Katastrofer og store ulykker i Norge

Norske katastrofer og store ulykker er en oversikt over kjente katastrofer og store ulykker som har funnet sted i Norge,  på norsk territorium eller på norske skip, samt en del ulykker utenlands der mange nordmenn har omkommet. Vi er klar over at oversiktene og tabellverket inneholder langt mer enn hva som dekkes av begrepet katastrofer, så som pandemier, krigshandlinger og forlis, men velger å lage én oversikt i stedet for å splitte opp i undergrupperinger.


== Hva som er inkludert ==
I listen under er det tatt med :

Ulykker og katastrofer der minst 15 personer har mistet livet.
Sykdom og epidemier på det som idag er norsk territorium.
Ulykker på norsk territorium, inklusive Svalbard.
Ulykker i forbindelse med oljeleting og/eller tilbringertjeneste på norsk sokkel (vesentlig Nordsjøen).
Ulykker/forlis skjedd innenfor norsk territorialfarvann, uansett om nordmenn er direkte berørt.
Ulykker/forlis på norske skip uavhengig av hvor i verden forlis har skjedd.
Flyulykker der et vesentlig antall nordmenn er omkommet (normalt minst 15).Det er nokså tilfeldig hvilke enkelthendelser fra krigshandlingene 1940 – 1945 som tatt med i listen. Senkingen av norske handelsskip i Atlanterhavet, i sjøslag eller ved frittstående torpederinger, og diverse konfrontasjoner og aksjoner på norsk jord, kan alle fortjene en plass i listen.
Selv om enkelte katastrofer kan pågå over mange år tar vi i denne oversikten primært med enkelthendelser som er utløst av en særskilt årsak, og som normalt er avgrenset i tid til maksimalt ca. 1-2 år.


== Liste over norske katastrofer ==


== Koleraepidemiene på 1800-tallet ==
Denne oppstillingen baserer seg på et sammendrag laget av Bjørn Davidsen. Primær kilder er angitt i hans artikkel, se også etterord.

1833 Kolerautbruddet Kristiania/langs Oslofjorden: 817 døde [1]
1848-1849 Kolerautbruddet i Bergen: 619 døde [2]
1849-1850 Øvrige deler av nåv. Hordaland: «over 600 døde» [3]
1849-1850 Kolerautbruddet i Rogaland: 130 døde [4]
1850 Nytt kolerautbrudd i Kristiania: 87 døde [5]
1853 Enda et utbrudd i Kristiania: (minst) 1421 døde [6]
1853 Spredning på Østlandet: usikkert antall døde [7]
1854-1857 Tallrike lokale utbrudd sørover langs Oslofjorden: usikre tall for døde (bl.a. Drammen 21, Tønsberg 47) [8]
1866 Nye tilfelle langs hele kysten fra svenskegrensen til Mandal: 54 døde [9]
1873 Siste epidemi på vestlandet: få døde, dog åtte i Bergen


== Andre sykdommer og epidemier ==
Gjennom årene har tallrike influensaepidemier jevnlig vært hovedårsak eller medvirkende årsak til mange dødsfall, fordi disse rammer nokså hardt blant dem som allerede har et svekket immunforsvar.
Noen av disse epidemiene har rammet hardere enn andre. Asiasyken i 1957/1958 var en av disse. Hverken fugleinfluensaen (H5N1) i 2005 eller svineinfluensaen i 2009/2010 utviklet seg så ille som de verste scenarioene fryktet. Disse hyppige influensaepidemiene er derfor heller ikke tatt med i listene over.


== Store bybranner ==

Gjennom tidene har det forekommet store og omfattende bybranner i Norge. Fra middelalderen er tall på omkomne ikke kjent, men vi kan ikke se bort fra at flere av disse bybrannene kan ha tatt mange liv. Også bybrannen i Bergen i 1702 tok flere menneskers liv, men her er dokumentasjonen like mangelfull. Med unntak for to branner i Bergen under annen verdenskrig, er disse store bybrannene ikke med på listen over.


== Sjøfolk under verdenskrigene ==
Trefninger mellom krigsmaktene tok mange liv både under første og annen verdenskrig. Det gjaldt såvel militære som sivile fartøyer.
For tapene under første verdenskrig finnes en del tall i artikkelen Første verdenskrig til sjøs. Den norske marinen var i svært liten grad påvirket av krigen, tapene gjaldt i langt større grad handelsflåten og kysttrafikken. En del tall finnes hos Statistisk sentralbyrå.Under annen verdenskrig fant de største militære tapene sted under slaget om Narvik den 9.april 1940, da panserskipene «Eidsvold» og «Norge» ble senket, noe som sendte over 270 nordmenn i døden. Snart etter ble den norske krigsmarine avvæpnet, eller kom under okkupantenes kontroll. Enkelte fartøyer var likevel operative, og deltok i forsvar av Nortraships konvoifart i Atlanterhavet.
Det var under konvoifarten at de største tapene av sjøfolk fant sted; såvel norske mannskaper som andre allierte. Krigsseilerregisteret har oversikter over omkomne. Mange nordmenn mistet også livet som deltakere i hjemmeflåten.


== Andre katastrofer i utlandet der norske liv har gått tapt ==
1. Desember 1942 blir 346 norske kvinner, barn og eldre gasset i hjel ved ankomst ved interneringsleiren i Auschwitz. Dagen hvor flest nordmenn er blitt myrdet i moderne historie. 735 av de norske deporterte jødene blir drept i løpet av krigen, de fleste i Auschwitz. Bare 38 av de 773 norske deporterte jødene overlever.
Jordskjelvet i Indiahavet, 26. desember 2004 tok livet av ca. 350 000 mennesker. 84 nordmenn omkom; 18. juli 2005 ble den siste omkomne, norske statsborgeren identifisert.
«Titanic»-forliset, 14. april 1912: 1502 omkomne, derav 21 norske.
«Estonia»-ulykken, Østersjøen, kantring, 28. september 1994: 852 omkomne, derav seks norske.
Linate-ulykken, Italia, flyulykke, 8. oktober 2001: 118 omkomne, derav tre norske.
Air France-ulykken i Atlanterhavet, flyulykke, 1. juni 2009: 228 omkomne, derav tre norske og en britisk-norsk 11-åring.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Meteorologiske og andre ulykker i Norge og Danmark
Naturkatastrofer, branner, ulykker i Norge gjennom tidene v/ Torleif Haugødegård
Jernbaneulykker i Norge
NOU 2000: 24 – Et sårbart samfunn, kapittel 7: Transportsikkerhet