Emmerich Kálmán

Emmerich Kálmán eller Imre Kálmán [ˈimrɛ ˈkaːlmaːn] (født 24. oktober 1882 i Siófok Ungarn, død 30. oktober 1953 i Paris) var en ungarsk komponist særlig kjent for sine operetter.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Emmerich Kálmán ble født i Siófok ved bredden av Balatonsjøen i daværende Østerrike-Ungarn. Han var sønn av den jødiske kornhandler Karl Koppstein og hans hustru Paula, født Singer. I 1892 flyttet familien til Budapest. Han endret etternavn i forbindelse med opptakseksamen til Budapests evangeliske gymnasium. Fra 1900 studerte han jus ved universitetet i Budapest. Han studerte til samme tid musikk, samtidig med Béla Bartók og Zoltán Kodály, under Hans Kössler.


=== Komponist ===
En sykdom i hans høyre hånd forhindret ham fra å bli konsertpianist som han egentlig ville. Isteden ble han musikkritiker og komponerte blant annet sanger, klavérstykker og også symfonier.
Hand første symfoniske dikt Saturnalia og Endre es Johanna ble godt mottatt, men han oppnådde ikke å få den publisert. Han komponerte pianomusikk og skrev mange sanger: en sangsyklus med dikt av Ludwig Jacobowski og en sangsamling publisert under tittelen Dalai.
Alt i 1917 ble han tildelt byen Budapests Franz-Joseph-pris. Etter at hans første operette Tatárjárás ble en suksess i Budapest i 1908 flyttet han til Wien og gjentok snart suksessen, ikke minst med Czardasfyrstinnen (1915), Grevinne Mariza (1924) og Sirkusprinsessen (1926).
På grunn av sin jødiske avstamming måtte Kálmán forlate Wien og Østerrike i 1938. Han emigrerte først til Paris og derfra til USA i 1940. Der virket han som dirigent og komponist av amerikansk underholdningsmusikk. Han ble utnevnt til æresdoktor ved New York City College og Music. I 1945 drog han tilbake til Europa og slo seg ned i Paris. I 1949 kom han tilbake til Østerrike, men foretrakk å leve i Paris fra 1951. 
Emmerich Kálmán døde i 1953, hans siste verk Arizona-Lady ble fullført av hans sønn Charles og urframført i Bern i 1954. Sammen med Franz Lehár har han æren for wieneroperettens store popularitet i mellomkrigstida. Han ligger gravlagt på Zentralfriedhof i Wien.


== Operetter med sted og dato for urframføringer ==

Tatárjárás – Budapest – 1908
Ein Herbstmanöver – Wien – 1909
The Gay Hussars - New York - 1909
Autumn Manoeuvres – London – 1912
Az Obsitos – Budapest -1910
Der gute Kamerad – Wien – 1911 (tysk utgave av Az Obsitos)
Gold gab ich für Eisen – Wien – 1914 (revisjon av Der gute Kamerad)
Der Zigeunerprimás – Wien – 1912
Sari - New York - 1914
The Blue House – London – 1912
Der kleine König – Wien – 1912
Her Soldier Boy - New York - 1916
Soldier Boy – London – 1918
Zsuzsi kisasszony – Budapest – 1915
Miss Springtime - New York - 1916
Die Faschingsfee – Wien – 1917 (tysk utgave av Zsuzsi kisasszony)
Die Csárdásfürstin – Wien – 1915
The Riviera Girl - New York - 1917
The Gipsy Princess – London – 1921
Das Hollandweibchen – Wien – 1920
A Little Dutch Girl – London – 1920
The Dutch Girl – USA – 1925
Die Bajadere – Wien -1921
The Yankee Princess - New York -1922
Gräfin Mariza – Wien -1924
Countess Maritza - New York - 1926
Maritza – London – 1938
Die Zirkusprinzessin – Wien – 1926
The Circus Princess - New York - 1927
Golden Dawn - New York - 1927
Die Herzogin von Chicago – Wien – 1928
The Duchess of Chicago – USA – 1929
Das Veilchen vom Montmartre – Wien – 1930
Paris in Spring – USA – 1930
A Kiss in Spring – London – 1932
Der Teufelsreiter – Wien – 1932
Kaiserin Josephine – Zürich -- 1936
Miss Underground – skrevet 1942, aldri framført
Marinka - New York - 1945
Arizona Lady – Bern – 1954


== Litteratur ==
Julius Bistron, Emmerich Kalman. Mit einer autobiographischen Skizze der Jugendjahre von Emmerich Kalman, Leipzig 1932 (zu Kálmáns 50. Geburtstag)
Rudolf Österreicher: Emmerich Kálmán : Leben eines Operettenfürsten. Wien 1954. Neuauflage: Wien [u.a.]: Amalthea-Verlag, 1988.
(de) Christa Harten-Flamm: «Kálmán, Emmerich.» I Neue Deutsche Biographie (NDB). Bind 11, Duncker & Humblot, Berlin 1977, ISBN 3-428-00192-3, s. 69 f. (digitalisering).
Felix Czeike: Historisches Lexikon Wien, Band 3. Kremayr & Scheriau, Wien 1994, ISBN 3-218-00545-0, S. 436.
Stefan Frey: „Unter Tränen lachen“. Emmerich Kálmán. Eine Operettenbiografie. Henschel, Berlin 2003, ISBN 3-89487-451-1.
Kevin Clarke: „Im Himmel spielt auch schon die Jazzband“. Emmerich Kálmán und die transatlantische Operette 1928–1932. v. Bockel, Hamburg 2007, ISBN 978-3-932696-70-1
Kevin Clarke: Kálmán, der Moderne. Im Umfeld des 50. Todestags von Emmerich Kálmán zeichnet sich ein neues Bild des Operettenkomponisten, in: Opernwelt, 11/2003, S. 34–41
Volker Klotz: Nach-Kakanische Operette um ‘33 und ‘38 am Beispiel von Emmerich Kálmán und Ralf [sic] Benatzky, in: Österreichische Musiker im Exil, Wien 1988, S. 66–72
Kevin Clarke: Emmerich Kálmán und das transatlantische Ideal der Operette (Teil 1 und 2), in: Operetta Research Center Amsterdam, 2009


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Emmerich Kálmán – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Emmerich Kalman – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Emmerich Kálmán på Internet Movie Database 
(no) Emmerich Kálmán hos Sceneweb 
(sv) Emmerich Kálmán i Svensk Filmdatabas 
(en) Emmerich Kálmán på AllMovie 
(en) Emmerich Kálmán hos Internet Broadway Database 
(en) Emmerich Kálmán på Discogs 
(en) Emmerich Kálmán på MusicBrainz 
(en) Emmerich Kálmán på AllMusic