jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jorvik

Jorvik var det norrøne navnet på den senere engelske byen York. Navnet er sannsynligvis avledet fra det angelsaksiske Eoforwic som igjen var avledet av romernes latinske navn Eboracum. 
Jorvik var i vikingtiden hovedstaden i Nordimbraland (Northumberland eller Northumbria). Nordimbraland omfattet blant annet Yorkshire og deler av Lancashire. Slik var Nordimbraland større enn senere tiders Northumberland. Snorre Sturlason omtalte Nordimbraland som en femtedel av hele England. Store deler av det nordlige England ble påvirket av nordisk kultur gjennom Danelagen. 
Jorvik ble erobret av norske og danske vikinger i 866, og ble hovedstaden i et lite kongedømme. Kongedømmet hadde handelsforbindelser med store deler av verden, noe som avspeiler seg i arkeologiske funn. Omkring 1000 hadde Jorvik det nest største folketallet av byene på De britiske øyer. Bare London hadde større folketall. Vilhelm Erobreren gjorde slutt på Jorviks selvstendighet og etablerte flere festninger med garnisoner i byen. Selv i tiden etter 1066 var det nordlige England og York preget av opprørsvilje mot styring sørfra.


== Noen norskættede konger i Jorvik ==
Gudrød av Jorvik 883 – 895
Ragnvald, konge av Jorvik 919 – 921
Sigtrygg Caech, konge av Dublin 917– 921, Jorvik 921 – 927
Godfrid Sigtryggsson (Gudfrið Siðricsson), konge av Dublin og Jorvik omkring 927 – 937.
Olav Godfridsson, konge av Jorvik 939 – 942
Olav Sigtryggsson Kvåran, konge av Jorvik 949  – 952
Eirik Blodøks, konge av Jorvik 948, 952 – 954.


== Eksterne lenker ==
Jorvik vikingsenter i York
Odd Olsen Ingerø

Odd Rikhart Olsen Ingerø (født 22. september 1950 i Skjeberg) er en norsk jurist og embedsmann. Han var sysselmann på Svalbard i periodene 2001 - 2005 og 2009 - 2015. I perioden fra 2005 til 2009 var han leder av Kripos.
Han var tidligere politimester i Fredrikstad politidistrikt. Han har blant annet vært politimester i Sør-Varanger politidistrikt i tiden 1985 til 1998. 
Ingerø har erfaring fra fengselsstyret i Justisdepartementet. Han har vært politijurist i Kirkenes, dommerfullmektig i Vardø og statsadvokatfullmektig. 
Ingerø ble i 2009 tildelt Politiets hederskors.


== Referanser ==


== Kilder ==
www.nrk.no: Kripos-sjef blir sysselmann
Morten Ruud (jurist)

Morten Ruud (født 25. februar 1950 i Drammen) er en norsk jurist. Han er spesialrådgiver i Justis- og beredskapsdepartementet.
Ruud har vært sysselmann på Svalbard. Han var departementsråd i Justisdepartementet fra 1997 til 2012, herunder da terrorangrepene i Norge 2011 fant sted.


== Biografi ==
Morten Ruud tok juridisk embetseksamen i 1974. Fra 1976-90 var han ansatt i Justisdepartementets lovavdeling (konsulent, byråsjef 1983, underdirektør 1985, lovrådgiver 1985). I 1977–78 var han dommerfullmektig ved Indre Follo sorenskriverembete. I perioden 1990 til 1996 var han ekspedisjonssjef i Justisdepartementets polaravdeling. Fra 1996 til 1997 var han spesialråd i samme departement.
Morten Ruud har gjennomgått Forsvarets høgskoles hovedkurs i 1984–85. Ruud har bred erfaring fra offentlig utrednings- og utvalgsarbeid og internasjonalt arbeid. Blant annet var han leder for «sikkerhetsutvalget» (NOU 1993:3). Han har også hatt flere stillinger internasjonalt, blant annet i FN og Europarådet.
Ruud ble i 1997 utnevnt til departementsråd i Justisdepartementet. Han hadde permisjon fra departementet i perioden november 1998–november 2001 for å være sysselmann; han ble åremålsbeskikket i statsråd den 15. mai 1998. Ruud gikk av som departementsråd 27. april 2012 for å bli spesialrådgiver i Justisdepartementets lovavdeling.Ruud har utgitt Innføring i folkerett (sammen med Geir Ulfstein, 1998, 2002, 2006), Utvalgte emner i folkerett: metode, miljø, havrett, handel (sammen med Geir Ulftsein og Ole Kristian Fauchald, 1997) og Innføring i krigens folkerett (1980).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kjetil Stormark (2011). Da terroren rammet Norge : 189 minutter som rystet verden. Kagge Forlag. ISBN 9788248911609. 
Alexandra Bech Gjørv med flere (22. juli-kommisjonen) (2012). NOU 2012:14 : Rapport fra 22. juli-kommisjonen. Oslo. ISBN 9788258311482.
Ellen Nikolaysen

Ellen Helen Nikolaysen (født 10. desember 1951 i Oslo) er en norsk sangartist og skuespiller. 
Nikolaysen begynte karrieren da hun vant NRKs Talent '70. Hun deltok i Eurovision Song Contest som del av Bendik Singers i 1973, med «Å for et spill», og igjen i 1975 som solo-artist med «Det skulle ha vært sommer nå». I 1974 vant hun «Best Performance Award» i World Popular Song Festival i Tokyo. Hun var nominert til Spellemannprisen i 1973 og 1976.
I 1977 giftet hun seg med Terje Gulbrandsen, og fikk barna Christer Gulbrandsen og Lene Viktoria Gulbrandsen. Hun tonet da ned sin musikalske karriere noen år, før hun gjorde come-back på musicalscenen på begynnelsen av 1990-tallet i rollen som Mrs. Lovett i Sweeney Todd på Det Norske Teatret. 
Utover på 1990-tallet ble hun i større grad skuespiller.  Hun har siden spilt i flere utgaver av Bærums Verk spillet, og i Den Gode Hensigt, sommermusikalen i Svelvik med Ole Christian Øen som regissør.


== Diskografi ==


=== Album ===
1972; Stans! Jeg vil gi deg en sang
1973: Freckles
1976: Kom
1978: Jul med Hans Petter og Ellen, sammen med Hans Petter Hansen
1983: Songar utan ord, sammen med Sigmund Groven
1987: Julekvad


=== Singler ===
1971 Livet er som et orkester (We're All Playing in the Same Band) / Kom, kom, kom (Pomme, pomme, pomme) (Philips 6084 008)
1973 Sangen han sang var min egen (Killing Me Softly With His Song)   / Når du ler
1974 Kunne du lese tanker
1974 You Made Me Feel I Could Fly / Who Put the Lights Out (Philips 6084 043)
1975 Du gjorde verden så lys / Hvis du tror meg (si det nå) (Philips 6084 045)
1975 Touch My Life With Summer / You Made Me Feel I Could Fly (Philips 6084 046)
1975 Wer liebt kommt wieder / Aber du (Philips 6003 419)
1977 Sommerzeit / Du bist nicht mehr, was du mal warst, Boy (CBS 5262)


== Filmografi (utvalg) ==
1975: Faneflukt
1993: Solens sønn og månens datter
2002: Sejer – Djevelen holder lyset


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ellen Nikolaysen på Internet Movie Database 
Biografi i Norsk pop- og rockleksikon fra 2005
(en) Ellen Nikolaysen på Discogs 
(en) Ellen Nikolaysen på MusicBrainz
Gautefall

Gautefall (egentlig Gautefallheia) er et område vest i Drangedal kommune i Vestfold og Telemark. Området ligger mellom 500 og 700 moh, og består stort sett av heier, fjell og lyngområder. Gautefallheia er Drangedals største utfartsområde, strekker seg inn i nabokommunen Nissedal, og er et populært hytteområde.
Gautefall Turisthotell og Gautefall fjellkirke ligger her. Det gjør også Fjelltun Ungdomssenter og Leirskole, som også drar nytte av naturen i området, sommer som vinter.


== Etymologi ==
Navnet er sammensatt av elvenavnet Gaute og verbet å falle. Gaute, fra norrønt gydr, betyr «elven som flommer over sine bredder», eller en flombekk. Til sammenligning, den svenske Göta älv og tyske Giessbach.


== Alpinsenter ==
Gautefall alpinsenter ligger ved Gautefall Turisthotell og ble åpnet for bruk i 1976. Det er et av Telemarks største skisenter med mer enn 85 000 unike skidager i sesongen 2009. Alpinanlegget har 16 nedfarter for slalåm og utfor. Det er én 6-seters stolheis, tre skitrekk og to rullebånd (2020).


== Gautefall biathlon ==
Gautefall biathlon er en skiskytterarena som ble åpnet august 2009. Anlegget oppfyller alle internasjonale krav og standarder for skiskyting, og det er blitt avholdt en rekke regionale og nasjonale mesterskap på arenaen, både sommer og vinter .
Anlegget er til helårs bruk, med en 4,2 km. asfaltert lyssatt løypetrasé og 31 elektroniske skiver. Høydeforskjellen i løypa er 70 meter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Destinasjon Gautefall
Skagerrak

Skagerrak er havområdet som skiller Danmark (Nord-Jylland) i sør, Norge (Sørlandet) i nord og Sverige (Bohuslän) i øst. Skagerrak er en gren av Nordsjøen og en tenkt linje mellom Lindesnes fyr i Norge og Hanstholm fyr i Danmark danner grensen mot Nordsjøen i vest. En tilsvarende  linje mellom Grenen ved Skagen i Danmark til Marstrand i Sverige angir grensen mellom havområdene Skagerrak og Kattegat. I nord grenser Indre Skagerrak til Ytre Oslofjord mellom Langesund i Telemark og Hvaler i Østfold.
Dybden varierer meget, fra Norge er det kort avstand til Norskerenna hvor dybden er opptil 725 meter, mens det utenfor Jylland er grunt langt til havs. Avstanden mellom Danmark og Norge er i lange partier ganske jevn. Helt ytterst, mellom Hanstholm og Lindesnes er riktignok avstanden 132 km/71,7 nm. Mellom Hanstholm og skjærgården utenfor Mandal er avstanden 113 km/61 nm, mellom Hanstholm og skjærgården utenfor Kristiansand 110 km/60 nm, mellom Hirtshals og skjærgården utenfor Grimstad 111 km/61 nm, og mellom Grenen og Tromøya ved Arendal 128 km/69 nm. Lenger nordøst øker avstanden igjen. Mellom Grenen og skjærgården i Båhuslän er avstanden kortere: 50 km/27 nm, og denne minker sakte som sikkert ettersom Grenen vokser i retning av Svenskekysten.


== Korteste avstand over Skagerrak ==
Det er to-tre strekninger som konkurrerer om å være den korteste distansen over Skagerrak mellom Norge og Danmark, den ene går mellom Hanstholm i Danmark og Flekkerøya utenfor Kristiansand, den andre mellom Hirtshals i Danmark og skjærgården utenfor Grimstad.


=== Hanstholm-Flekkerøya ===
Avstanden mellom moloen i Hanstholm til Lille Svarten (NM93), et skvalpeskjær syd av Flekkerøya er 108,60 km (58,64 Nm).


=== Hirtshals-Lillesand ===
Avstanden mellom moloen i Hirtshals til skjærgården i Høvåg er rundt 110 km.


=== Hirtshals-Grimstad ===
Avstanden mellom moloen i Hirtshals til Hesnesbregen (NM97), en holme syd av Grimstad er 110,12 km (68,43 Nm).


== Navnets opprinnelse ==
Denne havstrekningen ble opprinnelig kalt Jyllands hav. Navnet Skagerrak kom inn i norsk språk med betegnelsen som var i bruk på nederlandske sjøkart i middelalderen. De var de eneste brukbare sjøkart som fantes på denne tiden og fikk innflytelse også fordi nederlandske skip stod for mye av trafikken på Sør-Norge og mot Østersjøen, (mens hanseatene dominerte handelen over Bergen).
Betegnelsen er satt sammen av det danske ordet Skagen og den nederlandske endelsen «-rak» som betyr «rett/bein/rak havstrekning» – altså den rette veien mot Skagen. Trafikken i Skagerrak med seilskip gikk i hovedsak langs norskekysten fordi skjærgården gav muligheter for å søke nødhavn i dårlig vær samtidig som man på denne ruten holdt unna de langgrunne, lumske farvannene langs danskekysten – blant annet med navn som Jammerbugt.


== Referanser ==


== Se også ==
MF «Skagerak»


== Eksterne lenker ==
(en) Skagerrak – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Skagerrak – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Miljøstatus i Norge: Nordsjøen og Skagerrak
Først & sist

Først & sist er et norsk talkshow med Fredrik Skavlan som gikk på NRK1 fra 1998 til 2007. Programmet gikk på fredagskvelder og ble etter en tid regnet som et av programmene i NRKs «gullrekke» med rundt én million seere hver sending. 
Programmet fikk Gullruten 2002 i klassen beste aktualitets- og debattprogram. I tillegg fikk programleder Skavlan prisen for beste programleder under Gullruten 1999. Fra 27. september 2005 gikk programmet også på SVT i Sverige. Marit Åslein var utegående reporter for programmet fra høsten 1999 til 2007.
I mars 2007 ble det kjent at Skavlan ville slutte som programleder for serien etter at vårsesongen var ferdig. Sendetiden på fredagskvelden ble overtatt av et nytt talkshow, Grosvold, ledet av Anne Grosvold.
I 2009 startet en ny versjon av talkshowet på Sveriges Television, under navnet Skavlan. Dette ble etterhvert til en norsk-svensk produksjon.
Programmet hadde mange internasjonalt kjente gjester, blant andre Hans Blix, Pelé, Paulo Coelho, Liv Ullmann, Ronan Keating, Donald Trump, Göran Persson, Robbie Williams, Meat Loaf, Joe Cocker, Nicole Kidman, Desmond Tutu, Juliette Lewis, Julio Iglesias, Wyclef Jean, Johnny Knoxville, Peter Stormare, Jonas Gahr Støre, Carl Bildt, Mark Knopfler, Justin Hawkins, Pet Shop Boys, Bob Geldof, Jan Guillou, Elvis Costello, Katie Melua, David Suchet, Ken Follett, Riz Khan, Gro Harlem Brundtland, Leonard Cohen, Al Gore og Kofi Annan.


== Kuriosa ==
230 sendinger siden starten og frem til 27. april 2007.
115 av sendingene har hatt over én million seere.
Over 1000 gjester har vært innom studioet.
Seerrekord den 14. november 2003 med 1,4 millioner seere (74 % i markedsandel).
Toppåret var 2005 med 1,1 millioner seere i gjennomsnitt. (Snittet var på 951 000 seere i 2006.)(Kilde: VG, 28. mars 2007, s. 36)


== Se også ==
Liste over gjester i Først & sist
Alfabetisk liste over gjester i Først & sist


== Episoder ==
Blant disse episodene regnes ikke episoder som kun inneholdt klipp fra tidligere sendte episoder. Slike episoder ble som regel sendt som avslutning på sesongen.


== Kritikk ==
I februar 2002 kom historikeren Jon Hustad med krass kritikk av Skavlan i forbindelse med Først & sist, der Hustad mente at han brukte kvinner som sex-objekter. Hustad mener programlederen med sin opptreden reduserer Åsne Seierstad fra å være en anerkjent krigsreporter til å være ei rødmende ungjente, og at han aldri ville gjort det samme med for eksempel krigsreporteren Hans-Wilhelm Steinfeld. Videre sa han at «unge kvinner må få lov til å bli betraktet som et selvstendig individ uten seksuelle hentydninger med kyss klapp og klem på NRK». Han trakk også fram intervjuet med Herborg Kråkevik. Hun ville snakke om politisk engasjement, mens han ville flørte, mente Hustad, som sa han ikke kunne forstå programlederens oppførsel. Bråket rundt denne saken førte etter hvert til at Skavlan ble omtalt som Fredrik den kåte i enkelte medier.


== Oversikt over dem som hyppigst har vært gjester ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Først & sist på Internet Movie Database 
(no) Først & sist hos Filmfront
Geilo

Geilo er et tettsted og ei bygd i Hol kommune i Viken fylke. Tettstedet har 2 020 innbyggere per 1. januar 2022. Geilo er et turiststed med hoteller, vintersportsanlegg og stor hyttebebyggelse. Det er også en del mindre industri. 
Geilo stasjon på Bergensbanen (794 moh.) ble åpnet 21. desember 1907 med navnet Gjeilo. Navnet ble endret til Geilo i april 1921. På veinettet er det Rv7 som gir forbindelse vestover til Bergen og østover gjennom Hallingdal til Hønefoss på Ringerike. 
Fra 1913 til 1980-årene ble Geilo-møtene av norske kristelige organisasjoner holdt på Geilo.


== Geilo som turiststed ==
På Geilo finnes det flere forskjellige hoteller.  Geilo sentrum har et utvalg av forretninger og servicetilbud. Geilo Handelslag, stiftet i 1908, er en dominerende butikk på stedet. Sentrum byr på tradisjon og historie med de gamle bygningene på Geilojordet, og de tradisjonsrike produksjonsbedriftene Øyo, Brusletto, Geilo Verktøy og Geilo Jernvarefabrikk, og lokale håndverkere.
Geilo, som ligger nær opp til høyfjellet, har gode vilkår for turistnæringen både vinter og sommer. Her er det mange løyper over snaufjell og gjennom småskog, og et utall av vann hvor det finnes ørret.
Turisttrafikken har økt, og i dag er det åtte hoteller og pensjonat, ungdomsherberger og mange mindre steder for overnatting. Stedet har i dag 1400 sengeplasser for turistnæringen, og i tillegg kommer alle de som leier ut privat, og et utall av hytter.
Sesongen blir også lengre, for skiføret holder seg lengre oppe på fjellet enn nede i dalen. A/S Geilo Taubane ble stiftet, og etter mange motganger, særlig med en del grunnavståelser, lyktes det styret for taubanen å få denne i drift i 1954. Den fikk en lengde på 750 meter, og en høydeforskjell på 250 meter. Taubanen kostet 750 000 kroner. Trafikken øker hvert år, og siste året hadde banen 49 585 opp- eller nedkjøringer.


== SkiGeilo ==
Alpinanlegget på Geilo (Geilo Skisenter) benytter markedsnavnet SkiGeilo og har 22 heiser, 44 nedfarter og 3 terrengparker for vintersport i Vestlia, Kikut, Geiloheisen, Halstensgård og i Havsdalen. I 2019, 2020, 2021 og 2022 fikk Geilo prisen for "Norges beste skisted" i World Ski Awards, etter at Trysil tidligere hadde vunnet de første seks årene.


== Hotellhistorie ==
De første hotellene som ble bygd var:

Geilo Hotell, O.T. Jeilo, 1890
Øyo Hotell, fru Bang Olsen, 1909
Haugen Hotell, Ola Uthus, 1914
Breifoss Hotell, frk. Brekke
Ustedalen Hotel, fru G. Jensen.Like etter åpningen av Bergensbanen, ble to hotell bygd:

Haugs Hotell av Petter Haug
Dr.Holms Hotel  av dr. HolmNorsk Hotellkompani kjøpte begge hotellene i 1916. Haugs Hotell brant ned samme året, og ble ikke bygd opp igjen.
I etterkrigstiden har også hoteller som Bardøla Høyfjellshotell blitt bygget på Geilo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Geilo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
www.geilo.no
www.epostavisen.no (lokal nettavis)
Geilo skole
Geilo kino
Hol kommune Arkivert 30. mai 2012 hos Wayback Machine.
Geilo i bilder
ScenicNorway, bilder fra Geilo
Aerogel

Aerogel er et konstruert materiale ofte kalt frossen røyk eller blå røyk. Aerogel er det stoffet i verden som har lavest kjent massetetthet. Tettheten varierer etter type, men de mest ekstreme formene består av rundt 99,9% luft og har en massetetthet helt nede i 1 g pr. dm³ (liter). Materialet er et stivt skum, med en konsistens lik polystyren. Det er et ekstremt sterkt materiale, og kan bære 2000 ganger sin egen vekt uten å kollapse, men det er meget sprøtt og lite resistent for støt.
Aerogel ble funnet opp av kjemikeren Samuel Stephens Kistler i 1931. Det er en utbredt myte at aerogel kommer fra NASA, et resultat av koordinert forskning mellom NASA og Aspen Systems, Inc. NASA har forsket mye på aerogel, og har brakt produktet fremover både når det gjelder produksjon og bruksområder, men det var Kistler som klarte å lage en silikabasert aerogel hele 27 år før NASA ble stiftet. De eksakte omstendighetene rundt oppfinnelsen er usikre, men den vanligste historien er at aerogel er et resultat av en konkurranse mellom Kistler og en Charles Learned, «for å se om de kunne trekke væsken ut av en gelé uten at den krympet».
Aerogel har mange interessante egenskaper, inkludert en utpreget dendrittisk struktur og ekstremt lav termisk konduktivitet (ca. 0,017 W/mK) som gir det imponerende isolasjonsegenskaper og et smeltepunkt på 1 200 ℃.
Det er mange områder der aerogel blir brukt. Ett bruksområde er å fange støvpartikler, noe NASA gjorde ombord i Stardust-romskipet.
Aerogel er laget ved å trekke væsken ut av en gel gjennom superkritisk tørking. Den første formen for aerogel var basert på en silikagel, men Kistler klarte også å lage aerogel med alumina, kromoksid og tinnoksid. Mot slutten av 1980-tallet klarte man også å produsere aerogel av karbon. Silikabasert aerogel er fremdeles den mest vanlige.
En fremgangsmåte for å lage aerogel er at man starter med en flytende alkohol, som etanol, og blander den med silisiumdioksid (kvarts)-støv (silika) for å lage en gel. Deretter, ved en prosess kalt superkritisk tørking, blir alkoholen presset ut av gelen, gjerne med bruk av høytrykks karbondioksid. Med denne tørkeprosessen kollapser ikke gelen (mister ikke luftinnholdet). Silikabasert aerogel ser gjerne blåaktig ut fordi kvartsen sprer kortere bølgelengder av lys på samme måte som atmosfæren sprer sollys mot jorden på dagtid. På tross av dens gjennomsiktige utseende, føles den som hardt plastskum.
Aerogel er oppført 15 ganger i Guinness rekordbok for materialegenskaper, blant annet som beste isolator og det faststoff som har minst tetthet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aerogel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NASA-foto av aerogel.
Pistol

Pistol er en type skytevåpen som brukes i én hånd. Ordet brukes normalt spesifikt om våpen som bruker krutt som drivmiddel.Våpen som går under denne betegnelsen er revolvere, semi-automatiske pistoler, full-automatiske pistoler, og enkeltskuddspistoler slik som flintlås- og perkusjonpistoler. Kjente typer pistoler er John Moses Browning med sin Colt M1911, GLOCK med sine polymerpistoler og revolveren Colt Single Action Army (Colt Peacemaker). Noen ganger brukes ordet i en mer restriktiv betydning om semi-automatiske pistoler, hvor revolvere og fullautomatiske pistoler er ekskludert.
Småkalibrede pistoler og revolvere i kamret for .22 Long Rifle bruker patroner med randtenning som er rimelige å fremstille. De er populære til øvelsesskyting og finnes også som vitenskapelig utformede konkurransevåpen.
Det produseres også rene konkurransevåpen i .32 S&W Long til bruk i det internasjonale grovpistolprogrammet. 


== Etymologi ==
Ordet «pistol» er utledet av det franske ordet pistole (eller pistolet), som har tre mulige opprinnelser:

Fra det tsjekkiske ordet píšťala (fløyte eller pipe, som sikter til formen til et husittisk skytevåpen), fra middelhøytysk pischulle eller fra middelfransk pistole.
Fra byen Pistoia i Italia, hvor håndholdte våpen (utformet for å skyte med fra hesteryggen) ble produsert først på 1540-tallet.
At tidlige pistoler ble båret av kavaleriet i hylstre som hang fra hestesadelen (som kalles pistallo på middelfransk).På norsk brukes ordet noe annerledes enn på engelsk, der pistol spesifikt brukes om alle enhåndsvåpen som ikke er revolvere.


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pistols – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Pistoler i DigitaltMuseum
Morsdag

Morsdagen er en hedersdag for mødre, som feires på varierende dato i forskjellige land. I Norge feires morsdagen den andre søndagen i februar, det vil si søndag 12. februar i 2023, og søndag 11. februar i 2024.


== Historie ==


=== Amerikansk opprinnelse ===
Ann Maria Reeves Jarvis, en ung, hjemmeværende mor fra Appalachene i USA, prøvde å forbedre de sanitære forholdene for alle parter etter den amerikanske borgerkrigen ved å opprette flere foreninger som hun kalte «Mothers' Day Work Clubs». I 1868 begynte hun å arbeide for å forsone partene. Inspirert av Ann Marie Reeves Jarvis' arbeid skrev Julia Ward Howe ik: «Morsdagsoppropet»), men greide ikke å få innført «Mother's Day for Peace» (norsk: «Morsdag for fred») som en offisiell helligdag. Ann Maria Reeves Jarvis' datter Anna Marie Jarvis kjente til både sin mors arbeid og arbeidet til Julia Ward Howe. Cirka ett år etter at moren døde, holdt hun en minnemarkering for henne 12. mai 1905, og begynte så å arbeide for å få innført en offisiell minnedag for mødre. Første morsdag ble feiret 10. mai 1908 i Grafton i Vest-Virginia i kirken der den avdøde Ann Maria Reeves Jarvis hadde undervist på søndagsskolen. Skikken spredte seg til 45 stater i USA, og ble erklært offisiell helligdag i begynnelsen av 1912. I 1914 erklærte daværende president Woodrow Wilson den første nasjonale morsdag.


== Tradisjoner ==


=== Norge ===
Morsdagen ble til å begynne med arrangert av religiøse organisasjoner, men det var Oslo-kvinnene Dorothea Schjoldager og Karen Platou som i 1918, i samarbeid med ideelle organisasjoner, forretningsfolk og massemedia fikk gjennomslag for å etablere morsdagen som en årlig begivenhet i Norge. Dagen har senere gått over til å bli en familiedag, der mødre oppvartes med f.eks kaffe på sengen om morgenen, blomster og kake.
Morsdagen har etter hvert blitt en stor kommersiell høytid gjennom markedsføring av morsdagskake, morsdagsblomster og morsdagsgaver. Barnehager og skoler opprettholder tradisjonen ved å følge opp ideen om feiringen av mor, og setter barna til å lage kort og gave til mor. Trender viser likevel at dette er på vei ut fra skolen, siden det etter hvert er mange forskjellige familiesammensetninger i de tusen hjem.


== Datoer ==
Dagen feires på forskjellige dager i mange land.


== Se også ==
Farsdag


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mother's Day – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Morsdagshistorie
Sabotasje

Sabotasje kommer av det franske ordet sabot som betyr tresko; arbeiderne kastet treskoene sine i maskinene for å stoppe dem. Sabotasje er et kampmiddel som hindrer produksjonen ved å sette ned arbeidstempoet eller ødelegge maskiner, verktøy eller bygninger. I krig er sabotasje et vanlig kampmiddel. Vemork-aksjonen, Operasjon Company i Eydehavn, sabotasjen mot DS «Donau» og sabotasjeaksjonene mot Thamshavnbanen er kjente sabotasjeaksjoner i Norge under andre verdenskrig.


== Se også ==
Kompani Linge