jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Apoditrysia

Apoditrysia er en stor delgruppe av sommerfuglene, som ikke har fått noe norsk navn.
Den omfatter ca. 85 % av sommerfuglartene og mange av de mest kjente sommerfugler, slik som bjørnespinnere, dagsommerfugler, målere, nattfly, spinnere og viklere.


== Inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom mange av gruppene er fremdeles usikre.
Dette går også frem av den følgende oversikten i hierarkisk skrivemåte:

Breimøll (Choreutidae)
Galacticidae
Lansettmøll (Schreckensteiniidae)
Tannmøll (Epermeniidae)
Urodidae
Viklere (Tortricidae)
Fjærmøll
(Femflikete) fjærmøll (Pterophoridae)
Seksflikete fjærmøll (fingermøll, Alucitidae)
Tineodidae
[Gruppe uten navn]
Zygaenoidea (med bl.a. bloddråpesvermere og sneglespinnere)
Tresommerfugler (Cossoidea)
Dudgeonea
Egentlige tresommerfugler (Cossidae)
Obtectomera:
Copromorphoidea
Hyblaeidae
Immidae
Thyrididae
Whalleyana
Glassvinger (Sesioidea):
Brachodidae
Castniidae
Egentlige glassvinger (Sesiidae)
Motter (Pyraloidea):
Crambidae
Halvmøll (Pyralidae)
Storsommerfugler (Macrolepidoptera):
Noctuoidea (med bl.a. bjørne-, børstepinnere og nattfly)
[Gruppe uten navn]
Mimallonidae
Spinnere (Bombycoidea)
Lasiocampoidea:
Anthelidae
Ekte spinnere
[Gruppe uten navn]
Cimeliidae
Callidulidae
[Gruppe uten navn]
Macrosoma (Hedylidae)
Rhopalocera:
Smygere (uekte dagsommerfugler, Hesperiidae)
Dagsommerfugler (Papilionoidea)
[Gruppe uten navn]
Drepanoidea
Geometroidea (med bl.a. målere)


== Eksterne lenker ==
(en) Apoditrysia i Encyclopedia of Life 
(en) Apoditrysia hos Fossilworks 
Apoditrysia – detaljert informasjon på Wikispecies
Storsommerfugler

Storsommerfugler omfatter de større sommerfuglene, slik som dagsommerfugler, målere, nattfly og spinnere.
Vingespennet er vanligvis større enn 4 cm, og kan bli opptil 32 cm.
Likevel er ikke kroppstørrelsen noe entydig kjennetegn, siden også enkelte «småsommerfugler» kan bli nokså store (for eksempel noen rotetere, som får opptil 20 cm vingespenn).
Motsatt har det blant storsommerfuglene også forekommet flere sekundære forminskninger av kroppsstørrelsen (for eksempel hos noen blåvinger).
Storsommerfugler er (i motsetning til småsommerfuglene) en naturlig gruppe.


== Inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom mange av gruppene er fremdeles utilstrekkelig kjent.
Dette går også frem av den følgende oversikten i hierarkisk skrivemåte:

Noctuoidea:
Oenosandridae
bjørnespinnere (Arctiidae) – 6000 arter, 28 i Norge
børstespinnere (Lymantriidae) – 2500 arter, sju i Norge
nattfly (Noctuidae) – 35 000 arter (inkluderer mange Erebidae), over 300 i Norge
praktfly (Erebidae)
båtspinnere (Nolidae) – 1500 arter, 12 funnet i Norge
tannspinnere (Notodontidae) – 2800 arter, 25 i Norge
Doidae
Micronoctuidae
[Gruppe uten navn]
Mimallonidae – 250 arter, for det meste Sør-Amerika
Svermere og spinnere (Bombycoidea)
apespinnere (Eupterotidae)  – 300 arter
vårspinner (Endromidae)  – bare én art, som også finnes i Norge
Mirinidae  – Asia, tre arter
Carthaeidae  – Australia, én art
silkespinnere (Bombycidae)  – 350 arter
påfuglspinnere (Saturniidae)  – 1500 arter, to i Norge
Lemoniidae  – ca. 40 arter, finnes i Sverige, men ikke i Norge
tempelspinnere (Brahmaeidae) – vel 20 arter, én i Europa
svermere (Sphingidae)  – 1200 arter, 15 funnet i Norge
Lasiocampoidea:
ekte spinnere (Lasiocampidae) – 2200 arter, 14 i Norge
anthelidespinnere (Anthelidae) – Australia og Indonesia
[Gruppe uten navn]
Callidulidae
Cimeliidae
[Gruppe uten navn]
Macrosoma (Hedylidae) – 40 arter, Sør- og Mellom-Amerika
Rhopalocera:
Smygere (uekte dagsommerfugler, Hesperiidae) – 3500 arter, ti i Norge
Dagsommerfugler (Papilionoidea):
Glansvinger (Lycaenidae) – 6000 arter, 23 i Norge
Flikvinger (Nymphalidae) – 6500 arter, 49 i Norge
Hvitvinger (Pieridae) – 1000 arter, 13 i Norge
Svalestjerter (Papilionidae) – 600 arter, tre i Norge
[Gruppe uten navn]
Drepanoidea:
Halvspinnere (Drepanidae) – 650 arter, 15 i Norge
Epicopeiidae
Målere (Geometroidea):
Egentlige målere (Geometridae) – 21 000 arter, ca. 280 i Norge
Sematuridae
Uraniidae – 700 arter, i tropene


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) storsommerfugler hos Fossilworks 
(en) storsommerfugler hos ITIS 
(en) Kategori:Lepidoptera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Laboratoriemedisinsk divisjon (Ullevål universitetssykehus)

Laboratoriemedisinsk divisjon er en av divisjonene ved Ullevål universitetssykehus, og har ansvar for å yte diagnostisk service innen sine spesialområder for både innlagte og polikliniske pasienter ved universitetssykehuset, og for pasienter ved andre institusjoner i Oslo og andre deler av landet.
Det er 475 ansatte ved Laboratoriemedisinsk divisjon.


== Avdelinger ==
Klinisk kjemisk avdeling
Patologisk anatomisk avdeling
Mikrobiologisk avdeling
Avdeling for immunologi og transfusjonsmedisinI tillegg er Blodbanken i Oslo underlagt Laboratoriemedisinsk divisjon. Blodbanken har ansvar for levering av blod og blodprodukter til alle fylkeskommunale og statlige sykehus i Oslo.
Skeireins

Skeireins (gotisk 𐍃𐌺𐌴𐌹𐍂𐌴𐌹𐌽𐍃) er den lengste og viktigste teksten på gotisk, nest etter Wulfilas Bibeloversettelse. Den består av åtte fragmenter av en kommentar til Johannesevangeliet, og antas å opprinnelig ha bestått av mer enn 78 pergamentblad. Navnet skyldes tyskeren Hans Ferdinand Massmann, som utga den første utførlige utgaven av den. Skeireins betyr «forklaring» på gotisk.


== Se også ==
Gotisk språk
Wolfenbüttel

Wolfenbüttel er en by i Niedersachsen i Tyskland. Den ligger ved elva Oker, 13 km sør for Braunschweig. Byen er sete for kirkestyret for den evangelisk-lutherske kirke i Braunschweig. Den var residensby for fyrsten i Braunschweig fra 1432 til 1753, da han flyttet tilbake til Braunschweig.
Personligheter som Michael Praetorius, Gottfried Leibniz og Gotthold Ephraim Lessing bodde i byen. Lessing var bibliotekar, Leibnitz arbeidet på biblioteket, som har en av verdens beste samlinger av gamle bøker. Det er særlig mange bibler, inkunabler og bøker fra reformasjonsperioden. Det ble etablert i 1572 og har over 10 000 manuskripter. Et av disse er Codex Carolinus, som er et av de få gjenværende manuskripter med gotisk tekst. 
Byen slapp unna bombingen av Tyskland uten særlige skader og fremstår i dag derfor med mange gamle bygninger fra flere hundre år tilbake. 


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Wolfenbüttel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Wolfenbüttel – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Jon Stewart

Jon Stewart (født Jonathan Stuart Leibowitz 28. november 1962) er en amerikansk komiker, humorist og politisk kommentator best kjent som tidligere vert for det politiske og humoristiske TV-programmet The Daily Show på Comedy Central. I Norge ble programmet sendt på NRK 2 
The Daily Show vant 22 Emmy-priser med Jon Stewart som programleder, og han ble etterhvert en av de mest respekterte komikerne og politiske kommentatorene i USA. 
Han var vert for den 78. Oscar-utdelingen i 2006.
Han har jødisk bakgrunn og vokste opp i New Jersey.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jon Stewart – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jon Stewart – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jon Stewart på Internet Movie Database 
(sv) Jon Stewart i Svensk Filmdatabas 
(da) Jon Stewart på Filmdatabasen 
(da) Jon Stewart på Scope 
(fr) Jon Stewart på Allociné 
(en) Jon Stewart på AllMovie 
(en) Jon Stewart hos Turner Classic Movies 
(en) Jon Stewart hos The Movie Database 
Nettsted for The Daily Show with Jon Stewart
Jon Stewart hos Internet Movie Database Wikiquote: Jon Stewart – sitater
Nødrett

Nødrett er en straffrihetsgrunn, som i norsk rett reguleres av straffeloven § 47. Paragrafen gjør en ellers straffbar handling straffri, dersom visse nærmere bestemte vilkår er oppfylt. Handlingen det er snakk om må være utført for å redde «nogens Person eller Gods fra en paa anden Maade uafvendelig Fare». Videre må det foreligge en betydelig interesseovervekt til fordel for det som reddes i forhold til det som blir ofret. Der det er snakk om å redde materielle verdier, må altså det som reddes som utgangspunkt være verdt betydelig mer enn det som ofres for at handlingen skal være tillatt. Hvis det derimot er snakk om å redde menneskeliv blir vurderingen en annen; her må de materielle verdiene normalt vike.
Det typiske eksempelet på anvendelse av paragrafen er der man bryter seg inn i en hytte for å unngå å fryse ihjel. Andre eksempler kan være å bryte fartsbegrensninger eller andre trafikkregler, for å redde liv eller helse. Det er imidlertid viktig å være oppmerksom på begrensningen som går ut på at faren ikke må kunne avverges på andre måter. I norsk rett er dette vilkåret anvendt strengt. Det er således ikke vært ansett som lovlig nødrett å kjøre i beruset tilstand for å få en person til sykehus, så lenge det var mulig å ringe på hos naboer eller andre for å få dem til å kjøre. Den ellers lovstridige handling må være det eneste reelle handlingsalternativet. Et eksempel kan være å overta kontrollen over et kjøretøy selv om en selv ikke har sertifikat om sjåføren skulle komme i en situasjon som krever legehjelp og det ikke finnes noe annet alternativ. Eller en situasjon som krever øyeblikkelig handling for å avverge fare. Eksempelvis om føreren mister bevisstheten under kjøring og passasjeren uten sertifikat må gripe inn og få kjøretøyet ut av trafikken og stoppe. Det er derimot ikke hjemmel for at passasjeren kan sette seg bak rattet og overta sjåførrollen om det finnes andre alternativer som å varsle andre bilister eller kontakte Politi eller Ambulanse.
I den nye straffeloven § 17, som ikke har trådd i kraft, er nødretten definert med et mer moderne språk. Det er intensjonen at adgangen til nødrett skal utvides noe ved at det ikke lenger kreves at faren må være særdeles betydelig i forhold til skaden som nødrettshandlingen medfører. Etter den nye loven vil det være tilstrekkelig med en betydelig interesseovervekt. Hvor stor praktisk betydning denne endringen vil få gjenstår å se.
Bestemmelsen må ikke forveksles med nødverge-paragrafen i straffeloven § 48, som omhandler selvforsvar.


== Eksterne lenker ==
Straffeloven av 1902 § 47
Straffeloven av 2005 § 17
Guise

Guise er en kommune i departementet Aisne i regionen Hauts-de-France nord i Frankrike.


== Befolkningsutvikling ==
Antall innbyggere i kommunen Guise


== Næringsliv ==
Guise er senter for landbruket i nordre Aisne.


== Diverse ==
Guise er fødestedet til Camille Desmoulins (1760–1794), en journalist og politiker som spilte en viktig rolle i den franske revolusjonen.
Byen var tidligere hovedstad i hertugdømmet med samme navn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Guise – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Trond Andersen

Trond Andersen (født 6. januar 1975) er en norsk tidligere fotballspiller. Andersen spilte både i forsvar og på midtbanen, og spilte sist for den danske klubben Brøndby IF, hvor han stort sett ble benyttet som midtstopper. Han har også spilt 38 kamper for det norske landslaget, hvor han stort sett spilte på midtbanen.
Andersen begynte fotballkarrieren i Clausenengen i hjembyen Kristiansund, hvor han blant annet var lagkamerat med Ole Gunnar Solskjær. Foran 1995-sesongen ble både Andersen og Solskjær kjøpt av Molde FK, og begge spillerne var med på å vinne sølv i serien denne sesongen. Andersen vant også seriesølv i 1998. Han ble kåret til Årets spiller i norsk fotball av VG i 1999.Andersen ble etter hvert fast på det norske U21-landslaget, ledet av senere A-landslagstrener Nils Johan Semb. A-landslagsdebuten kom i en privatlandskamp mot Jamaica i mai 1999, og var med i den norske EM-troppen i 2000. Andersen fikk ikke spille noen kamper i EM-sluttspillet, men var stort sett fast på landslaget i hele resten av Semb-perioden.
Sommeren 1999 ble Andersen kjøpt av den engelske klubben Wimbledon FC, som en av Egil «Drillo» Olsens første signeringer. Olsen hentet totalt fem nordmenn til Wimbledon, men Andersen var den eneste som ble fast på laget, og den eneste som fikk regelmessig spilletid også etter at «Drillo» forlot klubben. 
Wimbledon rykket ned fra Premier League i 2000, og etter tre sesonger på nest høyeste nivå i England, med stadig svakere resultater, forlot Andersen det synkende skipet i 2003, da han signerte for danske Aalborg. I september 2005 ble han kjøpt av Brøndby. Han slet med skader i Brøndby, og spilte ingen kamper det siste året av kontrakten. Sommeren 2008 la han opp. 
I desember 2013 ble han ansatt som trener for juniorlaget til Lyn Fotball. Andersen er også gitarist i hardrockbandet Von Raven.
Trond Andersen startet som trener i Bærum Sportsklubb i januar 2016. Han trener 2002-laget til Bærum.


== A-landskamper ==
Kilde: 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Trond Andersen – FIFA 
(en) Trond Andersen – Transfermarkt 
(en) Trond Andersen – national-football-teams.com 
(en) Trond Andersen – FootballDatabase.eu 
(en) Trond Andersen – Soccerway 
(en) Trond Andersen – EU-Football.info 
(no) Trond Andersen – Norges Fotballforbund 
(en) Trond Andersen – FBref
Vanessa (sommerfugl)

Vanessa er en slekt av dagsommerfugler. De to artene som forekommer i Norge, er admiral og tistelsommerfugl.
Tidligere ble flere av artene regnet til forskjellige slekter. Tistelsommerfuglen ble regnet til Cynthia. Basert på slektskapsanalyser har man nå sammenfattet disse til én slekt.


== De to norske artene ==

		

		


== Eksterne lenker ==
(en) Vanessa – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Vanessa i Encyclopedia of Life 
(en) Vanessa i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Vanessa hos Artsdatabanken 
(sv) Vanessa hos Dyntaxa 
(en) Vanessa hos Fauna Europaea 
(en) Vanessa hos Fossilworks 
(en) Vanessa hos ITIS 
(en) Vanessa hos NCBI 
(en) Kategori:Vanessa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Vanessa – detaljert informasjon på Wikispecies
Romersk arkitektur

Romersk arkitektur menes som oftest arkitekturen i Romerriket inntil ca. 500 e.Kr.
Antikkens romere tilpasset den ytre greske arkitekturen for deres egen hensikt og den ble såpass forskjellig fra greske bygninger at det var som å skape en ny arkitektonisk stil. De to periodene er å betrakte som en felles klassisk arkitektur. Mange av de aspektene som romerne ble påvirket av gresk arkitektur kan bli sett bruken av triclinium (flertall triclinia, en formell spisestue) i romerske villaer som et sted å spise og oppholde seg. Tilsvarende sto romerne i arv til sine etruskiske naboer som skaffet dem en kilde til kunnskap om framtidige arkitektoniske løsninger, fra konstruksjonen av rundbuer til hydraulikk og vannanlegg.
Sosiale elementer som rikdom og høy befolkningstetthet i byene tvang antikkens romere til å finne opp nye arkitektoniske løsninger. Bruken av hvelvinger og rundbuer sammen med nye bygningsmaterialer bidro til oppnå hittil ukjent suksess i konstruksjoner av imponerende bygningstrukturer for offentlig bruk. Eksempler er blant annet Romas akvedukter, Diocletianus’ bad, Caracallas bad, basilikaer, og kanskje de to mest berømte av alle romerske bygninger, Colosseum og Pantheon. Disse ble reprodusert i mindre størrelse i de fleste byer av en viss størrelse i Romerriket. En del bevarte er fortsatt nesten fullstendige, som bymurene i Lugo i Hispania Tarraconensis (nordlige Spania). 


== Litteratur ==
Woodford, Susan (1991). Gresk og romersk kunst. Saltrød: Forsythia. s. 103-113. ISBN 8291004021. 


== Eksterne lenker ==
(en) Ancient Roman architecture – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Traianus Technical investigation of Roman public works
Om Romerske billedkilder UiO
Online forelesninger av Diana E. E. Kleiner om romersk arkitektur fra Yale University
Noctuoidea

Noctuoidea (uttales «nåkto-å-íde-a») er en stor gruppe av sommerfuglene, vanligvis ansett som en overfamilie.
Halvparten av artene hører til nattflyene, noe som også gjenspeiles av det vitenskapelige navnet, som betyr «de som ligner på nattflyene».
Andre store delgrupper er bjørne- og børstespinnerne.
Også de resterende artene er overveiende natt- eller skumringsaktive.


== Ny klassifikasjon ==
Lafontaine og Fibiger kom fram til en ny fylogenetisk klassifikasjon, basert både på molekylære og morfologiske data. Denne bryter nokså mye med tradisjonelle klassifikasjoner av denne gruppen. Gruppene bjørnespinnere (Arctiidae), børstespinnere (Lymantriidae) og båtspinnere (Nolidae) ble alle ført som underfamilier til den store familien nattfly (Noctuidae). Etter Lafontaine og Fibigers klassifikasjon står disse familiene igjen i Noctuoidea: Oenosandridae, Doidae, Notodontidae, Micronoctuidae og Noctuidae.


== Enda en ny klassifikasjon (2012) ==
En ny klassifikasjon, brukt blant annet i Fauna Europaea Web Service, deler Noctuoidea i fem familier (Doidae og Oenosandridae er ikke inkludert her siden de ikke forekommer i Europa):

Overfamilien Noctuoidea
Familien praktfly, Erebidae
Familien Euteliidae
Familien nattfly, Noctuidae
Familien båtspinnere, Nolidae
Familien tannspinnere, Notodontidae


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) Noctuoidea i Encyclopedia of Life 
(no) Noctuoidea hos Artsdatabanken 
(sv) Noctuoidea hos Dyntaxa 
(en) Noctuoidea hos Fauna Europaea 
(en) Noctuoidea hos Fossilworks 
(en) Noctuoidea hos ITIS 
(en) Noctuoidea hos NCBI 
(en) Kategori:Noctuoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Noctuoidea – detaljert informasjon på Wikispecies
Kuppel

En kuppel (av latin cupa, «tønne») er et regelmessig krummet hvelv over et grunnplan som er sirkelformet, elliptisk eller polygonalt.


== Bildegalleri ==

		
		
		
		
		


== Litteratur ==
Ahlstrand, Jan Torsten: Arkitekturtermer. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0


== Eksterne lenker ==
(en) Domes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Dome – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Krykkje

Krykkje (Rissa tridactyla) er en pelagisk overflatebeitende sjøfugl som tilhører gruppen med måker og én av to arter i slekten Rissa. 


== Biologi ==
Arten hekker i kolonier i bratte fjellskrenter langs de atlantiske og stillehavskystene av Eurasia og Nord-Amerika.
I Europa hekker den fra Portugal i sør til Svalbard i nord.
De største krykkjekoloniene i Norge er (fra øst til vest) Hornøya, Syltefjordstauran, Sværholtklubben, Hjelmsøy, Røst, Værøy og Runde.
Vinteren tilbringes på havet, spredt over store deler av Nord-Atlanteren.
Krykkje ligner på fiskemåsen i både størrelse (rundt 40 cm) og fjærdrakt (stort sett kvit, men lysegrå på ryggen og vingene, og svarte vingespisser).
Vingespissen er imidlertid uten kvite flekker og ser ut som dyppet i blekk.
Bena er mørke, nebbet er grønnaktig gul, og rundt øyet er det en smal rød ring.
Hoene veier rundt 400 gram, mens hannene er ca. 50 gram tyngre.
Karakteristisk er de klagende ropene som høres ut som «kitti-væææ» (jf. det engelske navnet Kittiwake).
Krykkja lever av små fisk og krepsdyr som fiskes i vannoverflaten.
Fuglene blir kjønnsmodne i tre- til fireårsalderen.
Den årlige overlevelsen ligger rundt 88 %, noe som tilsvarer en gjennomsnittlig livslengde på 12 år.
Krykkjas nærmeste slektning er rødfotkrykkja (Rissa brevirostris), som bare forekommer i det nordlige Stillehavet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) krykkje – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) krykkje i Encyclopedia of Life 
(en) krykkje i Global Biodiversity Information Facility 
(no) krykkje hos Artsdatabanken 
(sv) krykkje hos Dyntaxa 
(en) krykkje hos Fauna Europaea 
(en) krykkje hos Fossilworks 
(en) krykkje hos ITIS 
(en) krykkje hos NCBI 
(en) Kategori:Rissa tridactyla – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Rissa tridactyla – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Miljøstatus i Norge: Sjøfugl
Miljøstatus i Norge: Krykkje i Barentshavet
Miljøstatus i Norge: Krykkje i Norskehavet
Cesana Torinese

Cesana Torinese er en kommune med nesten 1000 innbyggere i storbyområdet Torino i Italia. 


== Geografi ==
Cesana ligger like ved grensen til Frankrike 1354 moh der veien mellom Val Chisone og Val di Susa skilles fra veien til Monginevropasset. Monginevropasset var ett av antikkens pass mellom Gallia og Italia. Monte Chaberton (3130 moh) ligger i vest.


== Sport ==
Under de olympiske vinterleker 2006 ble skiskyting arrangert i San Sicario, mens bob og aking ble arrangert i Pariol.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Cesana Torinese – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Makron

En makron er en diakritisk ¯ plassert over en vokal, opprinnelig for å betegne at vokalen er lang. Det motsatte er breve ˘, som indikerer at vokalen er kort. Disse forskjellene er vanligvis fonemiske. 
Enkelte bruker makronen i håndskrift, for å skille u fra v og n. På norsk uttales ō som en engelsk o, og det samme med a, e og u.


== Referanser ==
Rhopalocera

Rhopalocera utgjør en delgruppe av sommerfuglene.
Rhopalocera kan kalles «dagsommerfugler i vid forstand» og består av tre delgrupper.  I Norge finnes bare to av delgruppene, smygerne som kan omtales som «uekte dagsommerfugler» og (de ekte) dagsommerfuglene som utgjør en stor del av gruppen.


== Utbredelse ==
De fleste artene lever i tropiske og subtropiske områder. I Norge forekommer nærmere 100 arter, de fleste finnes helt sør i Norge der klimaet er varmere enn det er lengre nord. Men noen få arter er tilknyttet et liv i fjellet og finnes bare lengst nord i Norge.


== Utseende ==
De fleste er fargerike insekter.


== Levevis ==
Rhopalocera er dagaktive sommerfugler og finnes helst på varme solrike steder, helt fra kysten og opp i fjellet. De fleste suger nektar av blomster, derfor er blomsterenger eller andre steder med blomster attraktive. Flere av artene er avhengig av visse næringsplanter og enkelte arter er også kresne i forhold til leveområdet (habitatet).
Rhopalocera tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Dette skjer mellom larvestadiet og det voksne stadiet og er en hvileperiode, et puppestadium, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Rhopalocera har puppestadiet i sin egen, noe ubeskyttede hud, hvor larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
overfamilie Hedyloidea – (ikke i Norge)
Hedylidae
overfamilie Hesperioidea:
smygere «uekte dagsommerfugler» (Hesperiidae)
overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
flikvinger (Nymphalidae)
svalestjerter (Papilionidae)
Riodinidae
hvitvinger (Pieridae)
glansvinger (Lycaenidae)


== Eksterne lenker ==
(en) Kategori:Butterflies – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Butterfly – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.