jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Daniel Franck

Daniel Franck  (født 9. desember 1974 i Gjerdrum) er en tidligere profesjonell norsk snøbrettkjører fra Gjerdrum.
Franck konkurrerte i half pipe, slopestyle og big jump. Han var første nordmann til å vinne X Games-gull i freestylegrenen slope style i 1997 i Snow Summit i California. Under samme mesterskap tok han sølv i half pipe.
I 1998 tok Franck sølv i OL i Nagano (hvor han var påmeldt for det fiktive klubblaget «Grorud Hasjplankeklubb»), men gjorde det ikke like bra i OL fire år etter grunnet skade. Daniel Franck var tatt ut i Norges tropp til OL 2006, men måtte trekke seg på grunn av ødelagt korsbånd.
I 1999-/2000-sesongen vant han VM, EM og World Cup sammenlagt.
Han har tilsammen seks VM- og EM-medaljer, 16 World Cup-seire, 47 internasjonale pall-plasseringer og tre kongepokaler.
Daniel Franck har sluttet med konkurranser, men er fremdeles aktiv.


== OL-medaljer ==
1998  Nagano -  Sølv i half pipe, menn  Norge.


== TV ==
15. mai 2010 vant han finalen i Mesternes mester 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Daniel Franck på Internet Movie Database 
(en) Daniel Franck – Olympedia 
(en) Daniel Franck – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Daniel Franck – FIS (snøbrett)
Døla-Is

Døla-Is var en norsk iskremprodusent fra Lillehammer. Døla-is ble etablert etter at Lillehammer fryseri startet iskremproduksjon i 1946. Firmaet ble solgt til Unilever på 1990-tallet. Fra 1968 lå fabrikken i Løkkegata. De hadde et omfattende produktsortiment og inneholdt ekspertise på vann-basert iskrem. Døla-is ble nedlagt i 1993.
Den tidligere fabrikken på Busmoen ble i 2006/2007 omgjort til leiligheter og er nå Løkkeparken borettslag.


== Sortiment ==
Kakse
Frukse
Big top
Rupi
Dobbel is
Kroneis (med bilde av biler under papplokket)
Tiff
Bikse (jordbæris med sjokoladetrekk)
Båtis
Dølabutt


== Referanser ==
Dublin Core

Dublin Core er et sett med standarder for å assosiere metadata med ressurser. I denne sammenhengen regnes ressurser primært å være data som kan nås via World Wide Web – men i prinsippet kan Dublin Core også benyttes for andre typer ressurser.
Ofte brukes betegnelsen om Dublin Core Metadata Element Set som er et sett med 15 beskrivende semantiske definisjoner.Det opprinnelige elementsettet av Dublin Core metadata består av 15 metadataelementer. I norsk oversetting er disseMerk at kolonnen «underelementer i bruk i Norge» er utenfor det som defineres av Dublin Core.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Dublin Core – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Norsk oversettelse av DCMI Metadata terms Oversatt for Den norske katalogkomité av Frank B. Haugen
Dublin Core Metadata Element Set
cristin.no Oversendelsesbrev - Håndbok for bruk av metadata i norske forskningsarkiv
Den fortapte sønn

Den fortapte sønn er et skuespill fra 1951 av den norske forfatteren og filosofen Peter Wessel Zapffe. Det er en dramatisk gjenfortelling av Jesu liv. Skuespillet har aldri vært oppført.
Zapffe forklarer Jesu rolle som korsfestet frelser med en teori om at han skulle ha vært utenomekteskapelig sønn av Herodes. med utgangspunkt i filosofien som kommer til uttrykk gjennom essayet Den sidste Messias (1933), og Zapffes filosofiske avhandling Om det tragiske (1941).
Ifølge stykket hadde Jesus, som de fleste andre mennesker, mistolket hva det innebærer å være menneske. Han iscenesatte forræderiet mot seg selv for å oppfylle Messiasprofetiene til punkt og prikke, men da Gud ikke svarer ham når han til slutt henger på korset, realiseres virkeligheten for ham.


== Referanser ==
Den sidste Messias

Den sidste Messias er et essay av den norske forfatteren og filosofen Peter Wessel Zapffe, som kom ut i 1933. 
Zapffe ville med Den sidste Messias forsøke på svært liten plass å redegjøre for den eksistensielle smerten som ligger til grunn i mennesket bare ved å være menneske, og at den eneste måten vi kan unnslippe denne smerten på er gjennom frivillig å stoppe forplantningen. Tankene i sin helhet utredes i hans doktorgrad Om det tragiske.


== Eksterne lenker ==
Fulltekstutgave av «Den sidste Messias» på Nasjonalbiblioteket
Diskret matematikk

Diskret matematikk er læren om matematiske strukturer som er «diskrete». Med dette menes at strukturene ikke støtter eller behøver et begrep om kontinuitet. De fleste strukturer i endelig matematikk er opptatt av er tellbare mengder, slik som heltallene. Den delen av diskret matematikk som omhandler endelige mengder kalles noen ganger for endelig matematikk.
Diskret matematikk er ingen ny disiplin, men er blitt populær som en følge av dens anvendelser innen informatikk. Begreper og notasjon fra diskret matematikk er nyttig for å studere eller uttrykke objekter eller problemer innen algoritmer og programmeringsspråk.


== Områder ==
Diskret matematikk dekker vanligvis:

Logikk
Mengdelære
Tallteori
Kombinatorikk
Grafteori
Algoritmer
Informasjonsteori
Beregningslære og kompleksitet (algoritmers teoretiske begrensninger)
Elementær sannsynlighetsteori og Markov-kjeder
Lineær algebra


== Referanser ==
Dykkerdrakt

En dykkerdrakt er den bekledning en dykker bruker for å beskytte seg mot terrenget undervann. Moderne dykkerdrakter kan deles inn i to typer:

«soft» eller dykkerdrakter med vanlig trykk – eksempler er våtdrakter, tørrdrakter og semi-dry drakter.
«hard» eller drakter med atmosfærisk trykk – en armert drakt som lar dykkeren ha atmosfæreisk trykk under dype dykk der trykket i vannet er veldig høyt.
Draktgass

Draktgass er, i dykking, den gassen man bruker til å opprettholde ønsket volum i en tørrdrakt. I de fleste tilfeller blir draktgassen tatt fra hovedflaskesettet, som inneholder den gassen som man puster. I spesielle tilfeller, spesielt innen teknisk dykking blir draktgassen tatt fra en egen flaske, som da inneholder en gass som er mer egnet (argon) enn gassen i hovedsettet (trimix).
Dataprogram

Dataprogram, ofte bare kalt program (engelsk: application og  computer program), er en samling av en rekke forhåndsprogrammerte instrukser til datamaskinen. Dataprogrammet er som regel lagret på et platelager eller et annet lagringsmedium. Når man skal bruke et dataprogram lastes programmet inn i datamaskinens minne slik at instruksjonene er tilgjengelige for prosessoren og kan utføres (kjøres) av denne. Dataprogrammer til bruk for mobiltelefoner kalles ofte en app.
De fleste dataprogrammer blir i dag lagd på den måten at de skrives i et såkalt høynivåspråk, som er lett å lære og tillater rask programvareutvikling. Det forekommer også at programmer blir skrevet på lavnivåspråk (assembler), som er en mer abstrakt og krevende ting å lære seg, men som tillater utvikling av løsninger som benytter seg av datamaskinens muligheter på en optimal måte.
Man skiller ofte mellom grunnleggende programmer, som operativsystemer (generelle støttefunksjoner for alle programmer), applikasjonsprogrammer (nytteprogrammer, som for eksempel tekstbehandling, tegning, regneark osv.), nettverksklienter (som epostprogrammer, nettlesere osv.) og andre programmer.
Operativsystemet er «hovedprogrammet» og er det som sørger for å holde datamaskinen i gang, og startes og lukkes automatisk ved oppstart og avslutning av datamaskinen.


== Se også ==
Programvare
Prosess
Skript
App


== Eksterne lenker ==
«Programvare», Store norske leksikon
Desimaltall

Denne artikkelen omhandler «desimaltall». Se titallsystemet for tall i «det desimale tallsystemet».Desimaltall er tall som er satt sammen av en heltallsdel og en fraksjonsdel. Disse to delene er skilt med et desimalskilletegn. Et eksempel kan være tallet «49,90» der heltallsdelen er «49»  og fraksjondelen er «90». 
Sifrene i fraksjondelen kalles desimaler. Desimaler er altså det som i dagligtale kalles «tallene bak komma» eller «tallene til høyre for komma», i dette tilfelle 9 og 0.


== Desimalskilletegn ==
Desimalskilletegnet er det tegnet som brukes for å skille heltallsdelen og fraksjonsdelen av et desimaltall. I Skandinavia (inkludert Norge) og  en mengde andre land brukes «,» (komma), mens i USA, Storbritannia og andre engelskspråklige land brukes «.» (punktum). Desimaltallet som skrives «49,90» i Skandinavia skrives altså «49.90» i engelskspråklige land. (I disse landene brukes komma til å skille tusengrupper i tall, der vi bruker punktum eller mellomrom i Skandinavia.) I noen fagmiljø og beslektet høyskoleundervisning i Norge brukes punktum som desimalskilletegn.


== Nøyaktighet ==
Desimaltall kan ikke brukes til å beskrive alle reelle tall, men brukes likevel ofte som en tilnærming eller avrunding fordi de er enkle å forstå. Nøyaktigheten ved slik avrunding bestemmes av antallet desimaler i det avrundete desimaltallet. Det kan være så mange desimaler du vil i et tall.
For eksempel kan ikke 1/3 skrives som et desimaltall, men det kan avrundes til et desimaltall med en gitt nøyaktighet. For å oppnå en nøyaktighet på 0,01 trengs 2 desimaler bak desimalskilletegnet, og tilnærmingen blir 0,33. Generelt trengs N desimaler for å oppnå en nøyaktighet på 10-N.


== Se også ==
Desimaltegn


== Referanser ==
Den gylne regel

Den gylne regel, nestekjærlighetsbudet eller gjensidighetsprinsippet, finnes i stort sett alle religioner og livssyn, og fantes også i de store verdensivilisasjonene før vår tidsregning.
Kristendommen, og noen mindre religioner, har en handlingsorientert positiv vinkling av gjensidighetsprinsippet: Matteus skriver at du skal gjøre godt mot andre. I de øvrige verdensreligionene (Islam, Jødedom, Buddhisme og Hinduisme) påpekes det hva man ikke skal gjøre mot andre, eller at man kun skal ha denne forpliktelsen over den man definerer som sin «neste» (likesinnede).


== Kristendommen ==
I Tredje Mosebok 19.18 står det at «Du skal elske din neste som deg selv.»
«Alt dere vil at andre skal gjøre mot dere, skal også dere gjøre mot dem. For dette er loven og profetene i en sum.» (Matteus, 7.12)


== Jødedommen ==
«Gjør ikke mot din neste noe du ville mislike dersom det ble gjort mot deg. Dette er hele loven. Resten er kommentarer.» (Talmud Shabbat, 31a)


== Islam ==
«Dere skal ikke gjøre urett, men det skal heller ikke gjøres urett mot dere.» Koranen, 2:279)


== Hinduismen ==
«Dette er pliktens sum: gjør aldri mot andre noe som ville volde smerte dersom det ble gjort mot deg.» (Mahabharata, 5:1517)


== Buddhismen ==
«Sår ikke andre, for du ønsker ikke selv å bli såret.» (Udana Varga, 5:18)


== Livssynshumanismen ==
«Gjør mot andre det du vil at andre skal gjøre mot deg.» (I Norge ved Human-Etisk Forbund, i brosjyren «Humanisme – et livssyn» s. 8)


== Bahai-troen ==
«Velsignet er den som foretrekker sin bror framfor seg selv.» (Tablets of Bahá'u'lláh, s. 71)


== Zoroastrismen ==
«Bare det menneske er godt som avstår fra å gjøre noe mot andre som det ikke finner godt for seg selv.» (Zarathustra: Dadistan-i-dinik, 94:5)


== Jainismen ==
«Et menneske bør vandre omkring og behandle alle vesener som det selv ville ha blitt behandlet.» (Sutrakritanga 1.11.33)


== Konfusianismen ==
«Gjør ditt beste for å behandle andre slik du ville ønske å bli behandlet selv.» (Mencius VII. A.4)


== Taoismen ==
«Se på din nabos vinning som din egen vinning, og din nabos tap som ditt eget tap.» (T'ai Shang Kan Yin P'ien)


== Ordtak fra Yoruba, Nigeria ==
«Den som er iferd med å ta en spiss pinne for å pirke i en fugleunge bør først prøve det på seg selv for å kjenne hvor vondt det gjør.»


== Shawnee-indianerne (Nord-Amerika) ==
«Hverken drep eller skad din neste, for det er ikke ham du skader, det er deg selv du skader. Gjør godt mot ham og gi ham derfor flere lykkelige dager slik du gir det til deg selv. Gjør ikke galt mot eller hat din neste, for det er ikke ham du gjør galt mot, men deg selv.»


== Immanuel Kant (1788) ==
«Handle bare etter den maksime gjennom hvilken du samtidig kan ville at det skal bli en allmenn lov.» 


== Referanser ==
Egebergs Ærespris

Kammerherre Egebergs Ærespris (egentlig Kabinetskammerherre Egebergs ærespris for alsidig idrett) ble opprettet i 1919 av Ferdinand Julian Egeberg (1842–1921), og regnes som norsk idretts høyeste utmerkelse, som gis til utøvere som har markert seg i to eller flere forskjellige idretter. Kabinettkammerherren opprettet et fond på 10 000 kroner, en stor sum på den tiden, og i sine statutter vedtok Egeberg at fondets kapital skulle forbli urørt.

Renterne anvendes årlig til Kabinetskammerherre Egebergs pokal. Denne er opsat til fremme av alsidig idræt og utdeles til idrætsmand eller kvinde som har ydet fremragende præstationer i en idrætsgren og desuten har utmerket sig i andre.
Prisen ble tidligere kun tildelt utøvere som utmerket seg i to distinkt ulike idretter, helst en sommer- og en vinteridrettsgren, men dette er endret. Frem til 1988 tolket Idrettsforbundet og den tre personer store «Egebergkomiteen» at prestasjonene som skulle kvalifisere til norsk idretts høyeste udmerkelse, måtte foregå innen samme kalenderår. I 1988 endret man statuttene, og Oddvar Brå kunne tildeles det eftertraktede trofeet. I tillegg til de sportslige kravene, sier statuttene også at kandidaten skal være en god rollemodell for idrettens grunnverdier. Tildelingen til Therese Johaug i 2020 ble av en del medier utfordret på punktet om å være en god rollemodell for idrettens grunnverdier, der de viste til Johaugs doping-dom fra 2016. Juryen viste til skillet mellom juks og det de mente var uaktsomhet fra Johaug.Prisen utdeles etterskuddsvis for innsats i det foregående året. Prisen har noen år blitt utdelt på Tolga, hvor Egeberg hadde hytte og omkom i en jaktulykke. Prisen er en bronsestatuett, utført av billedhuggeren Magnus Vigrestad (1887–1957). Statuetten forestiller en idrettsmann med laurbærkrans om overkroppen, som bæres frem av to idrettskamerater.


== Kriterier ==
Hovedidrett – topplasseringer i internasjonale mesterskap som verdensmesterskap, Olympiske leker, Paralympiske leker eller verdenscup sammenlagt. Medalje i europamesterskap kan legges til grunn for vurdering dersom idretten har meget stor internasjonal utbredelse.
Sideidrett(er) – nasjonale topplasseringer i minst en idrettsgren.
Hovedidrett og sideidrett kan bedrives samtidig, eller innenfor en rimelig tidsperiode.
Kandidaten skal være en god rollemodell for idrettens grunnverdier.


== Prisvinnere ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lapidus, Leif (1946). Våre Egebergvinnere: femten allsidige idrettsmenn. Oslo: Høvik bokhandel. s. 163.  [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalisert på Bokhylla.no (Nasjonalbiblioteket)]


== Eksterne lenker ==
Norges Idrettsforbund, Utmerkelser og priser
Mottakere av Kammerherre Egebergs Ærespris 1918 – 2019
Ernst Vettori

Ernst Vettori (født 25. juni 1964 i Absam i Tirol) var en østerriksk skihopper. Han ble olympisk mester i normalbakke i 1992. Han vant den tysk-østerrikske hoppuka i 1985/86 og 1986/87. I 1991 ble han tildelt Holmenkollmedaljen sammen med Vegard Ulvang, Trond Einar Elden og Jens Weißflog.
Vettori er gift med den tidligere østerrikske alpinisten Sieglinde Winkler (nummer 18 i 1982, og 15 i 1983 i verdenscupen i utfor). Sammen har de to barn; datteren Marion (født 1989) og sønnen Nils (født 1991).


=== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Ernst Vettori – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Ernst Vettori – Olympedia 
(en) Ernst Vettori – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ernst Vettori – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Ernst Vettori – FIS (skihopping)
Erik Johnsen (skihopper)

Erik Stein Johnsen (født 4. juli 1965 i Oslo) er en norsk skihopper fra Romsås. 
Under OL i Calgary i 1988 tok han sølv i stor bakke og var med på laget som tok bronse i laghopp. Han vant hopprennet i Holmenkollen samme år. OL-sølvet i 1988 ble kåret til OLs beste norske prestasjon og Johnsen ble tildelt Fearnleys olympiske ærespris.
Johnsen var en av flere hoppere som ikke oppnådde like gode resultater etter at V-stilen ble innført. 
Johnsen gikk på idrettsfag ved Bjerke videregående skole (da Linderud vgs) i årene 1981 til 1984.
Han var i tillegg en habil fotballspiller på Romsås IL og Gjelleråsen IF (3. divisjon). Høsten 2021 ble Johnsen hedret som del av veggmaleriet «Romsås Wall of Fame» på Romsås senter, sammen med 12 andre kjente lokale helter.


== Verdenscupseire ==


== Referanser ==


== Kilder ==
Boksignering med 1980-tallets storhoppere Arkivert 6. desember 2010 hos Wayback Machine.


== Litteratur ==
2007 Lengst gjennom lufta – Arne Thoresen, Leif Solbakken og Jan L. Dahl ISBN 978-82-8188-030-6


== Eksterne lenker ==
(en) Erik Johnsen på Internet Movie Database 
(de) Erik Johnsen – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Erik Johnsen – Olympedia 
(en) Erik Johnsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Erik Johnsen – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Erik Johnsen – FIS (skihopping)
Encyclopædia Britannica

Encyclopædia Britannica er det mest anerkjente leksikonet i den engelskspråklige verden. Første utgave ble utgitt 1768–1771 i Edinburgh i Skottland av Adam og Charles Black.  I 1920-årene ble rettighetene solgt til amerikanske interesser, og det blir nå utgitt fra Chicago i USA. Språket følger likevel fremdeles britisk rettskriving.
Artiklene i Britannica er skrevet for utdannede voksne lesere, og er skrevet av 19 fulltidsansatte redaktører og over 4 000 ekspertbidragsytere.  I 1933 ble Britannica det første leksikonet som  begynte med «uavbrutt revisjon», det vil si at det stadig ble opptrykt på nytt, og alle artikler oppdateres jevnlig. 
Den ellevte utgaven av verket, fra 1911, er ikke lengre beskyttet av opphavsrett, og har blitt digitalisert av blant annet Prosjekt Gutenberg.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Encyclopædia Britannica – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Digitalisert versjon av 1911-utgaven
Gene Roddenberry

Eugene Wesley «Gene» Roddenberry (født 19. august 1921 i El Paso i Texas, død 24. oktober 1991) var en amerikansk TV-produsent som skapte Star Trek.


== Biografi ==


=== Personlig liv ===
Roddenberry var gift to ganger. Han fikk to barn med sin første kone, Eileen Rexroat (som han var gift med i 26 år), Dawn og Darleen. Hans andre kone var Majel Barrett, som spilte sykepleier Christine Chapel i den originale 1960-tallsserien (Star Trek: The Original Series), og er velkjent som stemmen til datamaskinen i de senere seriene ogLwaxana Troi, moren til Deanna Troi i Star Trek: The Next Generation. Majel og Gene hadde møtt hverandre i flere år, da han bestemte at det var tid for å gifte seg, og spurte henne om å bli med på det, selv om han besøkte Japan på den tiden. Gene tilhørte ingen spesiell religion, men siden de var i Japan, valgte de et shinto-buddhistisk bryllup 6. august 1969. De anså begge dette som sitt virkelige bryllup, men hans skilsmisse var ikke endelig ennå, og de gjorde ekteskapet lovlig med en sivil seremoni, 29. desember 1969. De fikk sønnen Rod Roddenberry, 5. februar 1974.Nichelle Nichols innrømmet i sin selvbiografi at hun en gang hadde en forhold med Roddenberry.Etter hans død ble hans aske kapslet inn i en liten kapsel og sendt ut i rommet for å kretse rundt jorden i seks år til det brant opp i jordens atmosfære.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gene Roddenberry på Internet Movie Database 
(sv) Gene Roddenberry i Svensk Filmdatabas 
(da) Gene Roddenberry på Filmdatabasen 
(da) Gene Roddenberry på Scope 
(fr) Gene Roddenberry på Allociné 
(en) Gene Roddenberry på AllMovie 
(en) Gene Roddenberry hos Turner Classic Movies 
(en) Gene Roddenberry hos The Movie Database 
Official Roddenberry family website
Eugene Wesley "Gene" Roddenberry
The Museum of Broadcast Communication
Roddenberry's original March 1964 pitch outline for Star Trek
Originally published in The Humanist, March/April 1991
Strange New Worlds: The Humanist Philosophy of Star Trek by Robert Bowman,  Christian Research Journal, Fall 1991, pp. 20 ff.
Gene Roddenberry Planetarium
StarTrek.com biography Arkivert 15. april 2008 hos Wayback Machine.
Website of Susan Sackett
Retrovisionmag on Roddenberry's The Questor Tapes.
Gene Roddenberry's Andromeda
The Official Roddenberry Productions Myspace Maintained by the Roddenberry.Com Team.
Euklidsk geometri

Euklidsk geometri er et matematisk system tilskrevet den greske matematikeren Euklid fra Alexandria. Euklids bok Elementer var den første systematiske diskusjonen av geometri. Denne boken har vært en av de mest innflytelsesrike bøkene gjennom historien. Den var geometrilærebok i den vestlige verden i nærmere 2000 år.
Metoden gikk ut på å godta noen få aksiomer og deretter utrede flere teoremer fra disse aksiomene. Mange av Euklids resultater hadde allerede blitt bevist av greske matematikere, men Euklid var den første til å vise at disse resultatene kunne bli satt i sammenheng i et avansert deduktivt system.  
I 1482 kom den første trykte utgaven - av Erhard Ratdolt (Venezia)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Euklidsk og ikke-euklidsk geometri»; beskrivelse av undervisning i emnet hos Matematisk Institutt ved Universitetet i Bergen:
Estisk

«Estisk» kan også referere til Estland og estere.Estisk er et østersjøfinsk språk som tales av ca. 900 000 estere i Estland, hvor det også er offisielt språk. Estisk er nest etter islandsk det minste språket som fungerer som hovedspråk i en selvstendig nasjonalstat. Estisk har flere dialekter, hvorav noen skiller seg mye fra standardspråket i Nord-Estland, bl.a. Võro-språket i Sør-Estland.  
Estisk er ikke i slekt med russisk eller de baltiske språkene latvisk og litauisk, men er i nær slekt med finsk og det nå utdødde språket livisk. Estere og finner kan ikke uten videre forstå hverandre, men den som kan det ene språket, kan uten store vansker lære det andre.Språket har et rikt bøyningssystem, med blant annet 14 kasus for nomen (substantiv, adjektiv og pronomen) og en rik verbmorfologi. Estisk har, i likhet med de skandinaviske språkene, tatt opp mange lånord fra lavtysk. Selv om basisordforrådet uten tvil er finsk-ugrisk, har estisk lånt svært mye fra indoeuropeiske språk, både når det gjelder ordstammer, «oversettingslån», idiomatiske uttrykk og til en viss grad syntaks. Som kasusspråk har estisk relativt fri ordstilling, men den vanligste ordstillingen i helsetninger er i likhet med norsk SVO.
Estisk blir skrevet med det latinske alfabetet med tillegg av vokalene ä, ö, ü og õ.
Estisk er nokså ungt som skriftspråk, og det hadde i mange hundre år lav status som et allmuespråk, mens makthaverne talte tysk og russisk. Den første boken på estisk, en katekismeoversettelse, ble utgitt i 1535, og senere en del religiøse tekster, men det var først på 1800-tallet at estisk begynte å utvikles som kulturspråk. Hele tiden fantes en sterk folkediktningstradisjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Estonian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).