Herta Müller

Herta Müller (født 17. august 1953 i Nițchidorf i Romania) er en tysk forfatter. Hun er oppvokst i det tyskspråklige Banat i Romania, og utvandret fra kommunistregimet til Vest-Tyskland i 1987. Müller er oversatt til et stort antall språk og har fått en rekke priser. I 2009 fikk hun Nobelprisen i litteratur. Mange av bøkene hennes handler om eller er fortalt fra perspektivet til den tyske folkegruppen i Romania som hun selv tilhører.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Herta Müller ble født i den rumenske delen av Banatet, og er av Donauschwabisk opphav. Faren hadde, som en del andre tysk-rumenere, en fortid i Waffen-SS. Nær 64 000 romaniatyskere ble «frivillig» med i Waffen-SS. Moren ble, som om lag 100 000 andre, deportert til en sovjetisk arbeidsleir i Ukraina i 1945 og var der i fem år. Foreldrene var bønder.Herta Müller studerte germanistikk og rumensk litteratur ved Universitetet i Timișoara og deltok i Aktionsgruppe Banat, en litteratursirkel dannet av en gruppe tyskspråklige rumenere som kjempet for ytringsfrihet. I 1976, etter studiene, fikk hun arbeid som oversetter på en fabrikk, men fikk sparken i 1979 fordi hun nektet å samabeide med Securitate, det rumenske hemmelige politiet.


=== Forfatter ===
Hun begynte å arbeide som lærer, og skrev det som kom til å bli novellesamlingen Niederungen. Boken ble utgitt i Romania i sensurert form, men det usensurerte manuskriptet ble smuglet ut av landet og boken ble utgitt i Vest-Europa der den ble godt mottatt. I korte prosatekster blir et landbygdmiljø skildret fra et barns synsvinkel. I 1984 gav Müller ut Drückender Tango. Besøkte så Bokmessen i Frankfurt der hun talte åpent om diktaturet i Romania, og etter det fikk hun ikke lenger utgi bøker i Romania.
Müller og henner ektemann, forfatteren Richard Wagner, reiste i eksil i Vest-Tyskland i 1987 etter at hennes bøker ble forbudt i hjemlandet og hun var blitt oppsagt fra arbeidet. I det nye hjemlandet fikk hun arbeid som lærer på en høyskole.Hun har utgitt flere romaner etter at hun bosatte seg i Tyskland. I 1995 ble hun medlem i Deutsche Akademie für Sprache und Dichtung. Hun meldte seg ut av PEN i 1997 i protest mot at den vesttyske avdeling skulle slås sammen med den østtyske.


== Stil og tema ==
Tre aspekter gjentar seg i Herta Müllers forfatterskap: en språkfilosofi, Romania-temaet, og forsvaret av den personlige frihet. Med språket skildrer hun statsmaktens forfall med et språklig forfall, noe som er blitt oppfattet som en skepsis til språket. Hun betraktes som en språkfornyer med stor poetisk følelse for språkmelodier.
Ved å fortelle om sine og andres erfaringer i det kommunistiske Romania formidler hun de indre og ytre overlevelsesteknikker som undertrykkelse fremkaller. Sentralt blir derfor hvordan ekstreme forhold påvirker normaliteten, og konklusjonen at friheten ikke kommer gratis til skjenks. Kritikken av regimet til tross. pleier Müllers forfatterskap å sies å stå over politiske ideologier.Herta Müller regnes som regel til postmodernismen, i og med at hun, ofte i form av fragmentering, gestalter traumer, fremmedgjøring, eksil og problemer som etnisk minoritet, og at tonen ofte i hysteriets nærhet har innslag av parodi. Denne klassifisering av Müller er imidlertid også blitt kritisert föo å blande sammen estetikk med hva som skyldes forutsetningene i en sosiohistorisk epoke. Hun leker med ny ord (for eksempel ”munnhimmel” istedenfor gom). Romanene mangler tydelig intrige, men med språkbehandlingen opprettes likevel et nærvær.På spørsmålet om hvorfor hun benytter skjønnlitteraturens form for å skildre historien, har Müller svart at bare i skjønnlitteraturen kan den enkelte menneskelige opplevelse av historien gestaltes, og dette med de språkmuligheter som skjønnlitteraturen stiller til rådighet. Temaet, anser Müller, søker sitt eget språk, noe som sammen med blant annet detaljgjengivelse formidler historien på en måte som utfyller historievitenskapen. Hadde hun i stedet valgt en akademisk språkbruk, med ord som trauma, skulle ikke teksten fange noe, den hadde bare dokumentert.Herta Müllers forfatterskap analyseres i flere oppslagsverk og monografier, deriblant Paola Bozzi Der fremde Blick (2005), Herta Haupt-Cucuius Eine Poesie der Sinne (1996), og Bogdan Mihai Dascălus Held und Welt in Herta Müllers Erzählungen (2004).
I 2009 ble Herta Müller tildelt Nobelprisen i litteratur.


== Verker i utvalg ==
Niederungen, București 1982
Drückender Tango, București 1984
Der Mensch ist ein großer Fasan auf der Welt, Berlin 1986
Barfüßiger Februar, Berlin 1987
Reisende auf einem Bein, Berlin 1989
Wie Wahrnehmung sich erfindet, Paderborn 1990
Der Teufel sitzt im Spiegel, Berlin 1991
Der Fuchs war damals schon der Jäger, Reinbek bei Hamburg 1992
Eine warme Kartoffel ist ein warmes Bett, Hamburg 1992
Der Wächter nimmt seinen Kamm, Reinbek bei Hamburg 1993
Angekommen wie nicht da, Lichtenfels 1994
Herztier, Reinbek bei Hamburg 1994
Hunger und Seide, Reinbek bei Hamburg 1995
In der Falle, Göttingen 1996
Heute wär ich mir lieber nicht begegnet, Reinbek bei Hamburg 1997
Der fremde Blick oder das Leben ist ein Furz in der Laterne, Göttingen 1999
Im Haarknoten wohnt eine Dame, Reinbek bei Hamburg 2000
Heimat ist das, was gesprochen wird, Blieskastel 2001
Der König verneigt sich und tötet, München [o. a.] 2003
Die blassen Herren mit den Mokkatassen, München [o. a.] 2005
Este sau nu este Ion, Iași 2005
Atemschaukel, München 2009
Cristina und ihre Attrappe oder Was (nicht) in den Akten der Securitate steht. Göttingen 2009, ISBN 978-3-8353-0628-8.
Immer derselbe Schnee und immer derselbe Onkel. Hanser, München u. a. 2011, ISBN 978-3-446-23564-9 und Fischer Taschenbuch, Frankfurt am Main, 2013, ISBN 978-3-596-19392-9.


=== Utgivelser på norsk ===
Mennesket er en stor fasan i verden, 1990 ISBN 82-10-03322-0
Reven var alt dengang jeger, 1993 ISBN 82-10-03661-0,  2. utg. 2006: ISBN 978-82-05-35268-1
Hjertedyr, 1996 ISBN 82-10-03999-7
Alltid den samme snøen og alltid den sammen onkelen, 2007 (23 siders foredrag ved Norsk litteraturfestival)
Pustegynge, 2010 ISBN 978-82-10-05093-0
I dag ville jeg helst ikke ha møtt meg selv, 2011 ISBN 9788210051241


== Priser og utmerkelser ==
1981: Adam-Müller-Guttenbrunn-Förderpreis, Timișoara Litteratursirkel
1982: Litteraturprisen til Rumenske kommunisters ungdomsforbund og debutantprisen til Romanias forfatterforening for Niederungen
1984: Aspekte-Literaturpreis
1985: Rauriser Literaturpreis
1985: Förderpreis zum Literaturpreis der Stadt Bremen
1987: Ricarda-Huch-Preis
1989: Marieluise-Fleißer-Preis
1989: Deutscher Sprachpreis, sammen med Gerhardt Csejka, Helmuth Frauendorfer, Klaus Hensel, Johann Lippet, Werner Söllner, William Totok og Richard Wagner
1990: Roswitha-Preis
1991: Kranichsteiner Literaturpreis
1992: Deutscher Kritikerpreis
1994: Kleist-Preis
1995: Aristeion-prisen
1995/96: Stadtschreiberin von Bergen
1997: Literaturpreis der Stadt Graz
1998: Ida-Dehmel-Literaturpreis og International IMPAC Dublin Literary Award
1999: Franz-Kafka-Preis
2001: Cicero-Rednerpreis
2002: Carl-Zuckmayer-Medaille
2003: Joseph-Breitbach-Preis (med Christoph Meckel og Harald Weinrich)
2004: Literaturpreis der Konrad-Adenauer-Stiftung
2005: Berliner Literaturpreis
2006: Würth-Preis für Europäische Literatur
2006: Walter-Hasenclever-Literaturpreis
2007/08: Internationales Künstlerhaus Villa Concordia-stipendet
2009: Heine-Ehrengabe til Heinrich-Heine-Gesellschaft Düsseldorf
2009: Nobelprisen i litteratur
2009: Franz Werfels menneskerettspris
2010: Hoffmann-von-Fallersleben-Preis for tidskritisk litteratur
2012: Bayerischer Maximiliansorden für Wissenschaft und Kunst
2018: Ovid-prisen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Herta Müller – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Herta Müller på Internet Movie Database 
(en) Herta Müller hos The Movie Database 
(de) Verk av og om Herta Müller i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
(de) Herta Müller i Perlentaucher
(de) Die Zeit, Michael Naumann: Sie kann nicht vergessen, 8. Oktober 2009
(en) Complete review: Biografi, presseomtaler, anmeldelser etc av Herta Müllers verk