Luftforsvaret

Luftforsvaret er Norges flyvåpen, organisert som en forsvarsgren i Forsvaret. Luftforsvaret overvåker, kontrollerer og hevder suverenitet i luftrommet over norsk territorium og tilstøtende områder.


== Historie ==

Hærens flyvevesen ble opprettet i 1912, Marinens flyvevesen i 1916. I 1941 ble de to våpnene underlagt Flyvåpnenes Felleskommando. De to våpen ble 10. november 1944 forenet til en egen forsvarsgren, Luftforsvaret.Navnet på forsvarsgrenen har endret seg noen ganger siden opprettelsen, alt etter som Luftvernartilleriet (LVA) har blitt inkludert eller utskilt. I 1946 ble LVA utskilt fra Hæren og inngikk i Luftforsvaret. Fra 1953 ble LVA tilbakeført til Hæren, og Luftforsvaret ble Det kongelige norske flyvåpen, eller Flyvåpnet. En stortingsproposisjon fra 1957 ble vedtatt i 1959, og LVA inngikk atter en gang i forsvarsgrenen som siden har vært hetende Luftforsvaret.


== Oppgaver ==
Overvåking, kontroll og varsling av luftrommet over norsk territorium og tilstøtende havområder
Politimessig inngripen og kontroll av ukjente fly i fred
Luftforsvar mot angrep på Norges territorium
Offensive flyoperasjoner mot angripers invasjonsstyrke til sjøs, land og i luften
Maritim flyrekognosering over Norges territorialfarvann og tilstøtende havområder
Lufttransport av personell med utstyr for innsetting, fred-krise-krig
Opprettholde og forsvare en baseorganisasjon for egen virksomhet og for mottak av alliert hjelp
Deltakelse i norske beredsskapsstyrker i FN
Søk-, redning- og ambulansetjeneste og lufttransport til støtte for det sivile samfunn og som ledd i internasjonal hjelp.Styrke i fred: 1 430 personer er ansatt i Luftforsvaret, i tillegg kommer ca. 100 befalselever og 600 vernepliktige soldater.
Styrke ved mobilisering: 5 518 personer.
Luftforsvaret består av fire flystasjoner, to Luftforsvarets baser, fem luftvinger, en kontroll- og varslingsstasjon, ett utdanningssenter, elleve skvadroner samt en luftvernartilleribataljon.


== Organisering ==


=== Luftforsvarets ledelse ===
Luftforsvarsstaben
Luftoperativt inspektorat (LOI): Fagutvikling innen lufttjeneste, luftovervåkning og stridsledelse. LOI utgjør det øverste faglige nivået med hensyn til: Taktikkutvikling (fly), koordinerte luftoperasjoner, luftovervåkning og stridsledelse.
Nasjonalt luftoperasjonssenter: Organisering og planlegging for bruk av norsk luftrom.
FlytryggingsinspektoratetSjef Luftforsvaret har syv underliggende enheter:

131 luftving (hovedkvarter på Luftforsvarets stasjon Sørreisa)
132 luftving (hovedkvarter på Ørland flystasjon)
133 luftving (hovedkvarter på Evenes flystasjon)
134 luftving (hovedkvarter på Rygge flystasjon)
Maritim helikopterving (hovedkvarter på Bardufoss flystasjon)
Redningshelikoptertjenesten (hovedkvarter på Sola flystasjon)
Luftforsvarets skoler (hovedkvarter på Kjevik)


== Materiell ==

Luftforsvaret er i 2022 oppsatt med følgende fly og helikoptre:
Kampfly:  Lockheed Martin F-35 Lightning II; Fly for overvåkning: Lockheed P-3 Orion som skal erstattes med Boeing P-8 Poseidon, som er under levering;  Transportfly: Lockheed Martin C-130 Hercules; Helikopter: Bell 412, redningshelikopter: AgustaWestland AW101 som erstatter Westland Sea King. Dessuten brukes SAAB Safari som skolefly.
I andre land med vesentlig større militære styrker enn Norge har gjerne hæren og marinen egne avdelinger for luftfartøyene de bruker, men i Norge er det kun Luftforsvaret som opererer luftfartøyer. Et  unntak er MUAS-droner, som opereres av Hæren.


==== Transport- og tankfly via NATO-samarbeid ====
Norge har tre Boeing C-17 Globemaster III tunge militære transportfly tilgjengelige via Heavy Airlift Wing.
Airbus A330 MRTT (i samarbeid med Multinational Multi Role Tanker Transport Fleet).


=== Luftvern ===
Norwegian Advanced Surface-to-Air Missile System (NASAMS)


== Baser ==

Andøya flystasjon
Banak flystasjon
Bardufoss flystasjon
Luftforsvarsbase Bodø
Evenes flystasjon
Gardermoen flystasjon
Luftforsvarets stasjon Sørreisa
Luftforsvarets skoler på Kjevik
Rygge flystasjon
Sola flystasjon
Værnes garnison
Ørland flystasjon


== Se også ==
Militære grader
Luftforsvarets musikkorps


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fredrik Meyer (1973). Hærens og marinens flyvåpen : 1912–1945. Gyldendal. ISBN 8205056080. 
Vera Henriksen (1994). Luftforsvarets historie : Fra opptakt til nederlag (juni 1912 – juni 1940). 1. Aschehoug. ISBN 8203220681. 
Tom Arheim, Bjørn Hafsten, Bjørn Olsen, Sverre Thuve (1994). Fra Spitfire til F-16 : Luftforsvaret 50 år 1944–1994. Oslo: Sem & Stenersen. ISBN 82-7046-068-0. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Royal Norwegian Air Force – kategori av bilder, video eller lyd på Commons