Liste over konger av Munster

Mumu eller Mhumain (i moderne anglifisert form Munster) var et historisk kongedømme i Irland, i utstrekning tilsvarte det om lag den dagens irske provins Munster.
I den middelalderske irske historieskriving, slik vi kjenner den fra krønikene, tegnes en tilsynelatende idealisert framstilling av kongedømmene. Øya var  delt i «femteparter» (gælisk cóiceda). I tillegg til Mumu i sør var det  Ulaid (Ulster) i nord, Cóiced Ol nEchmacht eller Connachta (Connacht) i vest, og Laighin (Leinster) i øst. Disse omga alle det sentrale kongedømmet Míde (dette navnet har overlevd i de nåværende grevskapene Meath og Westmeath). Hver av de fire ytre delene hadde sin egen konge, mens overkongen styrte over alle fra Tara i Míde.
Navnet Mumu kommer fra den gæliske gudinnen Muman.  Kongedømmet var på et tidspunkt delt inn i seks regioner: Tuadh Mhuman (nord), Des Mhuman (sør), Aur/Ur Mumhan (øst), Iar mumhan (vest), Ernaibh Muman (delen som tilhørte Ernai stammen), og Deisi Muman (delen som tilhørte Deisi stammen). En senere inndeling var Thomond (nord), Desmond (sør), og Ormond (øst). De tre kronene i flagget til dagens provins Munster symboliserer disse tre.
Fra tidlig Kristen tid var Mumu dominert av klanen Eóganachta, som hadde sitt symbolske hovedsete i Caisil. På høyden av sin makt gjorde Eóganachts herskere ikke bare krav på Mumu, men så seg også som rettemssige herskere av hele den sørlige delen av Irland, Leth Moga. Under Feidlimid mac Cremthanin, konge av Mumu fra 820 til 847 utfordret også Mumu Uí Néill klanen, og gjorde krav på overherredømme for hele Irland. Den første kongen fra Mumu som skulle få tittelen overkonge av Irland var imidlertid ikke fra Eóganachta, men Brian Boru fra den nordlige Dal gCais klanen som ble den førende klanen i Mumu fra siste halvdel av 900-tallet.


== Tidlige konger av Mumu, 400-tallet til 900-tallet ==
(Alle tilhørte forskjellige klaner av Eóganachta)

Conall Corc mac Luigthig, grunnlegger av Caisil
Nad Froích mac Cuirc
Óengus mac Nad Froích, død 490/492; første kristne konge
Dauí Iarlaithe mac Maithni
Eochaid mac Óengusso
Feidelmid mac Óengusso
Dub-Gilcach mac Óengusso
Crimthann Srem (Feimin) mac Echado
Coirpre Cromm mac Crimthainn (død 579/580)
Fergus Scandal mac Crimthainn, 579/580 – 583
Fedelmid mac Coirpri Chruimm, 583 – ???
Fedelmid mac Tigernaig, ??? – 590/593
Amalgaid mac Éndai, 590//593 – ???
Garbán (Gabrán) mac Éndai
Fíngen mac Áedo Duib, død 619
Áed Bennán mac Crimthainn, død 619/621
Cathal mac Áedo Flaind Chathrach, død 628
Faílbe Flann mac Áedo Duib, død 637/639
Cúán mac Amalgado, død 641
Máenach mac Fíngin, død 662
Cathal Cú-cen-máthair mac Cathaíl, død 665/666
Colgú mac Faílbe Flaind, død 678
Finguine mac Cathail Con-cen-máthair, død 695/696
Ailill mac Cathail, død 698/701
Eterscél mac Máele Umai, død 721
Cormac mac Ailello, død 713
Cathal mac Finguine, død 742
Cathussach mac Eterscélai
Máel Dúin mac Áedo, død 786
Ólchobar mac Flainn, død 796/797
Ólchobar mac Duib-Indrecht, død 805
Artrí mac Cathaill, død 821
Tuathal mac Artroig
Tnúthgal mac Donngaile
Feidlimid mac Cremthanin, død 847
Ólchobar mac Cináeda, død 851
Áilgenán mac Donngaile, død 853
Máel Gualae mac Donngaile, død 859
Cenn Fáelad hua Mugthigirn, død 872
Dúnchad mac Duib-dá-Bairenn, død 888
Dub Lachtna mac Máele Gualae, død 895
Finguine Cenn nGécan mac Loégairi, død 902
Cormac mac Cuilennáin, død 908
Flaithbertach mac Inmainén, død 944
Lorcán mac Coinlígáin
Cellachán Caisil mac Buadacháin, død 954
Máel Fathardaig mac Flainn, død 957
Dub-dá-Bairenn mac Domnaill, død 959
Fer Gráid mac Clérig, død 961
Donnchad mac Cellacháin, død 963


== Konger av Munster 963 - 1119 ==
Fra Dál Cais, eller, når merket (E), fra Eóganachta.

Mathgamain mac Cennétig, død 976
Máelmuad mac Brain, død 978 (E)
Brian Bóruma mac Cennétig, død 1014
Dúngal mac Máelfothartaig Hua Donnchada, død 1025 (E)
Donnchad mac Briain, død 1064
Toirdhealbhach Ua Briain, død 1086
Muircheartach Ua Briain, død 1119


== Litteratur ==
Byrne, Francis J.: Irish Kings and High Kings, Dublin, 1973.
Moody, Martin & Byrne (red.): A New History of Ireland, Vol. IX, Oxford, 1984.