jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Catch-22

For den am. filmen fra 1970 basert på boka, se Catch-22 (film)Catch-22 er en roman skrevet av den amerikanske forfatteren Joseph Heller i 1961. Den regnes først og fremst som en antikrigsroman, men er også en kritikk av byråkrati generelt. Boken følger den oppdiktede bombesikteren «kapt. Yossarian» og et antall andre amerikanske flysoldater under andre verdenskrig på den italienske øya Pianosa, sørvest for Elba.
Det logiske begrepet «catch 22» forklares tidlig i boka:

Det fantes bare én paragraf, og det var paragraf 22, som sa at bekymring for ens egen sikkerhet overfor virkelige og overhengende farer var et produkt av en fornuftig tankeprosess. Orr var sinnssyk og kunne bli fritatt. Alt han hadde å gjøre var å be om det, men så snart han gjorde det, var han ikke lenger sinnssyk og måtte fortsette å fly. Orr måtte være sinnssyk for å fortsette å fly og frisk hvis han ikke gjorde det, men hvis han var frisk, måtte han fly. Hvis han fløy, var han sinnssyk og behøvde ikke å gjøre det, men hvis han ikke ville, var han frisk og måtte. Yossarian var dypt grepet av paragraf 22s innlysende klarhet og plystret imponert.
«Det er sannelig litt av en paragraf, denne paragraf 22,» bemerket han.
«Det er den beste paragraf som finnes,» samtykket doktor Daneeka.


== Eksterne lenker ==
 Wikiquote: Catch 22 – sitater
Frihetsklokken

Frihetsklokken kan være

Frihetsklokken i Amerikas forente stater
Frihetsklokken i Berlin
Kjede

Kjede (en kjede, et kjede) er en serie av sammenkoblede enheter. Denne artikkelen er om en kjede i ordets bokstavelig mening. En kjede består av to eller fler sammenkoblede enheter.


== Kilder ==
(no) Kjede i Store norske leksikon
Cardiff erkebispedømme

Cardiff erkebispedømme er et katolsk erkebispedømme i Wales. Det omfatter de bevarte grevskapene Gwent, Mid Glamorgan og South Glamorgan, samt Herefordshire i England. I 2010 bodde det 144 960 katolikker i bispedømmet, noe som utgjorde 9,6 % av den totale befolkningen. Dette er en økning på rundt 50 % siden 2006.


== Tidslinjer ==
Opprinnelsen til dagens erkebispedømme kan bli sporet tilbake til 1840 da Det apostolisk vikariatet for det walisiske distriktet ble etablert med utgangspunkt i Det apostoliske vikariatet Vest-distriktet. Det såkalte walisiske distriktet omfattet hele Wales og grevskapet Herefordshire i England. Pave Pius IX besluttet i 1850 å reorganisere kirken i England og Wales, og gjenopprettet det kirkelige hierarkiet i disse landene.

29. september 1850: Universalis Ecclesiae: Den katolske kirke i Wales ble delt mellom Shrewsbury bispedømme i nord, og Newport og Menevia bispedømme i sør.
4. september 1860: Belmont Abbey i Herefordshire, hovedkatedralen for Newport og Menevia bispedømme ble konsekrert.
4. juli 1895: Newport og Menevia bispedømme ble delt. Glamorgan, Monmouth og Herefordshire ble Newport bispedømme. Resten av Wales, herunder det nordlige Wales fra Shrewsbury bispedømme, ble Det apostoliske vikariatet Wales.
12. mai 1898: Det apostoliske vikariatet Wales ble Menevia bispedømme med sin hovedkatedral i Wrexham.
7. februar 1916: Newport bispedømme ble Cardiff erkebispedømme, og det ble bestemt at St. Davids kirke i Cardiff skulle ble erkebispesete og katedral.
12. mars 1920: St. Davids katedral i Cardiff ble offisielt en katedral for erkebispesetet.
12. februar 1987: Menevia bispedømme ble delt. Det nordlige område ble Wrexham bispedømme med dets katedral fortsatt i Wrexham. Det sørlige området ble Menevia bispedømme og etablerte Swansea katedral.


== Biskoper ==


== Erkebiskoper ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Roman Catholic Archdiocese of Cardiff – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gwent

Gwent er et bevart grevskap i Wales. Det avgrenses av elven Wye i øst, Severnfjorden i sør og av grensen mellom England og Wales.
Området har vært bebodd siden eldre steinalder. I romersk tid lå det et viktig fort ved Caerleon. I middelalderen oppsto kongedømmet Gwent, som har gitt navn til grevskapet. Navnet betyr rett og slett «sted» eller «stedet». Kongedømmet falt med normannernes invasjon av området i 1090. Området ble et mer eller mindre autonomt anglo-normannisk rike, kalt Monmouthshire etter det befestede stedet Monmouth der elvene Wye og Monnow møtes. Navnet Gwent ble fortsatt brukt om området rundt Newport, Gwent Levels. 
I 1974 ble Gwent tatt i bruk som navn på et administrativt grevskap. Dette dekket praktisk talt det samme området som Monmouthshire. Det hadde flere distrikter: Blaenau Gwent, Islwyn, Monmouth, Newport og Torfaen. I 1996 ble det avskaffet som administrativ enhet og erstattet av flere hovedområder. Det fikk så status som bevart grevskap, og navnet brukes fortsatt på ting som Gwent Police, Royal Gwent Hospital, Gwent Theatre og rugbylaget Newport Gwent Dragons. I 2003 ble det tuvidet til å omfatte hele Caerphilly. 
Gwent består av følgende hovedområder:

City of Newport
Blaenau Gwent
Torfaen
Caerphilly
Monmouthshire


== Eksterne lenker ==
(en) Gwent – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hannestad barneskole

Hannestad skolebarne (tidligere Hannestad skole) er en barneskole i Sarpsborg kommune, Østfold. Den ble innviet i 1974, og har 301 elever i 2014.


== Rektorer ==

Johannes Moan 1974-?
Lars Henning Finstad  fra ?–
Tomas Mathiesen fra ?–til ?


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
South Glamorgan

South Glamorgan er et bevart grevskap i Wales. 
Fra 1976 til 1994 var det et administrativt grevskap. Det ble så delt inn i hovedområdene Cardiff og Vale of Glamorgan, som tidligere var distrikter i grevskapet.
Mid Glamorgan

Mid Glamorgan er et bevart grevskap i Wales. 
Fra 1974 til 1994 var det et administrativt grevskap med seks distrikter: Cynon Valley, Ogwr, Merthyr Valley, Rhondda, Rhymney Valley og Taff-Ely.
Det ble så delt inn i følgende hovedområder:

Bridgend
Merthyr Tydfil
Rhondda Cynon TaffI 2003 ble den delen av Caerphilly som lå i Mid Glamorgan overført til Gwent.
West Glamorgan

West Glamorgan er et bevart grevskap i Wales.
Fra 1974 til 1994 var det et administrativt grevskap, delt i de fire distriktene Lliw Valley, Neath, Port Talbot og Swansea.
I 1996 ble det delt inn i to hovedområder: Swansea og Neath Port Talbot.
Genealogisches Handbuch des Adels

Genealogisches Handbuch des Adels (GHdA, ISSN 0435-2408), opprinnelig utgitt som Gothaischer Genealogischer Hofkalender av Justus Perthes, senere Gothaisches Genealogisches Taschenbuch, og kort kalt Gothaen (se egen artikkel), er en adelskalender som omfatter alle fyrstelige, grevelige, friherrelige og bebetitlede hus fra det tidligere tysk-romerske rike, dvs. det nåværende Tyskland, Østerrike, Sveits, Nederland, Belgia, Luxembourg, Tsjekkia (Bøhmen og Mähren), Slovenia, størstedelen av Italia og deler av dagens Frankrike (Lothringen, Elsass, Burgund), de baltiske stater, samt områder som nå ligger i Polen (Schlesien, Pommern og alle tidligere prøyssiske territorier).
Folkenborg

Folkenborg er et tettsted sørvest for Mysen, i Indre Østfold kommune i Viken. Kong Håkon IV Håkonsson ble født på Folkenborg i 1204. Folkenborg museum og Folkenborg Hestesenter ligger her. Det er prosjektert ny vei i bru over Mysenelva, og den vil gjøre Folkenborg i mye høyere grad en del av Mysen. Folkenborg hører tradisjonelt til Eidsberg.


== Referanser ==
Skulptur

En skulptur (av latin sculpere, «hugge ut») er et tredimensjonalt kunstverk av enhver type. Tradisjonelle skulpturer kan være hugget i stein eller tre, eller være fremstilt av materialer som bronse, gips eller porselen. Moderne skulpturer kan være laget av industrielle materialer som aluminium eller plast, og skulpturer kan også være ferdig produserte gjenstander (readymades) som kunstneren har valgt ut i en bestemt hensikt.


== Forskjellige former ==
Den tradisjonelle skulpturen framstår ofte som en representasjon knyttet til erindring. Den er gjerne figurativ, står på et bestemt sted og forteller i et symbolsk språk om dette stedets mening eller bruk. 
Den modernistiske skulpturen er i sammenligning stedløs, abstrakt og selv-referensiell.

Etter at 1970-årenes konseptkunst og ulike former for postmoderne, stedsspesifikke kunstpraksiser utvidet definisjonen av «skulptur», kan begrepet betegne nesten alle former for kunstneriske aktiviteter. Særlig mange kunstnere fra den amerikanske avant-garden fra siste halvdel av 1960-tallet, som Robert Smithson, Robert Morris og Gordon Matta-Clark, har vært viktige for utviklingen innen samtidig skulptur. Skulpturbegrepet relaterer i dag like gjerne til ulike former for landskapsprosjekter, arkitektoniske problemstillinger og sosiale mekanismer, som til modernismens fokus på «god form» eller tidligere tradisjoners gjengivelse av menneskekroppen.
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Norske skulpturer ==
Vigelandsanlegget etter kunstneren Gustav Vigeland er på 320 mål og inneholder 212 skulpturer. 
Ørnulf Bast og Skule Waksvik er blant de norske skulptører som er representert over hele landet.


== Se også ==
Byste
Gresk skulptur
Installasjonskunst
Liste over norske billedhuggere
Monument
Relieff
Rytterstatue
Skulpturer i København
Statue
Støping


== Eksterne lenker ==
(en) Sculpturing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sculpture – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Digital bokkopi av Erik Mørstad: Skulpturleksikon (Ad Notam Gyldendal, 1992)
Modern Sculpture.com
Cardiganshire

Cardiganshire walisisk Sir Aberteifi) er et tradisjonelt grevskap i Wales, som tilsvarer dagens hovedområde Ceredigion. Administrasjonssenteret var Cardigan.
Det ble opprettet i 1282 av Edvard I av England etter at han hadde erobret Wales. Navnet Cardigan var en anglifisering av det walisiske Ceredigion, navnet på et historisk kongedømme.
Det er et maritimt grevskap med en kystlinje på omkring 80 km, med en rekke sandstrender. Det grenser mot Cardiganbukten i vest, Merionethshire i evst, Montgomeryshire, Radnorshire og Brecknockshire i øst og Carmarthenshire og Pembrokeshire i sør. Området har omkring 64 000 innbyggere (2004). 
Størsteparten av den østlige delen består av De kambriske fjellene. Høyeste punkt er Plynlimmon på 757 moh.. Fem elver har sitt utspring der: Severn, Wye, Dulas, Llyfnant og Rheidol. Elven Teifi markerer grensen til Carmathenshire og Pembrokeshire langs store deler av sitt løp.


== Viktige byer ==
Aberaeron
Aberystwyth
Cardigan
Lampeter
New Quay
Newcastle Emlyn (delvis i Carmarthenshire)
Tregaron.Turisme og landbruk er viktigste næringsveier.
Brecknockshire

Brecknockshire (også kalt Breconshire, walisisk Sir Frycheiniog) er et tradisjonelt grevskap i Wales. Administrasjonsbyen var Brecon. Området tilsvarer hovedområdet Powys.
Det grenser mot Radnorshire i nord, Monmouthshire og Herefordshire (i England) mot øst, Monmouthshire og Glamorgan i sør og Carmarthenshire og Cardiganshire i vest. Grevskapet har et areal på 1923 km² og omkring 56 000 innbyggere (2004). 
Landskapet er preget av fjellområder, og området består for det meste av landsbygd. Black Mountains ligger i den sørøstlige delen, Brecon Beacons i den sentrale delen, Fforest Fawr i sørvest og Mynydd Eppynt i nord. Det meste av Brecon Beacons nasjonalpark ligger i Brecknockshire. Høyeste punkt er Pen y Fan på 886 moh. Elven Wye markerer nesten hele den nordlige grensen, mens elven Usk renner østover gjennom en sentralt beliggende dal. Det er mange fossefall, hvorav Henrhydfallene er det mest spektakulære. 
De viktigste næringsveiene er turisme, landbruk og skogbruk. 


== Viktige byer ==
Brecon
Brynmawr
Builth Wells
Hay-on-Wye
Llanwrtyd Wells
Ystradgynlais
Caernarfonshire

Caernarfonshire (også kalt Carnarvonshire, walisisk Sir Gaernarfon) er et tradisjonelt grevskap i Wales. Administrasjonsbyen var Caernarfon. Området administreres i dag av Gwynedd og Conwy.
Det grenser mot Irskesjøen i nord, Denbighshire i øst, Cardiganbukten og Merionetshire i sør og Caernarfonbukten og Menaistredet i vest. Arealet er 1462 km², og det er omkring 128 000 innbyggere (2004). 
Området er preget av fjellandskap. Store deler av Snowdonia nasjonalpark ligger i Caernarfonshire, inkludert Wales' høyeste fjell, Snowdon, på 1085 moh. Lleynhalvøya er flatere og har en rekke bukter og sandstrender. Elven Conwy renner langs den østlige grensen. 
Sauehold og turisme er viktigste næringsveier. 


== Viktige byer ==
Bangor
Betws-y-Coed
Caernarfon
Conwy
Llandudno
Porthmadog
Pwullheli
Fylkesvei 862

Fylkesvei 862 (Fv862) går mellom Straumsbotn i Senja og Hungeren i Tromsø. Veiens lengde (unntatt fergestrekningen) er 115,6 km.


== Historie ==
Hele veistrekningen ble åpnet av samferdselsminister Torild Skogsholm 21. august 2004. Tidligere gikk riksveien via Larseng på Kvaløya til Bakkejord. Veien fra Eidkjosen via Kattfjorden til Brensholmen var tidligere fylkesvei. Det var også veipartiene mellom Botnhamn og Stønnesbotn, mellom Mefjordaksla og Senjahopen, og mellom Ersfjord og Skaland. Veien mellom Stønnesbotn og Mefjordaksla var tidligere del av riksvei 861. Veien mellom Skaland og Straumsbotn var tidligere skiltet som riksvei 864.


== Nasjonal turistvei ==

2019 ble den tidligere fylkesvei 63 (Troms) arm av veien.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms og Finnmark fylke ===

Senja

TromsøSalvegen 

Brensholmvegen 

Sandneshamnvegen 

Sjøtunvegen 

Synnøvjordvegen 

Kattfjordeidet 

Fjordvegen 

Erstattet av europavei 8


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv862
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Brensholmen-Botnhamn
Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Fylkesvei 818

Fylkesvei 818 (Fv818) går mellom Storeid og Ballstad i Vestvågøy. Veiens lengde er 8,5 km.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

VestvågøyBuksnesveien 

Skottnesveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv818
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 815

Fylkesvei 815 (Fv815) går mellom Leknes og Smorten i Vestvågøy. Veiens lengde er 38,1 km.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

VestvågøyValbergsveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv815
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 816

Fylkesvei 816 (Fv816) går mellom Rørvika og Henningsvær i Vågan.
Bruene til Henningsvær ble åpnet i 1983, og avløste fergeforbindelsen mellom Festvåg og Henningsvær, som ble satt i drift i 1959.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv816
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 820

Fylkesvei 820 (Fv820) går mellom Ramberg i Bø i Vesterålen og Sortlandsbrua i Sortland. Veiens lengde er 73,1 km.
Veien går langs vestsiden av Sortlandssundet, over Vikeidet til Frøskeland ved Eidsfjorden. Derfra langs indre del av Eidsfjorden, over Skjellfjordeidet og langs Skjellfjordens sørside og Ånnfjordens østside. Videre opp til skaret med Ryggedalstunnelen og ned Ryggedalen til Bø.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

BøBøveien 

ØksnesVesterålsveien 

til  Skansdalen

SortlandVesterålsveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv820
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerHurtigbåt – Nordre Nordland (Nordland fylkeskommune) Arkivert 27. september 2018 hos Wayback Machine.
YouTube: Fra Ryggedalen i Bø, gjennom Ryggedalstunnelen til Ånnfjorden i Øksnes
Kuling.net: Fjell-eventyret (av Kjell Snerte, fra Bøfjerding 1980)
Kuling.net: Ti års dans gjennom skuggeheimen (av Kjell Snerte, fra Bøfjerding 1981)
Gamer.no

Gamer.no er et norsk nyhetsnettsted som hovedsakelig dekker videospill, som eies og utgis av Good Game AS.
Gamer.no ble lansert i april 2001 av Tor-Steinar Nastad Tangedal. Harald Strømme er ansvarlig redaktør for nettstedet, med Audun Rodem som redaksjonssjef (per 2023).Nettstedet fokuserer på anmeldelser, sniktitter, dybdeartikler, intervjuer og nyheter. I tillegg til nyheter og øvrige artikler, har nettstedet et diskusjonsforum, en handleguide, spillvideoer og oversikt over utgivelsesdatoer til kommende spill. Ifølge det offisielle måleverktøyet TNS Metrix fra TNS Gallup har Gamer.no over 70 000 unike lesere og 640 000 sidevisninger hver uke.Gamer.no ble kåret til «årets spillmedium» i 2009 og 2010 ved Gullstikka.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
Mate-URL 
(en) Gamer.no – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Gamer.no på Twitter 
Gamer.no på Facebook 
Gamer.no på YouTube
Høgenheitunnelen

Høgenheitunnelen er en tunnel på riksvei 354 (gamle E18). Tunnelen går gjennom Høgenheifjellet ved Stathelle i Bamble kommune i Telemark og forbinder Stathelle med Rugtvedt. Den ble bygget i forlengelsen av Breviksbrua mellom Brevik og Stathelle som åpnet i 1962. Tunnelen er 621 meter lang og ble åpnet for trafikk sommeren 1964. Veien ble oppgradert i 2016 og 2017.
Høgenheitunnelen var opprinnelig 4,1 meter høy, mens standard på riksveitunneler er 4,2 m. Det det betød at lastebiler som kom fra ferje i Langesund ikke kunne bruke den korteste veien for å komme på E18, men måtte i stedet kjøre en omvei. Næringslivet i området engasjerte seg for å få standard høyde på tunnelen. Blant annet kjørte høye kjøretøy midt i veibanen for å unngå å komme borti armaturer i taket. I 2016 begynte arbeidene med å oppruste tunnelens tekniske systemer, og kjørebanen ble senket, slik at en fikk standardhøyde på 4,2 meter. Den opprustede tunnelen ble åpnet for trafikk igjen 21. april 2017.


== Se også ==
Breviksbrua
Brevikstunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets veikart
Høgenhei er som på Haukeli Artikkel i Porsgrunns Dagblad 15. januar 2008
Botnetunnelen

Botnetunnelen, også kalt Knattåsentunnelen og Knattenåstunnelen, er en motorveitunnel på europavei 18 i Holmestrand kommune i Vestfold. Tunnelen er 1374 meter lang. Den ble åpnet sammen med resten av nye E18 mellom Gutu og Helland 30. oktober 2001. Tunnelen har to løp, med to kjørefelt i hvert løp.


== Oppgradering ==
I 2016 og 2017 ble tunnelen oppgradert med fjellsikring, tekniske rom, ny belysning, LED-skilt, kameraovervåking og nye vifter.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge


== Referanser ==
Baneheitunnelen

Baneheitunnelen er en tunnel på europavei 18 i Kristiansand. Tunnelen er 785 meter lang og har to løp, som hver har to gjennomgående filer. Tunnelen har to planfrie kryss som forbinder tunnelen med Kristiansand sentrum via Stener Heyerdals gate/Festningsgata og bydelen Eg, der også Sørlandet sykehus ligger.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Baneheitunnelen (øst) på Google StreetView.
Baneheitunnelen (vest) på Google StreetView.
Oddernestunnelen

Oddernestunnelen er en 1 049 meter lang tunnel på E18 i Kristiansand sentrum. Tunnelen ble åpnet i 2004 som en del av riksvegprosjektet for ny E18 gjennom Kristiansand. Tunnelen går fra Torridalsveien ved Otra under Oddemarka og frem til Oddernes skole ved Bjørndalsletta, og ble bygget i perioden 2002–2004. Tunnelen har to løp, ett for hver retning, og hvert løp har to kjørefelt. Oddernestunnelen går gjennom løsmasse.


== Se også ==
Veitunneler i Norge


== Kilder ==
Prosjektet på Veidekke.no
José Serra

José Serra (født 19. mars 1942 i São Paulo) er en brasiliansk politiker. Han var med og etablerte det brasilianske sosialdemokratiske partiet PSDB i 1988. Ved presidentvalget i 2002 var Serra PSDBs presidentkandidat men tapte for Luíz Inácio Lula da Silva. 
Han ble valgt som borgermester i São Paulo i 2004, for en periode på fire år.


== Eksterne lenker ==
(en) José Serra – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mevik

Mevik - fra gammelt navn "Midvik" er et bygdesamfunn som ligger i Gildeskål kommune i Nordland. Mevik er plassert i den sørvestlige delen av kommunen. Bygda har en utstrekning på om lag halvannen kilometer langs kystriksveien. Kystriksveien på Nord-Helgeland er del av en nasjonal turistveg. 


== Klima ==


=== Midnattsol ===
Midnattssol oppstår nord for den nordlige polarsirkelen. Mevik ligger på en bredde hvor man i perioden 4. juni - 8. juli har mulighet for å oppleve midnattssola. Samtidig som stedet har midnattssol på sommeren, har den tilsvarende perioder med mørketid på vinteren.


== Natur ==


=== Skromma ===
Elva Skromma, som har sitt utspring fra Skromdalen, har sitt leie gjennom Mevik og munner ut i Meviksjyen. I 2008 ble kraftverket Skromma kraftverk åpnet. Vann til kraftverket føres ned fra Nedre Skromdalsvatn gjennom en 250 meter lang tunnel. Vassdraget er gytested for både laks og sjøørret. Elva er imidlertid etter lave registreringer av laks og sjøørret, blitt stengt for all fiske. 


=== Lokaltrimmen ===
Lokaltrimmen som inkluderer bygdene Grimstad, Mevik, Storvik og Finnes, har en del av sine merkede turløyper beliggende i Meviks utmark. Disse benyttes av innbyggerne i Storvikbukta, fra tettstende rundt og av sommerturistene. Hver enkelt turløype har ved hvert målepunkt en registreringsbok. Når året er omme, kan man etter et visst antall forskjellige registerte turer, delta i trekningen av ulike premier. Lokaltrimmen er et privat initiativ, og løypene vedlikeholdes på dugnad.


== Samfunn ==


=== Mevik kapell ===
Mevik kapell er ei langkirke av tre bygd i 1910. Kirken har 240 sitteplasser. Kirkebygget ble restaurert i 1957. Kirkegården ble tatt i bruk i 1888.


=== Grendehuset ===
Grendehuset, tidligere kalt "Husmorstua" er bygdesamfunnets forsamlingsted, og er lokalisert på Morstad. Lokalet kan leies av alle og blir flittig brukt til konfirmasjoner, messer, fødselsdager, møter og andre lignende sammenkomster. I løpet av de siste ti årene har bygget gjennomgått en betydelig restaurering.
Veddeløpshund

En veddeløpshund er en hund som benyttes til konkurranser i hurtigløp på bane der totalisatorspill (veddemål) tillates. Tradisjonelle veddeløpsbaner er gjerne ovalbaner der løp på henholdsvis 220, 330, 440, 550, 660 eller 770 yards (1 yard = 0,9144 meter) utføres. Andre lengder er også i en viss grad aktuelle.
Veddeløpshunder er typisk av rasen greyhound, spansk galgo eller whippet der totalisatorspill tillates. Greyhound er mest benyttet, men typen må på ingen måte sammenlignes med de greyhounder som benyttes som utstillingshunder. Veddeløpshundene blir spesielt avlet med tanke på et liv på veddeløpsbanen. De er gjerne mindre, mer kompakte og langt mer muskuløse enn utstillingstypen. Andre hunderaser, som oftest mynder, deltar også i veddeløp, spesielt der totalisatorspill ikke tillates. Som sådan konkurrerer hundene innbyrdes innen hver enkelt rase.


== Se også ==
Hundeveddeløp
Lure coursing
Hundesport