jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jan Fougner

Jan Thorstein Fougner (født 30. oktober 1961) er norsk advokat og partner i Advokatfirmaet Wiersholm. I tillegg er han professor II i arbeidsrett på Handelshøyskolen BI. Han er en av Norges mest anerkjente arbeidsrettsadvokater, og har ledet en rekke profilerte granskninger de senere årene. Han er kjent som leder for utvalget som gransket Gerd-Liv Valla i forbindelse med Yssen-saken, samt leder av granskninger av Hydro, Yara, Unibuss og Adecco. I 2015 ledet han gjennomgangen av Hordaland politidistrikts håndtering av varsleren i den såkalte Monica-saken. Fougner er rangert som star performer innen arbeidsrett i Chambers Global og Chambers Europe, og han er også rangert som ledende innenfor arbeidsrett i Finansavisens advokatundersøkelse for 2012, 2013 og 2014. 
Fougner tok juridisk embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1988. Han var deretter advokat hos Regjeringsadvokaten til han begynte hos Wiersholm i 1993. Fougner fikk møterett for Høyesterett i 1993, og ble partner i Wiersholm i 1994. Fougner har vært forfatter av en rekke fagbøker innen arbeidsrett, herunder  kommentarutgaven til arbeidsmiljøloven. Han har også vært medlem i en rekke styrer og lovutvalg. Han tok ph.d. ved Handelshøiskolen, Universitetet i Århus i 2007.  
Jan Fougner satt i kommunestyret i Sarpsborg for partiet Høyre på 80-tallet.


== Eksterne lenker ==
Presentasjon av Jan Fougner hos advokatfirmaet Wiersholm
Presentasjon hos Chambers
Fylkesvei 1836

Fylkesvei 1836 går mellom Nyhuset og Klæpa i Løten.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 161 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Løten


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1836
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Kirkebakken

Kirkebakken finnes flere steder i Norge:

Kirkebakken (Arendal)
Kirkebakken (Oslo)
Kirkebakken (Hole)
Kirkebakken (Vestfold)
Kirkebakken (Møtested ved kirken)
Fylkesvei 1840

Fylkesvei 1840 går mellom Berg og Klevbakken i Løten.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 164 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 LøtenKjøstadvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1840
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 1846

Fylkesvei 1846 går mellom Løten jernbaneundergang og Bjørnstad i Løten.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 167 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Løten


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1846
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 165 (Hedmark)

Fylkesvei 165 i Hedmark gikk mellom Skjervetangen og Vealund i Løten. Veiens lengde var 2,5 km.
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 1842 og fylkesvei 1886.


== Kommuner og knutepunkter ==

 LøtenKvennvegen 

Fv164Fylkesvei 164 Kjølstadvegen fra Skjervetangen til Fv161Fylkesvei 161 Klevbakken, og til Fv166Fylkesvei 166 Berg
Fv220Fylkesvei 220 Kvennvegen fra Solbakken til 24Fylkesvei 24 Tomter i StangeTrømnesvegen 

Fv168Fylkesvei 168 Hammardamvegen fra Vealund mot Fv166Fylkesvei 166 Oset, og mot Riksvei 3 Riksvei 25 Myklegard


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Dornfelder

Dornfelder er en blå vindrue som anses for å være Tysklands mest vellykkede krysning av rødvinsdruer. Krysningen ble utført i 1955 av tyskeren August Herold, Der Staatlichen Lehr- und Versuchsanstalt für Wein- und Obstbau in Weinsberg.
Den stammer fra druene heroldrebe og helfensteiner som igjen er krysninger fra andre blå druer her.


== Spredning ==
Druen vinner først og fremst fram i områder i Pfalz, Württemberg og Rheinhessen i Tyskland. Den dyrkes til og med i England og Tsjekkia.


== Karakter ==
Vin fra denne druen har en ganske dyp farge, god syre og en behagelig aroma av frukt. I noen tilfeller kan denne vinen dra stor nytte av fatlagring og flaskelagring. Druen er lett å dyrke og er også ganske motstandsdyktig mot edelråte.


== Referanser ==
Sentralstyre

Sentralstyre er i organisasjoner som består av regionale og lokale ledd betegnelsen på det overordnede styret på nasjonalt nivå. I mange politiske organisasjoner finnes det et høyere organ kalt landsstyre, der for eksempel også representanter for regionale ledd sitter. I juridisk forstand er det likevel sentralstyret som er organisasjonens styre.
Kroken (Tromsø)

Kroken (nordsamisk: Biežavággi) er en bydel i Tromsø. Den ligger på fastlandssiden av Tromsøysundet, ca. 9 kilometer nord for Tromsø sentrum. Mesteparten av bebyggelsen ligger på nordsiden av Krokelva og består av blokker og rekkehus bygget rundt 1970. Senere er også eneboligfeltene Kroken Sør, som ligger sør for Krokelva, og Krokenstranda kommet til i området. Delområdet Kroken, som omfatter strekningen fra Kroken Sør til og med Tønsvik i nord, hadde 4 752 innbyggere i 2015.Tromsøs alpinsenter ligger i Kroken. Senteret har tre heiser: Bamsetrekket 500 meter, Parallellen 1100 meter og Ekspressen 1600 meter og fire bakker. Den minste bakken er Bamseløypa (500 meter), i tillegg har kommer Turløypa og Slalomløypa som er lengre løyper med ulikt fall og vanskelighetsgrad. Den siste bakken er Utforløypa. Utforløypa blir ikke tråkket og gir gode offpist-muligheter. Anlegget har også en halfpipe og to Big Jumps fra da Arctic Challange gjestet Tromsø. 
Kroken har to barneskoler. Dette er Skjelnan skole og Krokelvdalen skole. Kroken har også en ungdomsskole, Kroken ungdomsskole. Kroken har også kirke og den ligger like sør for Krokelva. Ishavsbyen Fotballklubb har tilhold i Kroken.
Krokensenteret er et handlesenter med blant annet Coop Extra. Coop har drevet butikk i Kroken siden 1974.


== Se også ==
Bydeler i Tromsø


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kroken – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
ikroken.no Arkivert 25. januar 2021 hos Wayback Machine.
Tromsø alpinsenter
Skjelnan skole
Krokelvdalen skole
Kroken ungdomsskole
Kroken Prix
Kyrre Grepps gate

Kyrre Grepps gate finnes flere steder i Norge:

Kyrre Grepps gate (Gjøvik)
Kyrre Grepps gate (Oslo)Se også Kyrre Grepps vei, Lørenskog.
Nyklassisismen (musikk)

Nyklassisismen, eller neoklassisismen innen musikken oppstod en gang på begynnelsen av 1900-tallet. Det er litt uenighet om nøyaktig når, men under eller i slutten av første verdenskrig begynte den nyklassiske stilen å blomstre. Det skulle være et opprør mot den mer moderne stilen som tok overhånd. Det skulle være et ønske om å gå tilbake til perioden på 1700-tallet hvor alt var «perfekt» og ordentlig. Det skulle være orden i musikken og ikke uforutsigbarheter eller brudd på regler. Musikken tok sterk avstand fra stilene seinromantikken, ekspresjonismen og impresjonismen, som var de «ledende» genrene på denne tiden. Den nyklassiske tiden hadde sin storhetstid frem til 1950-tallet, selv om det også har blitt skrevet nyklassiske stykker i den senere tid.


== Stilen ==
Nyklassikerne ønsket orden og klarhetsmusikk. De tok derfor utgangspunktet i regler og formtyper som var kjent i barokken og wienerklassisismen, som symfonier, konserter og sonater. Selv om de brukte en barokk måte å skrive musikken på, brukte de også nyvinningene innenfor dynamikk, harmonikk, rytme og tonalitet. Musikken skulle ikke beskrive noe eller noen. Det skulle bare være musikk.
Andre kjennetegn er at verkene ble kortere og skrevet for en mindre gruppe musikere.
En annen inspirasjonskilde var folkemusikken, som er leken og har et tonalt preg. Et par ting som likevel skiller nyklassisismen fra de eldre epokene den tidens behov for å skape orden i datidens kaos, og kunnskapen komponistene hadde om de eldre stilartene.
Ehrenfelser

Ehrenfelser er en hvit vindrue fra Tyskland, og er et resultat av en krysning mellom sylvaner og riesling i 1929. Druen vokser primært i områdene Pfalz, Rhin og Rheinhessen i Tyskland.Druen kan gi hvitvin med en klar, ren farge og elegant, lang sødmefull ettersmak.


== Referanser ==
Born to Be Wild

«Born to Be Wild» er en sang skrevet av Mars Bonfire for det canadiske rockebandet Steppenwolf. Den ble opprinnelig gitt ut i 1968, og kom inn på Billboard Hot 100 13. juli 1968. Den ble gjenutgitt året etter, da låten hadde en fremstående plass i filmen Easy Rider. Den er ofte ansett som et symbol på bikerkulturen. Den er også ansett for å være opphavet til navnet på heavy metal-genren. Dette stammer fra det andre verset i sangen, som viser til «heavy metal thunder».
Sangen nådde en 2.-plass på den amerikanske hitlisten Billboard Hot 100.
Raven ga ut «Born to Be Wild» med Udo Dirkschneider som gjestevokalist på singel i 1983.Ann-Margret og The Fuzztones spilte inn sangen og ga den ut på singel i 2022.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Teksten
Første tre minutter av filmen Easy Rider med credits og denne sangen
Drivhus

Et drivhus, eller veksthus, er en bygning med tak og vegger av gjennomskinnelig glass eller plast, for dyrking av planter som grønnsaker, frukt og blomster.
Formålet med drivhuset er å skape et miljø for plantene som er varmere enn det åpne miljøet utenfor. Strålevarmen fra solen kan uhindret slippe inn gjennom glass- eller plastflatene, for så å varme opp jord, planter og andre ting. Varmestrålingen fra disse har en lengre bølgelengde enn strålingen fra solen, og slipper derfor ikke like lett ut igjen. Drivhuset fungerer dermed som en solfanger, og denne såkalte drivhuseffekten kan også utnyttes for bolighus og kontorbygg. 
Denne passive oppvarmingen er sjelden nok, og derfor er drivhus alltid forsynt med utstyr for kunstig oppvarming. Små, uoppvarmede glasshus bør derfor egentlig kalles veksthus.
I tillegg til tradisjonelle veksthus finnes vertikale dyrkingsanlegg, hvor mat dyrkes i lukkede systemer med lysdioder.


== Se også ==
Orangeri
Drivhuseffekt


== Eksterne lenker ==
(en) Greenhouses – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Greenhouse – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 505 (Hedmark)

Fylkesvei 505 i Hedmark gikk mellom Glåmbrua i Elverum og Eid i Våler. Veiens lengde var 34,7 km.
2019 ble veien del av fylkesvei 210.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Elverum
 Solørbanen 
 VålerVestsidevegen 

 Fossberget


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Rita Engedalen

Rita Engedalen (født 17. desember 1971) er en norsk bluesartist fra Kongsberg.
Hun platedebuterte med Hear my Song i 2004 hvor hun blant annet fikk hjelp av Eric Andersen. Hennes andre album, Heaven ain't Ready for Me Yet, ble gitt ut i 2006 og for det fikk hun Spellemannprisen 2006 i klassen blues. Hun opptrer ofte sammen med Margit Bakken i duoen Damer i Blues/Women in Blues. Som soloartist opptrer hun som regel med Backbone som backingband, eller sammen med gitaristen Morten Omlid i akustisk utgave. I 2010 vant hun Notodden Bluesfestivals bluespris og Gammleng-prisen i klassen blues.


== Priser ==
Spellemannprisen i klassen blues, 2006
Notodden Bluesfestivals bluespris, 2010
Gammleng-prisen i klassen blues, 2010


== Diskografi ==
Hear my song (Bluestown Records, 2004)
Heaven ain’t Ready for Me Yet (Bluestown Records, 2006)
The Tree Still Standing (Grammofon, 2008)
Women in Blues (2012), med Margit Bakken


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rita Engedalen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Terminalen

Terminalen er en amerikansk spillefilm fra 2004 regissert av Steven Spielberg. Den handler om en mann som strander på John F. Kennedy internasjonale lufthavn og som hverken får innreisetillatelse til USA og heller ikke kan reise hjem pga. en pågående revolusjon. I hovedrollene spiller Tom Hanks og Catherine Zeta-Jones. 
Noen har påpekt at filmen virker basert på historien om Mehran Karimi Nasseri, en mann fra Iran som bodde på terminalen på Charles de Gaulleflyplassen i Paris fra 1988 til 2006, etter at hans innreisepapirer ble stjålet. Dog blir aldri Nasseri kreditert noe sted i filmen. En film med lignende plot ble laget i 1993; med navn Tombés du ciel.


== Handling ==
Viktor Navorski (Tom Hanks) er en mann fra det fiktive landet Krakozhia som kommer til New York for så å finne ut at mens han var ombord i flyet har revlusjonære overtatt landet han kommer fra og dernest at hans pass er ugyldig. I og med at han er statsløs i det han kommer til New York blir han tvunget til å være på flyplassen i hele ni måneder,  uten mulighet til å komme inn i USA eller dra tilbake. Han skaper mange vennskap blant de ansatte i Terminalen, deriblant flyvertinnen Amelia Warren (Catherine Zeta-Jones).


== Medvirkende ==
Tom Hanks som Viktor Navorski
Catherine Zeta-Jones som Amelia Warren
Stanley Tucci som Frank Dixon
Barry Shabaka Henley som Thurman
Kumar Pallana som Rajan Gupta
Diego Luna som Enrique Cruz
Chi McBride som Mulroy
Zoë Saldana som Dolores Torres
Eddie Jones som Salchak
Jude Ciccolella som Karl Iverson
Corey Reynoldssoms Waylin
Guillermo Diaz som Bobby Alima
Rini Bell som Nadia
Benny Golson som ham selv
Valerij Nikolajev som Milodragovic


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
(en) Terminalen på Internet Movie Database 
(no) Terminalen hos Filmfront 
(sv) Terminalen i Svensk Filmdatabas 
(da) Terminalen i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Terminalen på Allociné 
(nl) Terminalen på MovieMeter 
(en) Terminalen på AllMovie 
(en) Terminalen på Turner Classic Movies 
(en) Terminalen på Rotten Tomatoes 
(en) Terminalen på Metacritic
Bergen Bank

Bergen Bank var en norsk bank som ble etablert i 1975 gjennom en sammenslåing av Bergens Privatbank og Bergens Kreditbank.  I 1990 fusjonerte Bergen Bank med Den norske Creditbank (DnC) og dannet Den norske Bank (DnB).


== Eksterne lenker ==
aksjebrev.com: BERGEN BANK – MANGE BEKKER SMÅ GJØR EN STOR Å
Den norske Creditbank

Den norske Creditbank (DnC) var  Norges første forretningsbank,  stiftet den 1. oktober 1857.   
Stifterne var generalkonsul, Sev. Chr. Andersen, konsul Nicolay A. Andresen, professor  T.H. Aschehoug, Ole Jacob Broch, høyesterettsasessor, E. Bruun, generalkonsul Jacob Faye (for firma A. Grunig & Co), grosserer Hans Gulbranson, konsul Thv. Joh, Heftye, statsråd Henrik Helliesen, godseier Thorvald Meyer bankier, J.H. Schwendsen og banksjef Adolf Bredo Stabell, Banken etablerte seg i Kirkegaten 24 og flyttet senere til Kirkegaten 21.Selskapets aksjekapital var 215.000 spesidaler.  Høyesterettsasessor E. Bruun var største enkeltaksjonær og tegnet seg for et beløp av spd. 35.000. Hans Gulbranson, Heftye & Søn og Thorvald Meyer tegnet hver seg for et beløp av spd.30.000.   


== Hovedkontoret i Oslo ==
Den norske Creditbanks bygning i Oslo er tegnet av Kristian Biong sammen med arkitektene Carl Michalsen, Einar Smith og Eystein Michalsen, og oppført 1923–26.
Kristian Biong fikk tildelt Houens fonds diplom for bygningen i 1928.


== Bankvirksomheten ==
Ole Jacob Broch var påvirket av tankene til Henri de Saint-Simon om utopisk sosialisme som hadde ført til stiftelsen av investeringsbanken Crédit Mobilier. DnC var ingen sosialistisk bank, men tok seg av forhandlingene med utenlandske kreditorer da det kom inn vekselkrav på 1,7 millioner spd mot ialt 900 norske virksomheter. Staten tok opp lån for å redusere antall konkurser, og hovedstaden slapp med to; men i Bergen var det 70 konkurser i årene 1857-59, blant de som hadde spekulert i russisk rug. I 1864 led DnC et alvolig tilbakeslag etter John Collet Bredesens fallitt i Odalen, etterfulgt av «Opplandskrisen» som ramte Østlandet så hardt. Dette tæret på DnC-direktøren Adolf Bredo Stabell som ikke stod det over. Oppgangstider i trelasthandelen hadde ført til at det var gitt lån som siden ble misligholdt; og bobehandlingen pågikk helt til 1877-78.På 1960- og 1970-tallet kjøpte eller fusjonerte DnC med mange lokale og regionale banker i Norge. Dette inkluderte Odda By- og Bygdebank (1964), Porsgrunds Ørebank (1964), Røkens Bank (1964), Oplandske Kreditbank (1966), Horten og Omegns Privatbank (1970), Privatbanken i Sandefjord (1970), Østfold Privatbank (1970), Finnmarkens Privatbank (1973), Haugesunds Forretningsbank (1973) og Opplandsbanken (1980).
I april 1990 fusjonerte DnC med Bergen Bank og dannet Den norske Bank, nå DNB.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Einar Lie (1998). Den norske Creditbank 1982-1990. En storbank i vekst og krise. Oslo: Universitetsforlaget. ISBN 82-00-12754-0.
Erlenmeyerkolbe

Erlenmeyerkolbe er  en variant av glasskolbe med konisk kropp og en sylindrisk hals. Den er mye brukt i laboratorieforsøk og har merker på kanten for å indikere volum. Den er oppkalt etter den tyske kjemikeren Emil Erlenmeyer, som oppfant den i 1861. Den smale halsen gjør at man kan riste innholdet, noe som er nødvendig ved titrering, for eksempel, uten at noe av innholdet går til spille. Ved oppvarming vil den smale halsen også gjøre at tapet ved fordampingen blir mindre.
Uaktsomhet

Uaktsomhet er en form for skyld som innebærer at man har opptrådt i strid med det en alminnelig fornuftig person ville ha gjort i en tilsvarende situasjon. Man skiller mellom vanlig/simpel uaktsomhet og grov uaktsomhet. I sistnevnte tilfelle kreves det gjerne et markert avvik mellom den utviste atferd og en atferd som objektivt kan betegnes som forsvarlig. Grensen mellom aktsom (forsvarlig), uaktsom og grovt uaktsom atferd vil bero på et skjønn, og kan ofte være vanskelig å trekke.
Det skilles videre mellom bevisst og ubevisst uaktsomhet. Uaktsomheten er bevisst når skadevolderen er klar over at handlingen innebærer en fare, men gjør den likevel (han tar en sjanse). Det kreves imidlertid ikke at skadevolderen er klar over at handlingen rettslig sett kan karakteriseres som uaktsom. Ubevisst uaktsomhet foreligger når skadevolderen ikke tenker over at handlingen innebærer en fare.
I erstatningsretten er hovedregelen i de fleste land at skade voldt ved uaktsomhet pådrar skadevolderen erstatningsansvar (omtales også som culpaansvar). Dette i motsetning til der skaden er voldt ved et hendelig uhell, slik at det ikke er utvist subjektiv skyld og dermed ikke oppstått noe erstatningsansvar (se dog objektivt ansvar). Hvilken målestokk som vil bli lagt til grunn når atferden skal bedømmes vil variere utfra situasjonen. Ved vanlige skadevoldende hendelser, som f.eks. kollisjon med bil, vil en alminnelig norm vanligvis bli lagt til grunn, der ordinære personer vil være sammenligningsgrunnlaget. Befinner man seg på spesielle områder vil vurderingen derimot kunne bli strengere. Ved yrkesvirksomhet vil normen man sammenlignes med være den som gjelder innen bransjen, og den vil ofte stille klare krav til aktsom opptreden. Eksempler på dette er ansvar for advokater og revisorer, som fort vil inntre dersom vedkommende ikke har fulgt de reglene som gjelder innen bransjen.
I strafferetten kreves som hovedregel forsett for at straff kan komme til anvendelse. I Norge foreskriver imidlertid stadig flere straffebestemmelser at uaktsomhet er nok. Særlig gjelder dette i spesiallovgivningen, det vil si alminnelige lover der det er tatt inn en straffetrussel. I slike tilfeller vil uaktsomhet nesten alltid være likestilt med forsett som skyldkrav.


== Se også ==
Culpa in contrahendo
Rettsvillfarelse
Ribstonveien (Oslo)

Ribstonveien (1A-43L, 2-36) er en vei på Refstad i bydel Bjerke i Oslo. Veien begynner ved Dag Hammarskjølds vei i vest (ved avkjøringen fra Ring 3 vestgående) og fortsetter gjennom villastrøket på Refstad før den ender som blindvei i nordøst. Veien er i underkant av 500 meter lang. Langs veien ligger flere boligfelt med private avstikkere fra Ribstonveien. 
Veien er oppkalt etter eplesorten Ribston og ble navngitt i 1934.


== Se også ==
Liste over Oslos gater


== Referanser ==
Løsøre

Løsøre er en betegnelse for alle gjenstander som ikke er fast eiendom. Løsøre kan derfor eksempelvis være ting som hører hjemmet til; som sykler, treningsutstyr eller verktøy. Sikring av rettigheter i løsøre kan skje ved at disse registreres (tinglyses) i Løsøreregisteret. Dette skjer på den måten at rettigheter og heftelser blir registrert på den fysiske eller juridiske personen som har eiendomsretten til tingen. Pantsetting av løsøre vil normalt bare kunne skje ved overlevering (håndpant), men det gjelder visse unntak fra dette. Blant annet kan visse former for løsøre som kan registreres i et realregister, pantsettes ved at panteretten registreres på eiendelens blad i dette registeret. Slike registre, som fungerer omtrent som ved tinglysing av fast eiendom, finnes i Norge for skip, skip under bygging og luftfartøyer. Enkelte andre former for løsøre kan pantsettes sammen med den faste eiendommen de er tilknyttet, blant annet gjelder dette driftstilbehør av forskjellig slag. Et tredje unntak fra hovedregelen om overlevering er reglene om salgspant. 
Kjøpsloven av 1988 gjelder løsøreomsetning. 


== Eksterne lenker ==
Tinglysing i Brønnøysundregistrene
Kjøpsloven
Lov om pant
West Riding of Yorkshire

West Riding of Yorkshire er en av de tre historiske delene av Yorkshire i England. Fra 1889 til 1974 var det et administrativt grevskap, offisielt kjent som County of York, West Riding. Stattholderområdet inkluderte da City of York, og ble kalt West Riding of the County of York, and the City and County of the City of York. 
Området dekket omtrent det som har blitt West Yorkshire, South Yorkshire, Craven, Harrogate og Selby i North Yorkshire samt noen mindre deler av Lancashire, Stor-Manchester og East Riding of Yorkshire. 


== Gammel inndeling ==
West Riding hadde et areal på 7169 km² og strakk seg til Sheffield i sør til Sedbergh i nord, og fra Slaidburn i vest til Adlingfleet i øst. 
Mens de fleste engelske grevskap ble inndelt i hundreds eller wapentakes var Yorkshire så stort at det først ble inndelt i thrydings, fra norrønt þriðing, «tredjedel». Dette ordet ble forvansket til riding. I tillegg til North, East og West Ridings var City of York, definert som området innenfor bymurene, en egen enhet. Hver thryding ble så delt inn i wapentakes. 


== Grevskapet ==
Grevskapet ble opprettet i 1889 gjennom Local Government Act 1888, og dekket det historiske området med unntak av noen større byområder som ble grevskapsdistrikter. Det var opprinnelig fire av disse: Bradford, Leeds, Halifax og Sheffield. City of York var et grevskapsdistrikt, men ble inkludert i stattholderområdet og i folketellingsområdet. Etterhvert ble det flere grevskapsdistrikter: Rotherham i 1902, Barnsley og Dewsbury i 1913, Wakefield i 1915 og Doncaster i 1927. De eksisterende grevskapsdistriktenes grenser ble også utvidet. 
Fra 1898 var Wakefield administrasjonssenter for grevskapet, og dette ble tatt over av West Yorkshires grevskapsråd i 1974.
Talib Kweli

Talib Kweli (født 3. oktober 1975) er en amerikansk rapper fra Brooklyn i New York. 


== Soloalbum ==
Quality (19. november 2002)
The Beautiful Struggle (28. september 2004)
Right About Now (22. november 2005)
Ear Drum (januar 2007)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Talib Kweli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Talib Kweli på Internet Movie Database 
(fr) Talib Kweli på Allociné 
(en) Talib Kweli hos The Movie Database 
(en) Talib Kweli på Apple Music 
(en) Talib Kweli på Discogs 
(en) Talib Kweli på MusicBrainz 
(en) Talib Kweli på SoundCloud 
(en) Talib Kweli på Spotify 
(en) Talib Kweli på Songkick 
(en) Talib Kweli på Last.fm 
(en) Talib Kweli på Genius — sangtekster 
(en) Talib Kweli på AllMusic 
Talib Kweli på Facebook 
Talib Kweli på Instagram 
Talib Kweli på YouTube 
Talib Kweli på Myspace 
Talib Kweli på Tumblr