Pumpekraftverk

Pumpekraftverk er et vannkraftverk som i perioder når det er overskuddskraft på nettet, driver elektromotorer som pumper vannet tilbake i magasinene. Dette blir da som store batterier. Pumping tilbake til magasinet krever litt mer energi enn vannet produserer i kraftverket slik at prisdifferansen må dekke dette tapet for at det skal lønne seg.Pumpekraftverk benyttes til lastfordeling ved å lagre energi i perioder med overskuddskraft. Slike kraftverk eksisterer både i forbindelse med konvensjonelle vannkraftverk og som frittstående anlegg, gjerne med kunstige magasin. Sistnevnte kan benyttes i forbindelse med vindkraftverk, der det vanligvis er mindre samsvar mellom kraftproduksjon og forbruk. I 2009 ble det fremmet forslag om å etablere samkjøring mellom et tenkt vindkraftverk i Skottland (og lignende for England og Tyskland), og et tenkt pumpekraftverk i Norge. Formålet er å utjevne døgnvariasjoner og å være reserve i tørre perioder. Samkjøring gjøres av sjøkabler som NorthConnect, NSN og NordLink.


== I Norge ==
I Norge er hovedformålet med pumpekraftverk sesonglagring av energi fra sommer til vinter og til utnyttelse av store nedbørsmengder. I resten av verden, med mange sent regulerbare termiske kraftverk, benyttes pumpekraftverkene i hovedsak til døgnregulering – vannet pumpes opp om natten mens det om dagen produserer strøm.
Med økt overføringskapasitet mellom Norge og kontinentet samt mellom Norge og Storbritannia (fra 2021) er det større mulighet for å bruke eksisterende norske vannmagasin til døgnregulering. Tall fra 2011 antydet at det må være en prisforskjell på minst 20 øre/kWh for at det skal lønne seg. Anleggskostnadene for pumpekraftverk i Norge lå i 2011 mellom 3 og 20 millioner kroner per MW (megawatt) installert effekt. Statkraft antydet i 2011 at det i Sør-Norge var teknisk mulig å bygge ut pumpekraftverk med til sammen 10.000 til 25.000 MW. Statnett ønsket på den tiden ikke å legge til rette for storstilt utbygging. I 2021 var det 11 pumpekraftverk i Norge. De høye strømprisene i 2021 satte pumpekraftverk på nytt på dagsorden. Mer sol- og vindkraft, som ikke kan lagres, gjør det mer aktuelt å bruke pumpekraftverk for å regulere produksjonen. Hafslund Eco antydet i 2021 at det er nødvendig med 35-40 øre lavere pris ved pumping enn ved produksjon for de gunstige prosjektene; for prosjekter med lengre tunneler trengs det ifølge Hafslund større prisdifferanse.Noen pumpekraftverk i Norge:

Saurdal kraftverk, Suldal, Rogaland, 640 MW (320 MW pumpe)
Aurland III, Aurland, Sogn og Fjordane, 2 x 135 MW. Utnytter høydeforskjell på 400 meter mellom Nyhellermagasinet og Vetlebotnvatnet.
Nygård kraftverk, Modalen, Hordaland, 56 MW


== Eksempler på pumpekraftverk ==
Noen pumpekraftverk i verden omfatter:

Ffestiniog vannkraftverk, Wales, 360 MW
Coo-Trois-Ponts vannkraftverk, Belgia, 1100 MW
Vianden vannkraftverk, Luxembourg, 1100 MW
Niagara vannkraftverk, New York, 2400 MW
Bath County vannkraftverk, Virginia, 3000 MW pumpe
Raccoon Mountain vannkraftverk, Tennessee, 1600 MW
Grande Dixence vannkraftverk, Sveits, 2069 MW
Kazunogawa pumpekraftverk, Japan
Drakensberg vannkraftverk, Sør-Afrika, 1000 MW


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Pumped-storage hydroelectricity
Pumpekraftverk – fornybar.no
Nygard kraftverk