederim: aba bcb cdc
Sekvensrim, Kombineret Parrim: aab ccb
Fletterim: abcabc
Tiraderim: aaaa


== Se også ==
Sonett
Brahma

For hønserasen, se Brahma (hønserase).
Brahma er skaperguden i hinduismen. Hans kone er Sarasvati. Han avbildes ofte med fire ansikter. I tilbedelsen spiller han en underordnet rolle, og det er bare noen få templer som er viet til ham. Hans guddommelige krefter kalles Brahman. Det betyr "verdenssjelen". Brahma står bak gudene Shiva og Vishnu. Brahma er visdommens gud. Brahma har fire ansikter, men du kan bare se tre av dem på en gang. De fire ansiktene viser de fire himmelretningene. Brahma blir også vist med fire armer.
I motsetning til Shiva og Vishnu består ikke Brahma fra verdens undergang. Når en ny verden skal skapes, spirer en lotus ut av Vishnus navle, og i denne lotus sitter en ny Brahma som har fått oppgaven i og skape en ny verden,
og alt som skal være i den. Det er nok grunnen til at hinduene tilber Brahma. Ett av de få templer for Brahma ligger i Pushkar i Rajasthan. Brahma hersker over de 4 himmelretningene. Brahma er universets skaper og visdommens gud.
Han er gift med Sarasvati, gudinne  for kunst, musikk og litteratur. Hun blir vanligvis framstilt med  ei bok i en hånd og en vina (et  strengeinstrument) i en annen.
Brahma har i noen tradisjoner en annen hustru som heter Gayatri, som representerer oppgående velsignelse og livgivende kraft.
Sarasvati

Sarasvati (सरस्वती) er ei av de fremste og mest populære  gudinnene innen hinduismen. Hun er det kvinnelige motstykket til skaperguden Brahma, og framstilles gjerne som hans kone.  
Sammen med Parvati og Kali utgjør hun de trefoldige gudinnene tridevi.
Sarasvati avbildes med en sitar eller vina. Hun ledsages gjerne av en svane eller en påfugl og sitter ved bredden av en flod, som gjerne forbindes med den mytiske floden som bærer hennes navn, den hellige flod Sarasvati som ved å forenes med Jumna og Ganges ved Allahabad blir Triveni. 
Sarasvati er vedaenes mor og dermed den hinduiske tradisjons høyeste beskytter. Hun er dessuten beskytter for all kunst og kultur, visdom og litteratur, og påkalles derfor ofte av skoleelever, forfattere og kunstnere. Hennes avbildninger  finnes gjerne  ved kinoer, konsertsaler, biblioteker og utdanningsinstitusjoner.
Woburn Abbey

Woburn Abbey er et gods og tidligere kloster i Buckinghamshire, England. Det ligger like ved både byen Woburn i Bedfordshire og landsbyen Woburn Sands i utkanten av Milton Keynes.
Stedet ble grunnlaget i 1145 som da Hugh de Bolevec inviterte cisterciensermunker til å etablere et kloster. Det er nesten ingen spor av kloster, men man vet at dagens nordfløy ligger over klosterkirken. I 1538, etter reformasjonen ble den siste abbeden, Robert Hobbes, funnet skyldig i høyforræderi. Han ble hengt, angivelig fra et eiketre som fortsatt står i parken, og eiendommen ble konfiskert som krongods.
Kong Edward VI ga godset til John Russell, som senere ble jarl av Bedford. Familien bosatte seg foreløpig ikke på stedet. I 1619 døde den tredje jarlen av Bedford uten arvinger, og hans fetter Francis Lord Russell arvet tittel og gods, og flyttet dit med sin familie. I 1683 ble William Lord Russell d.y. henrettet for høyforræderi. Man fant noen år senere ut at han var uskyldig, og som kompensasjon etter justismordet utnevnte kongen hans far, William Lord Russel d.e. til hertug av Bedford.
Både dronning Elizabeth I og dronning Victoria har overnattet på godset.
I 1953, da den tolvte hertugen døde, var huset i svært dårlig stand. Hans arving John, trettende hertug av Bedford, åpnet det for publikum i 1955, og fikk dermed mulighet til å foreta omfattende restaureringsarbeider. Blant annet ble østfløyen, som var i svært dårlig stand, revet. 

Godset er i dag hjem for den femtende hertugen av Bedford og hans familie, og store deler av det er åpent for publikum. Hovedbygningen inneholder en av Englands største portrettsamlinger i privat eie, med bilder tilbake til 1600-tallet; det er også mange andre kunstverk utstilt. På den store eiendommen går over 4000 hjort fra ti forskjellige raser fritt; flere av dem er av raser som var utrydningstruet, men som nå har levekraftige bestander.
Woburn Abbey Antiques Centre er den største antikvitetshandel i Storbritannia utenfor London.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Woburn Abbey – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Woburn Abbey – galleri av bilder, video eller lyd på Commons