jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dimmelsvik

Dimmelsvik er et tettsted i Kvinnherad kommune i Vestland. Stedet ligger på østsiden av Hardangerfjorden, omtrent 4 km sør for Rosendal. Fra Dimmelsvik går det vei innover Omvikdalen og til Matre. Tettstedet har 453 innbyggere per 1. januar 2022.
Dimmelsvik er et gammelt handelssted, og var administrativt sentrum i Kvinnherad frem til etter andre verdenskrig. Her ligger fremdeles Tinghuset, det første rådhuset i kommunen,  bygd rundt 1870. Her lå også en tønnefabrikk og en treskofabrikk.
Administrasjonsbygget til Kvinnherad energi ligger i Dimmelsvik. HardangerRock har et sandtak og pukkverk som leverer ulike sand- og steinprodukter. Bygda er den største jordbruksbygda i kommunen, med omtrent 5340 dekar jordbruksland, og 31 bruk med melkekvote (2002). 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Omvikdalen hos Kvinnherad kommune.
Omvikdalen

Omvikdalen (også skrevet Åmvikdalen og Åmvikedalen) er et dalføre i Kvinnherad kommune i Hordaland.
Dalen ligger på sørøstsiden av Hardangerfjorden omtrent 4 km sør for Rosendal. Det er en typisk U-dal gravd ut av isen, rundt 5 km lang og 1 km bred. I den flate dalbunnen ligger en breavsatt morene som elven har gravd ut til terrasser. På begge sider av dalen går fjellene opp mot 1000 meter over havet. Riksvei 48 går gjennom bygda, og det går vei opp dalen til Matre og inn mot Folgefonna.

Ved sjøen ligger Dimmelsvik, det gamle tingstedet for området, her ligger tinghuset og et gammelt handelssted. Dimmelsvik er postadressen for bygda. Lenger opp i dalen ligger forfatteren Jens Tvedts barndomshjem, med en samling av bøkene hans. I bygda finner vi også Nistovetunet og Bakkastova, to gamle røykestuer, eid av Sunnhordland museum.
I dag er bygda et viktig jordbruksområde, med vekt på melkeproduksjon og sauedrift.
Bygda har idrettslag, barneskole og barnehage.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart, turbeskrivelser
Salisbury bispedømme

Salisbury bispedømme er et av Den engelske kirkes bispedømmer. Bispesetet er Salisbury, med Salisburykatedralen. Det dekker Dorset og det meste av Wiltshire (unntatt Swindon og deler av North Wiltshire), og tilhører provinsen Canterbury. 


== Historie ==
Bispedømmet Sherborne ble opprettet i 705 og var opprinnelsen til dagens bispedømme. Sankt Aldhelm som første biskop. Dette bispedømmet dekket et ganske annet område enn det moderne. I 909 ble så bispedømmet Ramsbury utskilt fra Winchester. I 1058 ble biskop Hereman av Ramsbury valgt til biskop av Sherborne, og de to ble slått sammen. Dermed fikk territoriet nesten samme form som dagens, bortsett fra at det inkluderte det meste av Berkshire i tillegg.
Etter normannernes erobring i 1078 ble St. Osmund biskop av Sherborne og Ramsbury, og han flyttet setet til Salisbury, til den gamle byen som nå kalles Old Sarum. I 1227 begynte biskop Richard Poore byggingen av den store katedralen i det som nå er sentrum i Salisbury, men som dengang lå utenfor byen. 
Dorset ble lagt til i 1836, da Bristol bispedømme ble oppløst, mens Berkshire i samme år ble overført til Oxford bispedømme. 
I 1925 ble det utnevnt en suffraganbiskop for å assistere biskopen av Salisbury. Han fikk tittelen biskop av Sherborne, ettersom dette var en historisk tittel med tilknytning til territoriet. I 1974 kom nok en suffraganbiskop, biskopen av Ramsbury.
Den nåværende biskopen er David Staffurth Stancliffe, den 77. biskop av Salisbury, og som ble innviet i Westminster Abbey den 30. november 1993 og betronet som biskop i Salisbury-katedralen den 9. november 1993. Han signerer som «David Sarum».


== Se også ==
Liste av biskoper av Salisbury


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Diocese of Salisbury – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vilenica

Vilenica er den eldste turist-grotten i Slovenia. Den er nesten 1 300 m lang, med en dybde på 180 meter, men turister slippes bare inn de første 450 meter av grotten.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vilenica Cave – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Vilenica Cave, fra Slovenian Research Agency
Vilenica Cave, fra Sveriges geologiska undersökning
Beulah

Beulah kan være flere steder 
I USA:

Beulah (Alabama)
Beulah (Michigan)
Beulah (Mississippi)
Beulah (Nord-Dakota)I Storbritannia:

Beulah (Ceredigion), Wales
Beulah (Powys), WalesI Australia

Beulah (Victoria)Beluah kan også være et navn:
Beulah McGillicutty – scenenavn til Trisa Hayes
Naval Station Norfolk

Naval Station Norfolk er USAs og verdens største orlogsstasjon. Den ligger på den amerikanske kyst mot Atlanterhavet, i Norfolk sør i staten Virginia, og støtter de amerikanske flåtestyrker som opererer i Atlanterhavet, Middelhavet og Det indiske hav.
NS Norfolk dekker på land et område på 17 km² ved Hampton Roads på en halvøy ved navn Sewell's Point. Legger man til grunn størrelsen av den militære befolkning er den verdens største orlogsbase. 75 skip og 134 fly hadde pr. november 2004 Norfolk som hjemmebase. Basen har 13 utstikkerpirer og elleve flyhangarer.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Naval Station Norfolk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Flagship – offisiell avis for NAS Norfolk og Commander Navy Region Mid-Atlantic
Nettstedet globalsecurity.org om NS Norfolk
Oversikt over NS Norfolk fra NavyUSA.org
http://www.hrnm.navy.mil/ Hampton Roads Naval Museum, offisielt U.S. Navy museum]
Naval Station Ingleside

Naval Station Ingleside var en orlogsstasjon for U.S. Navy i Ingleside i Texas. Basen var i drift fra 1988 til 30. april 2010. Den lå nord i bukten Corpus Christi Bay, nordøst for byen Corpus Christi.
Norfolk Naval Shipyard

Norfolk Naval Shipyard, også kalt Norfolk Navy Yard, er en orlogsstasjon tilhørende U.S. Navy i Portsmouth i delstaten Virginia for bygging, ombygging og reparasjon av orlogsfartøyer. Basen hadde navnet Gosport Shipyard frem til 1862, og går helt tilbake til 1767.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Norfolk Naval Shipyard – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Dobbeltstemme

Dobbeltstemme er en vanlig betegnelse på det forhold at lederen for en organisasjon (eventuelt møtelederen) avgjør en sak, dersom det ved avstemning er like mange stemmer for og mot et forslag. En sier da gjerne at lederen har dobbeltstemme.
Dette er en vanlig praksis, men det er også vanlig at det kreves et faktisk flertall for et vedtak. Organisasjonens vedtekter bør fastsette hvilke regler som gjelder ved avstemninger, herunder om ordninga med dobbeltstemme gjelder.
Bruk av dobbeltstemme-prinsippet forutsetter normalt at en ved avstemninga bare har to alternativer. Er det flere muligheter (for eksempel tre eller flere kandidater ved valg), gjennomfører en vanligvis flere avstemmingsrunder, der de som får færrest stemmer, etter hvert faller vekk. Til slutt sitter en så igjen med bare to muligheter.
I en sak der det kreves en aktiv avgjørelse, for eksempel ved valg, er loddtrekning en vanlig måte å avgjøre saken på, dersom organisasjonen ikke benytter prinsippet om dobbeltstemme. Dette bør i så fall også framgå av vedtektene.
Dobbeltstemme brukes sjelden ved hemmelig (skriftlig) avstemning, ettersom det da ikke er kjent hva lederen har stemt.
Av og til forekommer den misforståelse av uttrykket «leders dobbeltstemme» at lederen alltid har to stemmer, noe som altså er feil.


== Eksempler ==
Eksempler på at prinsippet om dobbeltstemme gjelder:

I Stortingets forretningsorden § 45 heter det om visse typer saker: «Viser avstemningen like mange stemmer for og imot, gjør møtelederens stemme utslaget når Stortingets president er møteleder.»
I aksjelovens § 5-17-1 (om generalforsamlinga) heter det: «Står stemmetallet likt, gjelder det som møtelederen slutter seg til, også når denne ikke har stemmerett.» I samme lov § 6-26-2 (om styret og flertallskrav ved valg og ansettelser) heter det: «Står stemmetallet likt ved valg av styreleder eller møteleder, avgjøres valget ved loddtrekning. I andre tilfeller av stemmelikhet gjelder det som møtelederen har stemt for.» (Loven åpner imidlertid for at aksjeselskapet kan ha andre regler i sine vedtekter.)Eksempel på at prinsippet om dobbeltstemme ikke gjelder:

I LOs vedtekter § 4-6 (om avstemninger på LO-kongressen) heter det: «I tilfelle stemmelikhet er forslaget forkastet.»


== Referanser ==
Ted Morgan

Edward «Ted» Morgan (født 5. april  1906, død 22. november 1952) var en bokser fra New Zealand. Under Sommer-OL 1928 i Amsterdam i Nederland vant han gull i weltervekt. Han er den eneste bokser fra New Zealand som har vunnet gull i et OL.


== OL-medaljer ==
1928  Amsterdam -  Gull boksing, weltervekt


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ted Morgan – Olympedia 
(en) Ted Morgan – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ted Morgan – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Ted Morgan – New Zealands olympiske komité 
(en) Ted Morgan – New Zealand Sports Hall of Fame 
(en) Ted Morgan – BoxRec 
New Zealands Olympiske komitee om Ted Morgan
Fylkesvei 7634

Fylkesvei 881 i Nordland går mellom Stokmarknes og Melbu i Hadsel kommune. Fylkesveien går på yttersiden (vestsiden) av Hadseløya, mens fylkesvei 82 (tidligere europavei 10) går på innersiden (østsiden) av øya. Veien er 26,1 km lang og har asfaltdekke.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Hadsel
Yttersida 

Haugveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv881
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerHurtigbåt – Nordre Nordland (Nordland fylkeskommune) Arkivert 27. september 2018 hos Wayback Machine.
Antonio Posateri

Antonio Posateri eller Zhang Jingzhai (født 30. april 1640 i Palermo i Italia, død 18. januar 1705 i Taiyuan i Kina) var katolsk misjonær tilhørende jesuittordenen. Han ankom Kina i 1676, og virket i Guangdong, Shanghai, Nanjing, Shaanxi og Gansu. I 1696 ble han den første apostoliske vikar i Shanxi, og skulle bli bispeviet etter hvert. Imidlertid var det ennå ikke skjedd da han døde i Shanxis hovedstad i 1705. 


== Se også ==
Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen
Miguel Monteiro (jesuitt)

Miguel Monteiro (født 1625 i Macao i Kina, død 7. september 1704 i Macao) var en kinesisk katolsk jesuitt som virket i Macao. Han ble jesuitt i 1643. Han var i mange år prefekt og professor ved presteseminaret i Macao. Han var også en fremragende kalligraf. 


== Se også ==
Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen


== Litteratur ==
Louis Pfister: Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)
Fylkesvei 7664

Fylkesvei 7664 går mellom Hysjorda og Skoglund i Bø.
Veien har asfaltdekke mellom Skoglund og Hysjorda. Veien mellom Hysjorda og Utskor har grusdekke, og var tidligere del av fylkesveien, som da var 6,1 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 919.


== Kommuner og knutepunkter ==

 BøUtskorveien 

Jennskarveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kartverkets norgeskart
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7664
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Finstadbru

Finstadbru er et sted i Aurskog i Aurskog-Høland kommune i Akershus. Finstadbru ligger ved Finstadbekken. 
Finstadbru var stasjon på Urskog-Hølandsbanen fra den ble åpnet i 1896 til banen ble lagt ned i 1960. Finstadbru stasjon er sammen med Bjørkelangen stasjon den eneste bevarte stasjonsbygningen fra Urskog-Hølandsbanen i Aurskog-Høland kommune.
Kollektivselskapet Ruter har besluttet at Finstadbru fra høsten 2009 ikke lenger betjenes med buss. Hensikten er å redusere reisetid ved å benytte Kompveien som trasé.
Givskud Zoo

Givskud Zoo er en dyrepark ved landsbyen Givskud i Jylland i Danmark. Parken, som kanskje er bedre kjent som Løveparken, ble grunnlagt den 12. august 1969 av Jacob Hansen, er spesiell fordi man her kan kjøre gjennom innhegningene i sine egne biler og dermed komme tett innpå dyrene.
Givskud Zoo startet som en ren løvepark, men er senere blitt en dyrepark med mange andre dyr og besøkes hvert år av ca. 350.000 mennesker.
Sommeren 2000 fikk Givskud den første gorillaunge, da gorillaen ´Minnie´ fødte en hanunge, som fikk navnet "Kidogo". 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Givskud Zoo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Liste over utvalgte zoologiske haver i Europa
Ovlien

Ovlien er en grend langs fylkesvei 236 Nordre Mangen vei på Mangenskogen i Aurskog-Høland kommune i Akershus, om lag 15 kilometer nordøst for Lierfoss. Ovlien ligger mellom innsjøene Himtjern, Dryulen og Malitjern. 
Ovlien var egen skolekrets fram til Haneborg skole på Lierfoss ble innviet i 1957. Ovlien telefonsentral er under fredning som et teknisk kulturminne.
Fagerlia

Fagerlia kan også vise til Mo i Rana lufthavn, Fagerlia, Fagerlia videregående skole i Ålesund og til en vei i Oslo.Fagerlia er en grend langs fylkesvei 1466 i Aurskog-Høland kommune i Akershus. Fagerlia var egen skolekrets fram til Haneborg skole på Lierfoss ble innviet i 1957.
Mangenskogen

Mangenskogen er et stort skogs- og villmarksområde nord i Aurskog-Høland kommune, samt i søndre deler av Nes kommune, begge i Akershus. Det er spredte grender på Mangenskogen, blant annet Ovlien og Fagerlia. Mangen kapell ligger idyllisk til ved Viksjøen. Stangeskovene på Vikodden ved Viksjøen er et av de største sagbruk på Østlandet. 
Mangenskogen er et viktig friluftsområde for befolkningen i Aurskog-Høland, Nes og resten av Romerike. Mangenfjellet turlag er blant Aurskog-Hølands største idrettslag. Den store kanalbyggeren Engebret Soot kom fra plassen Soot på Mangenskogen. På Mangenskogen ligger de to naturreservatene Midtfjellmosen og Storfelten som begge er viktige hekkeområder for en rekke fuglearter. 
Mangenskogen var i tidligere århundrer tilhold for mange skogfinner.
Størsteparten av Mangenskogen tilhører Haneborg skolekrets.
Nordre Mangen vei ble oppgradert til en moderne 2-feltsvei i perioden 1977–1988. Statens vegvesen planlegger å oppgradere Søndre Mangen vei med fast dekke i 2011.
Viksjøen (Aurskog-Høland)

Viksjøen er en innsjø i Mangenvassdraget på Mangenskogen nord i Aurskog-Høland kommune i Viken. Viksjøen ligger 198 meter over havet og har et areal på 1,09 km². Viksjøen henger sammen med Bjørknessjøen i Nes kommune og samlet areal for Viksjøen-Bjørknessjøen er 3,84 km². Mangen kapell ligger idyllisk til ved Viksjøen. Stangeskovene på Vikodden ved Viksjøen er blant de største sagbruk på Østlandet.


== Referanser ==
West Bloomfield Township

West Bloomfield Township er et tettsted i den amerikanske delstaten Michigan. 22. april 1833 ble Bloomfield Township delt i to og den vestre delen ble kalt West Bloomfield. Området var preget av epledyrking på 1800-tallet. Stedet har en stor jødisk befolkning som primært flyttet i fra Southfield og Oak Park fra 1960-tallet og utover da byen hadde sin største vekst. West Bloomfield ligger ca. 20 km nordvest for grensen til Detroit og grenser til Bloomfield Township i øst, Farmington Hills i sør, Commerce Township i vest og Waterford Township, Orchard Lake Village, Keego Harbor og Sylvan Lake i nord.


== Geografi ==
Ifølge United States Census Bureau er byens areal 80,9 km², derav 70,8 km² land og 10,1 km² (12,49%) vann.


== Kjente personer som har bodd i West Bloomfield Township ==
Bruce Ableson
Justin Bartha
Melrose Bickerstaff
Barry Bremen
Pamela Eldred
Terry Foster
Brandon T. Jackson
John Okemos
Jalen Rose
Bob Seger
Mike Stone
Natasha Vassallo


== Eksterne lenker ==
(en) Charter Township of West Bloomfield
(en) West Bloomfield Township Public Library
(en) West Bloomfield Firefighters
António Leitão (misjonær)

António Leitão, egentlig Xu Bideng (født 1578 eller 1581 i Macao i Kina, død 10. juni 1611 til sjøs), var kinesisk katolsk misjonær i Kina og medlem av jesuittordenen som legbror fra året 1603. Han virket blant annet i Kaifeng i provinsen Henan, der han arbeidet for å finne jøder og etterkommere av tidligere kristen misjon. Fra 1608 var han i Shaozhou i Guangdong. 


== Se også ==
Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen


== Litteratur ==
Louis Pfister: Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)
Alessandro Cicero

Alessandro Cicero eller Ciceri, kinesisk valgt navn Luo Lishan, (født 28. mai 1639 i Como, død 22. desember 1703 i Nanking i Kina). var kinamisjonær tilhørende jesuittordenen.


== Misjonær, biskop ==
Han ble biskop av Nanjing. Han var fra 1679 i Kina, først i Kanton.  Han var en periode i Europa, og deretter tilbake i Kina fra 1691 der han ble biskop av Nanjing i 1694 (bispeviet i Macao 1696). 


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
Pave Sixtus IV (1414-1484) * bispeviet 1471
Pave Julius II (1443-1513) *1481
Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
Pave Leo X (1475-1521) *1513
Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
Kardinal Antonio Sanseverino (1477-1543) *1531
Kardinal Giovanni Michele Saraceni (1498-1568) *1536
Pave Pius V (1504-1572) * 1556
Kardinal Iñigo Avalos de Aragón (ca 1535-1600) *1566
Kardinal Scipione Gonzaga (1542-1593) *1585
Patriark Fabio Biondi (Blondus de Montealto) (1588-1618) *1588
Pave Urban VIII (1568-1644) *1604
Kardinal Cosimo de Torres (1584-1642) *1621
Kardinal Francesco Maria Brancaccio (1592-1675) *1627
Biskop Bishop Miguel Juan Balaguer Camarasa (1597-1673) *1635
Pave Alexander VII (1599-1667) *1635
Kardinal Neri Corsini (1624-1678) *1652
Biskop Francesco Ravizza (1615-1675) *1667
Kardinal Veríssimo de Lencastre (1615-1692) *1671
Biskop João de Casal (1641-1735) *1690
Biskop Alessandro Cicero


== Litteratur ==
Louis Pfister: Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen
Etienne Faber

Etienne Faber (kinesisk: Fang Dewang, født 14. februar 1597 i Mourières ved Avignon i Frankrike, død 10. mai 1657 i Shaanxi i Kina) var en kinamisjonær tilhørende jesuittordenen. Han kom til Macao i oktober 1630, og virket i Shanxi og Shaanxi, der i Xi'an og Hancheng.


== Se også ==
Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen


== Litteratur ==
Louis Pfister: Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)
Gudbrand Skatteboe

Gudbrand Gudbrandsen Skatteboe (født 18. juli 1875 i Øystre Slidre, død 3. april 1965 samme sted) var en norsk skytter. Han flyttet tidlig til Oslo, der han bodde hele sitt voksne liv. Han var en av de beste skytterne i Oslo og representerte Oslo Østre Skytterlag, som var en del av Det frivillige skyttervesen, som organiserte internasjonal deltakelse i rifleskyting på denne tiden.
Skatteboe ble den første norske individuelle olympiske mester da han vant frigevær stående, liggende og sammenlagt under ekstralekene i Athen 1906. Hans nærmeste konkurrent var sveitseren Konrad Stäheli, som hadde vunnet tre gull under OL i 1900. Stäheli slo Skatteboe i knestående, men Skatteboe var best i de to andre posisjonene og vant en overlegen seier. I tillegg til gullmedaljen mottok Skatteboe en revolver av den greske kong Georg I. Kongen håpet Skatteboe en dag ville bli like god til å skyte med revolver som med gevær.
Skatteboe deltok også på det norske laget som tok gull i frigevær lag i London to år senere, samt sølv i 1906, 1912 og 1920. Individuelt ble han nr 5 både i 1912 og 1920.


== OL-medaljer ==
1908  London -  Gull i skyting, 300 meter rifle, 3 stillinger, lagskyting (Norge)
1912  Stockholm -  Sølv i skyting, 300 meter rifle, lagskyting (Norge)
1920  Antwerpen -  Sølv i skyting, frigevær, lagskyting (Norge)
(1906  Athen -  Gull i skyting, 300 meter rifle, 3 stillinger)
(1906  Athen -  Gull i skyting, 300 meter rifle, liggende)
(1906  Athen -  Gull i skyting, 300 meter rifle, stående)
(1906  Athen -  Sølv i skyting, frigevær, lagskyting (Norge))


== Referanser ==


== Litteratur ==
P. Chr. Andersen: De olympiske leker gjennom 50 år. Dreyers Forlag, 1945
Rolf Bryhn og Knut Are Tvedt: Idrettsleksikon. Kunnskapsforlaget, 1990. ISBN 82-573-0408-5
Per Jorsett: 100 år med olympiske leker. Hjemmets Bokforlag, 1996. ISBN 82-590-1681-8


== Eksterne lenker ==
(en) Gudbrand Skatteboe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
(en) Gudbrand Skatteboe – Olympedia 
(en) Gudbrand Skatteboe – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Gudbrand Skatteboe – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Gudbrand Skatteboe – ISSF 
Profil på databaseolympics.com
Norske OL-medaljer gjennom tidene
Engelbrektsopprøret

Engelbrektsopprøret er navnet på et opprør med sentrum i Dalarna og Bergslagen i Sverige som spredde seg over hele Svealand og Götaland. Opprøret fikk sitt navn etter Engelbrekt Engelbrektsson.
Opprøret begynte i 1433 etter misnøye med den lokale fogden i Västerås, den danske Jens Eriksen «Jösse Eriksson». Erik av Pommern, som var konge av Sverige, Danmark og Norge under Kalmarunionen, hadde henvist klagene til riksrådet, som fant dem berettiget, men fogden ble ikke avsatt. Opprøret varte til 1436 og ble formelt bilagt ved en seremoni på Stora torget i Kalmar etter at kongen hadde gått med på å styre sammen med riksrådet.


== Litteratur ==
Engelbrekts gravskrift. Stockholm. 1946. 
Om Engelbrekt Engelbrektsson och betydelsen af hans verk. Stockholm: F. & G. Beijers Bokf.-aktb. 1893. 
Engelbrekt Engelbrektsson : frihetshjälten och hur hans minne blivit vårdat. Norberg. 1951. 
Frihetshjälten : Engelbrekt Engelbrektssons sällsamma saga berättad för ungdom. Stockholm: Harrier. 1944. 
Engelbrekt Engelbrektsson och 1430-talets svenska uppror. Stockholm: Norstedt. 1984. ISBN 91-1-843212-3. 
Bilder av Engelbrekt : en fotspårsguide. Norberg: Norbergs kommun. 2008. ISBN 9789197117739. 
Till 500-årsminnet av Engelbrekts fosterländska gärning d. 27 maj 1935. Stockholm. 1935. 
Engelbrekt. Stockholm: Geber. 1915. 
Engelbrekt. Stockholm: Seligmann. 1882. 
Lefnadsteckning öfwer Engelbrecht Engelbrechtsson. Stockholm. 1875.
Fylkesvei 82 (Akershus)

Fylkesvei 82 i Akershus gikk mellom Digerud og Tusse i Frogn. Veiens lengde var 5,8 km.
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 1398 og fylkesvei 1399.


== Kommuner og knutepunkter ==

 FrognFagerstrandveien 

Nesoddveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Frank Bursley Taylor

Frank Bursley Taylor (født 1860, død 1938) var en velstående glasiolog fra Great Lakes i USA som skrev til Geological Society of America i 1908 at kontinenter var i bevegelse på jordoverflaten, at en grunthavsregion i Atlanterhavet markerer hvor Afrika og Sør-Amerika gikk sammen, og at kollisjon mellom kontinenter kunne føre til fjelldannelse.
Frank Bursley Taylors ideer om kontinentaldrift ble videreført av Alfred Wegener i Tyskland fire år etter, men selv med Wegeners ekstensive ekstra undersøkelser ble ikke ideene akseptert før på 1960-tallet da nye bevis ble lagt fram av Harry Hess, Fred Vine og Drummond Matthews.  De motsatt tilsvarende kystlinjene til kontinentene var allerede observert av Abraham Ortelius i det 16. århundre, men hadde alltid manglet troverdighet.


== Referanser ==
Fylkesvei 52 (Akershus)

Fylkesvei 52 i Akershus gikk mellom Kinn og Furu i Ås.
Traséer: Kinn – Klommestein (1,1 km), Fjøser – Furu (1,6 km).
2019 ble veien erstattet av delstrekninger av fylkesvei 1365 og fylkesvei 1381.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ås
Kinn → Fv6Fylkesvei 6 til Linnestad i Vestby
152Fylkesvei 152 KlommesteinErstattet av riksvei 152
152Fylkesvei 152 Fjøser
Furu → Fv76Fylkesvei 76 til Bakker bru i Frogn


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Fylkesvei 30 (Akershus)

Fylkesvei 30 i Akershus gikk mellom sentrum og fylkesgrensen ved Stokstad i Ski.
Traseer: Sander – Skoro (0,8 km), Skoro – Stokstad (9,2 km)
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 1371, fylkesvei 1373 og en delstrekning av  fylkesvei 1010.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ski
Løkenveien 

Tomterveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart