jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Acadia

Acadia (fransk: Acadie) var en fransk koloni som ble grunnlagt i 1605 av oppdageren Samuel de Champlain (1574–1635) i Nord-Amerika. Området er i dag dels en del av provinsen Québec i Canada, dels en del av De kanadiske kystprovinser, og dels en del av delstaten Maine i USA. 
Samuel de Champlain etablerte i 1605 også bosetningen Port Royal på øya som nå kalles Nova Scotia; dette var den første europeiske bosetningen på Nord-Amerikas østkyst nord for Florida. Acadia ble en av koloniene som sammen med Québec utgjorde Nouvelle-France. Frankrike gjorde opprinnelig krav på hele kyststrekningen mellom 40 og 46 grader nord, men områdene sørover fra Kennebec River i Maine tilfalt under kolonikrigene med Storbritannia New England. Under fransk herredømme omfattet Acadia store deler av den nåværende regionen The Maritimes i Canada, med provinsene New Brunswick, Nova Scotia og Prince Edward Island.
Frankrike og Storbritannia kjempet gjennom mesteparten av 1600- og 1700-årene om koloniene i Nord-Amerika. Acadia ble erobret av britene og gjenerobret av franskmennene gjentatte ganger. Kolonien ble erobret av Storbritannia men avstått til Frankrike ved freden i Breda (1667), avstått til Storbriannia i 1690, gjenerobret av Frankrike og avstått igjen ved freden i Utrecht i 1713. De franske krav på Nova-Scotia ble endelig oppgitt ved Paris-traktaten i 1763, da hele Ny-Frankrike ble britisk. 
Navnet Acadia ble introdusert av den italienske oppdager Giovanni da Verrazzano i fransk tjeneste. På et kart fra 1548 kalles kysten nordover fra Virginia Arcadia etter et klassisk gresk landskap, berømt for sin skjønnhet og fruktbarhet.
Bokstaven 'r' i navnet falt bort da kong Henrik IV godkjente kolonien la Cadie, av Champlain kalt Acadie. Noen forskere mener at navnet heller skal utledes fra språket mi'kmaq, hvor etterleddet -akadie   betyr «en god boplass». Teorien er at kontakten mellom franske handelsfolk og de innfødte førte til at l'Arcadie ble forandret til l'Acadie. 


== Acadisk kultur i Louisiana ==
Under britenes krig mot de innfødte stolte de ikke på de franske innbyggerne, da disse hadde hatt et godt samarbeid med de innfødte, som Frankrike støttet i krigene mot Storbritanna. Dette gjorde at de britiske styrkene forsøkte å tvinge fram en troskapsed fra den franske befolkningen. Da disse vegret for dette, raserte britene bosetningene og fordrev dem i 1755 fra deres hjem, som et tidlig eksempel på etnisk rensning (le Grand Dérangement). Fem år senere overtok britiske lojalister acadiernes eiendommer. Mange av innbyggerne bosatte seg i Louisiana, hvor deres franske språk fremdeles tales av rundt 300 000 mennesker. Av folkenavnet cadien, anglifisert til cajun, har verden fått begreper for mat og musikk som skriver seg fra denne regionen.
Hypancistrus

Hypancistrus (fra gresk hypo, «under», og agkistron, «krok») er en gruppe harniskmaller fra Amazonasvassdraget i Sør-Amerika. 
I motsetning til mange av de andre harniskmallene, er noen av Hypancistrus-artene mer kjøttetende, og foretrekker en proteinrik diett.
Arter av Hypancistrus er også populære akvariefisk.


== Taksonomi ==
Denne slekten er relativt ny, og ble beskrevet i 1991, med zebramalle som typeart. Den neste arten, Hypancistrus inspector ble beskrevet i 2002.
I 2007 ble fire nye arter beskrevet. 
Det er imidlertid mange ubeskrevne arter enda. 
Disse benevnes ofte med L-nummer. 
Man har trodd at slekten ikke er monofyletisk, men dette synet har siden endret seg.
De lever i sakte- og moderat strømmende vann. 


== Eksterne lenker ==
(en) Hypancistrus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Hypancistrus i Encyclopedia of Life 
(en) Hypancistrus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hypancistrus hos ITIS 
(en) Hypancistrus hos NCBI 
(en) Kategori:Hypancistrus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hypancistrus – detaljert informasjon på Wikispecies
Fatma

Fatma (arabisk فاطمة) er en alternativ transkripsjon av kvinnenavnet Fatima (فاطمة) som kommer av et arabisk uttrykk for «avholdenhet» eller «å venne et barn fra brystet».


== Utbredelse ==
Fatma er det mest brukte kvinnenavnet i Tyrkia. Fatma er også blant de ti mest utbredte arabiske kvinnenavnene ifølge Dictionary of Arab Names.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Fatma og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Fatma Bhanji Jynge (1947–), norsk-tanzaniansk sivilarkitekt og tidligere statssekretær i kommunaldepartementet
Fatma Akyüz, tysk kickbokser
Fatma Suslu, norsk politiker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Fatma
(en) Think Baby Names: Fatma
Engebråten skole

Engebråten skole er en 8–10 skole (ungdomsskole) på Kjelsås i bydel Nordre Aker i Oslo. Skolen er tegnet av Østgaard arkitekter A/S ved arkitekt Terje Grønmo og ble tatt i bruk oktober 1997. Skolen har ca. 780 elever fordelt på seks og syv paralleller på hvert trinn med 30 elever i hver klasse.
Skolen tar primært i mot elever fra barneskolene Korsvoll skole, Grefsen skole, Kjelsås skole, Disen skole og Maridalen skole. Engebråten skole tar også imot elever fra andre skoler når det er ledige plasser. 


== Skolebygningene ==
Skoleanlegget består av fem bygg:

en hovedbygning med kantine, bibliotek, gymsal, klasserom, kjøkken og kontorer
to mindre bygg med kun klasserom
to brakker med både kontorer og klasserom


== Historikk ==
Skolen ble opprettet etter befolkningsøkning i området og økt behov for skoleplasser etter at seksåringene skulle bli førsteklassinger fra 1997. Kjelsås skole og Grefsen skole hadde vært barne- og ungdomsskoler, men avgav ungdomstrinnet til den nye skolen på Engebråten. Skolen var forsinket til skolestart høsten 1997 og elevene måtte busses til andre skoleanlegg de 7 første skoleukene. Åttendeklassene gikk da på Brynseng skole og alle niende- og tiendeklassene på Skøyenåsen skole. 14. oktober 1997 kunne endelig 450 elever og nærmere 50 ansatte innta den nye skolen.
Skolen har opplevd kraftig vekst i elevtall og har ved flere anledninger blitt utvidet med paviljonger, i 2001, 2002, 2003, 2009 og 2010.
Fra oktober 2010 ble Kjelsås skole rehabilitert og utvidet. Det ble i den forbindelse satt opp paviljonger ved Engebråten, der de om lag 740 elevene fra Kjelsås oppholdt seg i de to årene utbyggingen ved Kjelsås varte. I 2012 sto Grefsen skole i tur for rehabilitering, og denne skolens elever overtok da paviljongene på Engebråten, også det for en planlagt toårsperiode.


== Rektorer ==
1997–2004: Dag Harald Gomnæs (til Veitvet skole)
2004–2011: Merethe Holmen
2012–2015: Jon Isebakke
2015–2020: Marit G. Sesseng
2020–: Sveinung Bjørkøy


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 7. februar 2018.
Skolens hjemmeside
Facebook
Trygg Katalog

Trygg Katalog er en medlemsorganisasjon for katalogselskaper i Norge, og er et initiativ fra bransjen selv da mange næringsdrivende opplever at ikke alle følger god forretningsskikk. Organisasjonen skal sikre rettighetene til privat og offentlig virksomhet som kjøper profilering (eller annonserer) hos katalogselskapene.
Trygg Katalog har i samarbeid med Mediebedriftenes Landsforening (MBL) opprettet en nemnd som informerer om hvilke aktører som har forpliktet seg til å følge et sett med retningslinjer/kvalitetskrav. Disse kvalitetskravene skal sørge for at bedrifter som kjøper katalogoppføring hos medlemmer av Trygg Katalog vet at som minimum følges disse kravene. Bedrifter som forplikter seg til retningslinjene kan bruke stempelet Trygg Katalog. Dette vil gi kunder en kvalitetssikring og bidra til å rydde opp i markedet for slike tjenester.
Alle medlemsfirma forplikter seg blant annet til å ha oppdaterte brukertall tilgjengelig på den ukentlig oppdaterte topplisten fra TNS Gallup.


== Medlemsfirma ==
Eniro Norge AS
Opplysningen 1881
180.no
Purehelp.no
Internettopplysningen AS
Alle medlemsfirma er godkjent av Trygg Katalog og oppfyller de ti kvalitetskravene utarbeidet av organisasjoen.


== Eksterne lenker ==
Trygg Katalog Arkivert 10. februar 2020 hos Wayback Machine.
TNS Metrix Topplisten
Canadas senat

Canadas senat (engelsk: Senate of Canada; fransk: Sénat du Canada) er en del av Canadas parlament og består av 105 senatorer utnevnt av generalguvernøren på bakgrunn av statsministerens nominasjoner. Senatorene sitter til de fyller 75 år.
Senatets fremste oppgave er å godkjenne de lover som Underhuset har vedtatt, før disse går til generalguvernøren for endelig sanksjon. Senatet kan også fremme egne lovforslag. Den årlige åpningen av parlamentssesjonen foregår også i senatet, ved at generalguvernør i dette leser regjeringserklæringen.
Kammeret er delvis modellert etter det britiske Overhuset. Institusjonen er på samme vis omdiskutert for å være udemokratisk og det er en løpende debatt om senatet skal reformeres eller avskaffes. Senatets popularitet har ikke blitt bedre det det høsten 2012 brøt ut en skandale knyttet til utgifter som involverte flere senater.Senatorene er fordelt mellom Canadas provinser, slik at hver av de fire grupperingene Ontario, Quebec; de maritime provinsene New Brunswick, Nova Scotia og Prince Edward Island; samt de vestlige provinsene Britisk Columbia, Alberta, Saskatchewan og Manitoba har 24 seter.
Territoriene Newfoundland og Labrador, Nordvestterritoriene, Yukon og Nunavut fordeles utenom disse regionale inndelingene.
Dagens fordeling er som følger:


== Referanser ==
Harald Stoltenberg

Harald Maxmillian Stoltenberg (født 17. april 1965) er en norsk skuespiller, manusforfatter og barnebokforfatter fra Oslo, oppvokst i Fetsund. Han har blant annet skrevet boken Hester danser ikke ballett, Sverre Skrot og Ingenting, manus til en rekke hørespill i NRK Radio og novellefilmer til barne-tv. Stoltenberg var med på å lage NRKs barne-TV-serie Uhu.Stoltenberg er tvillingbror til komikeren Robert Stoltenberg, og har jobbet mye sammen med ham i blant annet radio- og TV-programmene Ungdommens radioavis, Panorama, Hundehjørnet og Jul i Borettslaget. De har også skrevet en Donald Duck-historie sammen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Harald Stoltenberg på Internet Movie Database 
(da) Harald Stoltenberg hos danskefilmstemmer.dk
The London Gazette

The London Gazette er et av den britiske regjeringens offisielle lysningsblader, og det viktigste blant disse i Storbritannia. Den hevder å være den eldste fortsatt eksisterende engelske nyhetsavisen og den eldste som fortsatt blir utgitt i Storbritannia etter først gang å ha blitt publisert den 7. november 1665 under navnet The Oxford Gazette. Denne påstanden kan også bli gjort av Stamford Mercury og Berrow's Worcester Journal ettersom The London Gazette ikke er en konvensjonell nyhetsavis som har nyheter og heller ikke har noen stor sirkulasjon.
Andre offisielle nyhetsaviser fra den britiske regjering er The Edinburgh Gazette og The Belfast Gazette, som bortsett fra å reprodusere bestemt materiale av nasjonalt interesse allerede utgitt i The London Gazette, inneholder disse publikasjonene informasjon av særlig interesse for henholdsvis Skottland og Nord-Irland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) The London Gazette – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
London, Edinburgh og Belfast Gazetter offisielt nettsted
International Work Group for Indigenous Affairs

International Work Group for Indigenous Affairs, eller Den internasjonale arbeidsgruppen for urfolk, er en uavhengig internasjonal organisasjon som arbeider med urfolks rettigheter. IWGIA ble etablert i 1968 og fungerte opprinnelig som et nettverk av aktivister, forskere og rådgivere. I 2000 ble IWGIA en medlemsbasert organisasjon. IWGIA arbeider særlig med urfolks menneskerettigheter, selvbestemmelse, rett til land og kontroll over ressurser, kulturell integritet og utvikling. Organisasjonens sekretariat holder til i København.
IWGIA har konsultativ status i FNs økonomiske og sosiale råd (ECOSOC) og har observatørstatus i Arktisk råd.


== Eksterne lenker ==
IWGIAs hjemmesider
Voisey’s Bay

Voisey’s Bay er et lokalsamfunn på nordøstkysten av Labrador i provinsen Newfoundland i Canada. Stedet bærer navn etter familien Voisey, som var av inuitisk og europeisk herkomst og som bosatte seg på stedet for å drive selfangst. 
Voisey’s Bay ble senere senter for mineralutvinning. Det ble først drevet ut jernmalm og senere uran. I 1993 ble det gjort funn av nikkel, et av de største og viktigste mineralfunn i Canada på flere tiår, og det ble startet utvinning også av dette. Utbyggingen ledet til strid mellom urbefolkningen, myndighetene og gruveselskapet om land og rettigheter til naturressursene.
Arktisk råd

Arktisk råd er et mellomstatlig organ for samarbeid om spørsmål knyttet til utfordringer landene i Arktis står overfor. Formålet er å fremme bærekraftig utvikling med hensyn til miljø, sosiale forhold og økonomi. 
Arktisk råds sekretariat er fast etablert i Tromsø siden 21. januar 2013 med adresse i Framsenteret.
Rådet ble formelt etablert i 1996 da medlemslandenes utenriksministre møttes i Ottawa i Canada, og der vedtok Ottawa-erklæringen om samarbeid i Arktis. Medlemslandene er Canada, Danmark med Færøyene og Grønland, Finland, Island, Norge, Russland, Sverige og USA. Videre har seks internasjonale urfolksorganisasjoner status av permanente deltakere i rådet. Flere ikke-arktiske stater, internasjonale organisasjoner og ikke-statlige organisasjoner har observatørstatus i Arktisk råd.


== Urfolk i rådet ==
Arktisk råd inkluderer seks internasjonale urfolksorganisasjoner som organiseres under paraplyorganisasjonen Arktisk råds urfolkssekretariat (IPS) i København. Arktisk råd er den første overnasjonale organisasjon som gir denne formelle deltakerstatusen til urfolk.


== Pause i møtevirksomhet ==
På bakgrunn av Russlands invasjon av Ukraina i 2022 utstedte Canada, Danmark, Finland, Island, Norge, Sverige og USA i mars 2022 en felles erklæring om at representanter fra de respektive land ikke kommer til å reise til Russland for møter i Arktisk råd.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Arctic Council – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Arktisk råds hjemmesider
Arktiske urfolk i Arktisk råd
Aarhus lufthavn

Aarhus lufthavn (IATA: AAR, ICAO: EKAH) er en sivil flyplass som ligger i Tirstrup i Danmark, 40 km nordøst for Århus.


== Ruter og selskaper ==


== Flyplassinformasjon ==


=== Adresse ===
Aarhus lufthavn
Stabrandvej 24
DK-8560 Kolind
Denmark


=== Telefonnummer ===
(45) 87 75 70 00 


=== Åpningstider ===
06:00 – 24:00


== Kilder ==
AIP Denmark: Aarhus – EKAH
VFR Flight Guide Denmark: Aarhus – EKAH


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Aarhus Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Flyplassinformasjon om EKAH hos World Aero Data
airports-guides.com – Aarhus Airport
Turkana (distrikt)

Turkana kan ha flere betydninger

Turkana er en region og et tidligere administrativt distrikt beliggende i den tidligere Rift Valley-provinsen i Kenya. Turkana-distriktet ligger i det nordvestlige Kenya mot grensen til Uganda, Sudan og Etiopia. Distriktet tar navn etter Turkanasjøen. Det har en flate på 77 000 km² og et folketall på 450 860. Hovedstaden var Lodwar.
Distriktet er fra 2013 Turkana fylke (county).
Nordisk institutt for Asiastudier

Nordisk institutt for Asiastudier (NIAS) er et forskningsinstitutt i København som spesialiserer seg på studier av asiatiske politikk, samfunn, kultur og økonomi. NIAS ble etablert i 1968 og er støttet av Nordisk ministerråd, som tidligere også var instituttets eier. Fra 2005 overtok et konsortium bestående av Copenhagen Business School, Københavns Universitet og Lunds universitet eierskapet. Nordisk institutt for Asiastudiers forskningsaktiviteter drives av en forskerstab på 11 personer. 
Nordisk institutt for Asiastudier har et søsterinstitutt for Afrikastudier i Uppsala, Nordiska Afrikainstitutet. Et tredje nordisk senter for Latinamerikastudier var tenkt lagt til Norge, men ble aldri etablert.


== Eksterne lenker ==
NIAS' hjemmesider
Stefano Garzelli

Stefano Garzelli (født 16. juli 1973) er en italiensk landeveissyklist. Høydepunktet i karrieren hans kom i 2000 da han vant Giro d'Italia i tett konkurranse med Gilberto Simoni og Fransesco Casagrande.


== Meritter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Stefano Garzelli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Stefano Garzelli – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Stefano Garzelli – ProCyclingStats 
(en) Stefano Garzelli – Cycling Archives 
(en) Stefano Garzelli – Cycling Quotient 
(en) Stefano Garzelli – CycleBase 
(en) Stefano Garzelli – TheSports.org
Nasjonalt institutt for ernærings- og sjømatforskning

Nasjonalt institutt for ernærings- og sjømatforskning (NIFES) var et statlig norsk forskningsinstitutt med ansvar for forskning på ernæring, fisk som mat og fôr til fisk. Instituttet lå i Bergen. 1. januar 2018 ble NIFES fusjonert med Havforskningsinstituttet.NIFES drev rådgiving for norske myndigheter og forvaltning og hadde selv forvaltningsoppgaver knyttet til Nærings- og fiskeridepartementet. NIFES drev også rådgivning for havbruksnæringen og øvrig næringsliv. Instituttets formål var å arbeide for å sikre trygg og sunn sjømat. I samarbeid med Universitetet i Bergen utdannet NIFES forskere på master- og doktorgradsnivå. Instituttets oppgaver ble fra 2018 videreført av Havforskningsinstituttet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NIFES' hjemmesider
Sosiologisk årbok

Sosiologisk årbok er en norsk publikasjon for faget sosiologi.
Sosiologisk årbok kom ut første gang i 1985. Årboken sprang ut av miljøet ved Institutt for sosiologi (i dag Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi), Universitetet i Oslo. Redaktører ved starten var Dag Østerberg og Per Otnes. I 2003 gikk årboken over til å bli et fagfellevurdert tidsskrift. Fra 2004 utgis årboken av Novus forlag i Oslo.


== Eksterne lenker ==
Sosiologisk årbok 1985-2005. Fyldig presentasjon
Dombes

Dombes er en historisk region i det sørøstlige Frankrike. Regionen tilhørte tidligere provinsen Burgund og er nå en del av departementet Ain. Dombes-området avgrenses av elvene Saône i vest, Rhône i øst, Ain i nord og av Bresse-distriktet i sør.


== Referanser ==
University of Minnesota

University of Minnesota er et offentlig (delstateid) universitet i Minnesota i USA. Det har fire avdelinger, og ble grunnlagt i 1851 som delstatens første lærested. Morrill Act ga delfinansiering til lærestedet etter borgerkrigen. Det tilhører gruppen av offentlige eide forskningsuniversiteter i USA som omtales som Public Ivy.
Lærestedene og de viktigste skolene er:

University of Minnesota, Twin Cities (Minneapolis og Saint Paul) (1851) – 50 402 studenter
University of Minnesota Law School
Medical School
Carlson School of Management
School of Public Health
Hubert H. Humphrey Institute of Public Affairs
University of Minnesota, Duluth (1947) – 11 090 studenter
University of Minnesota, Morris (1959) – 1 740 studenter
University of Minnesota, Croockston (1966) – 2 414 studenterCampusen i Saint Paul har bakgrunn fra Duluth Mormal School (1895) og er fokusert på landbruksfag og farmasi. Minnesota-campusen har et bredt studietilbud.
Morris-campusen har røtter i en katolsk skole for indianere, og den lutherske nordmann Olaus Breda ble i 1884 første norske professor ved skolens nyopprettede Scandinavian Department.
Med sine over 65 500 studenter (2006) er University of Minnesota USAs fjerde største universitet. Det har 3 100 ansatte, og i studieåret 2006-07 var skolepengene US$ 9 200 for studenter folkeregistrert i Minnesota.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) University of Minnesota – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
University of Minnesota Duluth
University of Minnesota Sea Grant
University of Minnesota Crookston
University of Minnesota Morris
Loddo

Loddo er et fjell på Huftarøy i Austevoll kommune, Hordaland. Med sine 243,5 moh. er den det høyeste punktet i kommunen. For å komme opp til Loddo kan man (2007) velge mellom tre forskjellige løyper: Rød (kortest), Hvit og Blå (lengst). På toppen står et tårn bygget av Lions Club Austevoll.
Blå løype starter i enden av traktorvei ca. 200 meter sør for bedehus på høyre side av veien, ca. 1 km sør for krysset avkjørselen til Kolbeinshamn. Løypen går noen steder over myr.


== Referanser ==
Enhver blir salig i sin tro

«Enhver blir salig i sin tro» er en oversettelse av det tyske «Jeder soll nach seiner Façon selig werden», som igjen er en kortform av en lengre randbemerkning i et skrift rettet til Fredrik den store av Preussen i 1740. Randbemerkningen er antagelig kongens egen; se faksimile av bemerkning med underskriften «Fr» til slutt.
Saken gjaldt et spørsmål om hvorvidt skoler for barn av romersk-katolske soldater skulle stenges og barna sendes til evangelisk-lutherske skoler i Preussen. Hele randbemerkningen er slik på tysk:

Die Religionen Müsen alle Tolleriret werden und mus der fiscal nuhr das auge darauf haben das keine der andern abruch Tuhe, den hier mus ein jeder nach Seiner Façon Selich werden. Religionene må tolereres, og (skatte)myndighetene må bare ha oppsyn med at ingen lider overlast, for her må enhver kunne bli salig på sin måte.
Ut fra datidens mer kollektivistiske tankegang er det mulig "nach Seiner Façon Selich werden" skal forstås mindre individuelt enn vi vil gjøre i dag. Ediktet i Potsdam av 1685, som dette sitatet gjerne settes i sammenheng med, gjaldt fri innvandring for kalvinistiske hugenotter til det i overveiende grad lutherske Brandenburg, altså mennesker med en bestemt religiøs tilhørighet. Da vil en oversettelse 
«for her må enhver finne sin salighet ut fra hvilket kirkesamfunn man tilhører» 
antagelig være innholdsmessig mer dekkende.


== Referanser ==
Gabriel A. Almond

Gabriel A. Almond (født 1911 i Rock Island, Illinois, USA, død 2002 i Pacific Grove, California, USA) var en amerikansk statsviter. 
Han tok i 1938 doktorgraden ved University of Chicago på avhandlingen Plutocracy and Politics in New York City. Hans innflytelse gjorde seg særlig gjeldende i sammenlignende politikk, da i særdeleshet i studiet av politisk kultur som han startet og utviklet. Sammen med Sidney Verba utga Almond i 1963 boken The Civic Culture. Political attitudes and democracy in five nations, et verk som nå anses som en av statsvitenskapens klassikere.
Gabriel A. Almond arbeidet ved Brooklyn College, Yale University og Princeton University før han i 1963 begynte ved Stanford University der han ble til han i 1976 gikk av med pensjon. Almond utga 18 bøker og utallige vitenskapelige artikler. Blant bøkene er læreboken Comparative politics today, første gang utgitt i 1974, som i sin sjette utgave har den norske statsviteren Kaare Strøm som medforfatter. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Gabriel A. Almond, preeminent political scientist, dies», Stanford Report
Gulafjorden

Gulafjorden er en fjord i Gulen kommune i Vestland fylke. Fjordåpningen er mot vest, rett sør for Sognefjorden, og fjorden strekker seg nesten rett østover. Fjorden er rundt åtte kilometer lang og deler seg i tre fjordarmer; Eidsfjorden, Nordgulfjorden og Austgulfjorden.På nordsiden av fjorden ligger kommunesenteret Eivindvik og tusenårsstedet i Sogn og Fjordane, Gulatinget. Det ligger flere oppdrettsanlegg for laks i fjorden.


== Referanser ==
Eidsfjorden

Eidsfjorden eller Eidfjorden er navnet på en rekke fjorder i Norge: 

Eidsfjorden (Lebesby) – en fjord i Lebesby kommune i Finnmark.
Eidsfjorden (Vesterålen) – en fjord på Langøya i Sortland og Hadsel kommuner i Nordland.
Eidsfjorden (Åfjord) – en arm av Skråfjorden i Åfjord kommune i Sør-Trøndelag.
Eidsfjorden (Stad) – en fjord i Eid kommune i Sogn og Fjordane.
Eidsfjorden (Askvoll) – en arm av Stongfjorden i Askvoll kommune i Sogn og Fjordane.
Eidsfjorden (Sogndal) – en arm av Sogndalsfjorden i Sogndal kommune i Sogn og Fjordane.
Eidsfjorden (Gulen) – en arm av Gulafjorden i Gulen kommune i Sogn og Fjordane.
Eidsfjorden (Vaksdal) – en fjord i Vaksdal kommune i Hordaland.
Eidfjorden – den indre delen av Hardangerfjorden.
Eidsfjorden (Farsund) – en arm av Listafjorden i Farsund kommune i Vest-Agder.


== Se også ==
Eidfjord – en kommune i Hordaland