Innlandet

Innlandet er et norsk fylke som ble opprettet 1. januar 2020. Fylket består av de tidligere fylkene Hedmark og Oppland, med unntak av de to tidligere Oppland-kommunene Jevnaker og Lunner, som i dag ligger i Viken fylke.Fylket ligger, som navnet indikerer, «inne i landet», og er Norges eneste fylke uten kystlinje. Det dekker nær 17 prosent av fastlandsarealet i Norge, og strekker seg fra Viken og Osloregionen i sør til Trøndelag i nord. I nordvest grenser fylket mot Møre og Romsdal og i vest mot Vestland. I vest finnes også Jotunheimen og fjellområdene i Valdres. I øst grenser fylket til Värmland og Dalarna i Sverige.
Mjøsa er (med sine 369,48 km²) Norges største innsjø, og ligger sentralt i den sørlige enden av Innlandet. Rundt Mjøsa ligger byene Brumunddal, Gjøvik, Moelv, Hamar og Lillehammer, som også omtales som Mjøsbyene og Mjøsbyregionen. Innlandet huser også Norges høyeste fjell, den 2468,8 meter høye Galdhøpiggen, på Jotunheimplatået. Norges lengste elv, Glomma, renner gjennom fylket.
Dagens fylke tilsvarer det som i de gamle kongesagaene fra middelalderen ble omtalt som Opplandene. Det tilsvarer også, med visse modifikasjoner, det gamle Oplandenes amt som eksisterte fra 1757 til 1781. 
Innlandet har en stor jord- og skogbruksbasert sektor. Om lag 20 prosent av jordbruksproduksjonen i Norge skjer i Innlandet, og rundt 40 prosent av all hogst.


== Fylkesblomst ==

Skogstjerne er Innlandets fylkesblomst. Dette ble vedtatt av fylkestinget 18. juni 2020. Skogstjernen finnes i hele Innlandet, helt opp til 1600 meter over havet i Lom i Gudbrandsdalen. Blomsten kan ha opptil ni kronblader. Fylkesblomsten symboliserer at Innlandet er et grønt skogfylke.


== Fylkesvåpen ==

Fylkesvåpenet til Innlandet ble vedtatt 24. oktober 2018 og symboliserer fylkets rikdom på fjell og vann.Arbeidet med fylkesvåpenet startet i mars 2018, da politikerne inviterte befolkningen til å være med på utformingen. Til sammen kom det inn 162 forslag, hvorav fire ble valgt som grunnlaget for utvelgelsen. De fire forslagene fra innbyggerkonkurransen ble tegnet av:
Edin Bjørseth Horten (7 år fra Hamar)
Sean Fabian Andersen (19 år fra Lillehammer)
Journalist Olav Brostrup Müller (41 år fra Lillehammer)
Einar Andreas Lilleengen (20 år fra Brumunddal)Tre designbyråer leverte så 12 forskjellige tolkninger av de fire ideene. Juryen ble ledet av Even Aleksander Hagen (f. 1988) og bestod av:
en historiker/konservator
en spillutvikler
en grafisk designer
kommunikasjonsleder i Hedmark fylkeskommune
utviklingsleder i Gjøvikregionen
folkevalgte politikereJuryen innstilte 20. september 2018 på forslaget «Kommunikasjon og knutepunkt». Patentstyret hadde også godkjent våpenskjoldet. Det ble enstemmig vedtatt som fylkesvåpen i begge fylkestingene 24. oktober 2018.Fylkesvåpenet beskrives slik:
På grønn bunn, tre linjer i sølv (hvitt) som peker opp og fram, forankret i Innlandets historie og framtid som knutepunkt. Motivet viser naturressursene som står sterkt i Innlandet, med vann, fjell og tretopper. Innlandsknuten symboliserer også by og land.
Det kom også kritikk mot det nye fylkesvåpenet. Museumsmannen og sivilarkitekten Lars Roede (f. 1944) betegnet det som en «amatørmessig logo»; i et intervju med Aftenposten sa han 11. januar 2020 at fylkesvåpenet «bryter med kravene til god heraldikk» og ville blitt avvist av heraldisk sakkyndige i Riksarkivet.


== Historie ==
Det området som idag er Innlandet, ble i gamle kongesagaer fra middelalderen kalt Opplandene. Opplandene omtales i Historia Norvegiæ (ca. 1170) og i Halvdan Svartes saga i Heimskringla, som ble skrevet av Snorre Sturlason på 1220-tallet. Området omtales også i Olav den helliges saga.


=== 1757–1781: Oplandenes amt ===

Området tilsvarer også Oplandenes amt som ble opprettet i 1757. På det daværende tidspunkt ble amtet utskilt fra Akershus stiftamt og var underlagt dette hovedamtet.


=== 1781–1919: Kristians amt og Hedemarkens amt ===

Den 11. april 1781 ble Oplandenes amt delt i Kristians amt og Hedemarkens amt, disse ble også kalt Vestre og Østre Oplandenes amter.


=== 1919–2020: Oppland og Hedmark ===

Den 1. januar 1919 skiftet disse amtene navn og ble til henholdsvis Oppland og Hedmark fylker. Dette ble gjort med hjemmel i Lov om forandring av rikets inddelingsnavn av 14. august 1918. Den gamle benevnelsen amt, som hadde vært i bruk i Danmark-Norge og deretter Norge siden 1662, ble da erstattet av benevnelsen fylke (fra norrønt fylki, «folk»).
Oppland fylke var inndelt i regionene Hadeland, Gjøvik, Toten, Land, Valdres, Lillehammer, Midt-Gudbrandsdal og Nord-Gudbrandsdal. Det omfattet også de to dalførene Gudbrandsdalen og Valdres, samt de tre landskapene Toten, Hadeland og Land. Dette speilet seg i fylkets våpenskjold, som viste en mogop med to blomster (dalførene) og tre blad (landskapene).
Hedmark fylke bestod av distriktene Hedmarken, Solør, Vinger, Østerdalen og Odalen. Navnet Hedmark kommer av norrønt Heiðmǫrk, «heidenes skog», og var opprinnelig navnet på området mellom Hamar i vest og Elverum i øst.

		


=== 2020: Oppland og Hedmark blir til Innlandet ===

Som en del av regionreformen, foreslo regjeringspartiene i Erna Solbergs regjering den 21. februar 2017 at Hedmark og Oppland skulle slå seg sammen til ett fylke. Regionreformen ble vedtatt av Stortinget den 8. juni 2017.
Den 20. desember 2017 foreslo forhandlingsutvalget i Oppland og Hedmark fylkeskommune at navnet på det nye sammenslåtte fylket blir Innlandet. Det var ikke udelt begeistring for navnevalget, idet noen hadde foretrukket det gamle navnet Opplandene fra middelalderen.Sammenslåingen ble formelt besluttet av de to fylkestingene i Hedmark og Oppland 15. januar 2018. Det ble også bestemt at fylkestinget i Innlandet får 57 representanter, mot 70 i de gamle fylkestingene (37 i Oppland og 33 i Hedmark). Even Aleksander Hagen (f. 1988) ble på det konstituerende møtet valgt til leder av fellesnemnda for sammenslåinga av fylkeskommunene i Oppland og Hedmark. Han ble senere også Innlandets første fylkesordfører.
Nye Innlandet fylkeskommune ble en realitet fra 1. januar 2020. Hovedsetet for administrativ og politisk ledelse for den nye fylkeskommunen er lagt til Hamar, men det er fortsatt flere fylkeskommunale funksjoner i Lillehammer.Statsforvalteren til det nye sammenslåtte fylket Innlandet er lokalisert i Lillehammer. Tidligere justisminister Knut Storberget (f. 1964) ble utnevnt til fylkesmann i Innlandet. Den 1. januar 2021 fikk embedet navnet statsforvalter.


=== 2022: Fylket består ===

Hurdalsplattformen av 13. oktober 2021  åpnet for at sammenslåtte fylker kan oppløses dersom de selv ønsker det. Den 8. desember 2021 gikk fylkestinget inn for å legge saken ut for rådgivende folkeavstemning før det ble tatt stilling til spørsmålet. Utsettelsesforslaget ble vedtatt med 29 mot 28 stemmer.En heldigital folkeavstemning ble avholdt i perioden 10.–17. februar 2022 med en valgdeltakelsen på 46,7 prosent. 50,7 prosent ville tilbake til Hedmark og Oppland, mens 48,1 prosent ville beholde Innlandet.Fylkestinget gikk i sitt møte 23. februar 2022 inn for å beholde Innlandet fremfor å gjenopplive Hedmark og Oppland.


== Politikk ==
Fylkeskommunen styres etter formannskapsmodellen. Fylkestinget har 57 representanter. 
Etter kommunevalget i 2019 har Arbeiderpartiet 35 % av representantene. Senterpartiet 35 %, Høyre 12 %, Fremskrittspartiet 5 %, Miljøpartiet de Grønne 5 %, Sosialistisk Venstreparti 5 %, Rødt 3,5 %, Pensjonistpartiet, 1,7 %, Venstre 1,7 %, Kristelig Folkeparti 1,7 %.
Fylkesordføreren er Even Aleksander Hagen (Ap) og fylkesvaraordføreren er Aud Hove (Sp)


== Kommuner ==

Innlandet består av 46 kommuner:


== Tettsteder ==

De største tettstedene i Innlandet med over 1 500 innbyggere, rangert etter innbyggertall per 1. januar 2022 (kommune i parentes):
Uthevede tettsteder har bystatus.


== Sentrale institusjoner i Innlandet ==

Innlandet fylkeskommune
Statsforvalteren i Innlandet
Hamar bispedømme
NTNU Gjøvik
Høgskolen i Innlandet
Fagskolen Innlandet
Innlandet politidistrikt
Eidsivating lagmannsrett
Terningmoen
Rena leir
Cyberforsvaret
Sykehuset Innlandet HF
Eidsiva Energi
NRK Innlandet
Teater Innlandet
Oplandske Dampskibsselskap


== Videregående skoler ==
Innlandet fylkeskommune har per 1. oktober 2021 23 offentlige videregående skoler:

Innlandet fylkeskommune vedtok i 2019 å følge nærskoleprinsippet basert på søkerens folkeregistrerte postnummer. Elevene styres til nærmeste skole med ønsket utdanningsprogram, eller til de nærmeste skolene så lenge differansen i reisetid ikke utgjør mer enn 10 minutter. Det er imidlertid gjort unntak for søkere fra Lillehammer og Gausdal, slik at det er mulig å søke på alle skolene i regionen selv om differansen i reisetid overstiger 10 minutter, av rekrutteringshensyn.


== Kjente personer fra Innlandet ==


=== Nålevende ===

Maj Britt Andersen
Nora Foss Al-Jabri
Atle Antonsen
Ole Edvard Antonsen
Anders Baasmo
Petter Belsvik
Lars Berger
Tora Berger
Kåre Magnus Bergh
Hans Olav Brenner
Arne Brimi
Sylvia Brustad
Arthur Buchardt
Trond Nagell Dahl
Bjørn Dæhlie
Ingjerd Egeberg
Karen-Marie Ellefsen
Ole Ellefsæter
Dag Fornæss
Knut Faldbakken
Håvard Gimse
Kjersti Grini
Eli Hagen
Even Aleksander Hagen
Edvald Boasson Hagen
Guro Kleven Hagen
Gro Hammerseng-Edin
Hallgrim Hansegård
Eli Kristin Hanssveen
Ingeborg Heldal
Eldbjørg Hemsing
Ragnhild Hemsing
Levi Henriksen
Dag O. Hessen
Tone Hulbækmo
Kjetil Jansrud
Erling Jevne
Robert Johansson
Therese Johaug
Sigbjørn Johnsen
Olav Jordet
Anders Kippersund
William Kristoffersen
Torbjørn Kvasbø
Rosemarie Köhn
Tom Stræte Lagergren
Hans Olav Lahlum
Anne Lindmo
Maren Lundby
Ola Lunde
Else-Marthe Sørlie Lybekk
Roy Lønhøiden
Anita Moen
Marja Mortensson
Lars Mytting
Gustav Nilsen
Bente Nordby
Ingrid Olava
Gaute Ormåsen
Hilde Gjermundshaug Pedersen
Tore Reppe
Roger Ruud
Inger Lise Rypdal
Viggo Sandvik
Sanna Sarromaa
Åsne Seierstad
Ågot Sendstad
Amund Sjøbrend
Jan Arild Snoen
Ståle Solbakken
Kjersti Stenseng
Knut Storberget
Tom Styve
Øystein Sunde
Knut Anders Sørum
Olemic Thommessen
Patrick Thoresen
Arne Treholt
Anette Trettebergstuen
Pål Tøien
Trygve Slagsvold Vedum
Eldar Vågan
Odin Waage
Ingvild Flugstad Østberg
Frida Ånnevik
Rigmor Aasrud
Marcus Kleveland


=== Døde ===

Kjell Aukrust (1920–2002)
Peder Balke (1804-1887)
Ingrid Bjerkås (1901–1980)
Thor Bjørklund (1889-1975)
Bjørnstjerne Bjørnson (1832–1910)
Otto Blehr (1847–1927)
Jens Bratlie (1856–1939)
Hallgeir Brenden (1929–2007)
Jan-Magnus Bruheim (1914-1988)
Jacob Breda Bull (1853–1930)
Hans Børli (1918–1989)
Ola Dahl (1923-2004)
Egil Danielsen (1933–2019)
Gjermund Eggen (1941–2019)
Henriette Schønberg Erken (1866–1953)
Kirsten Flagstad (1895–1962)
Halvor Floden (1884–1956)
Hulda Garborg (1862–1934)
Jo Gjende (1794-1884)
Ingeborg Refling Hagen (1895–1989)
Oddbjørn Hagen (1908–1983)
Knut Hamsun (1852–1952)
Marie Hamsun (1881–1969)
Marcello Haugen (1878-1967)
Sigurd Hoel (1849–1929)
Åsta Holth (1904–1999)
Rolf Jacobsen (1907–1994)
Alexander Johnson (1910–1989)
Tor Jonsson (1916-1951)
Dagny Juel (1867–1901)
Olav Kringen (1867-1951)
Sven Moren (1871–1938)
Ivar Mortensson-Egnund (1857–1934)
Edvard Munch (1864–1944)
Gerhard Munthe (1890–1960)
Odvar Nordli (1927–2018)
Alf Prøysen (1914–1970)
Annar Ryen (1909–1985)
Vidar Sandbeck (1918–2005)
Anders Sandvig (1862-1950)
Kristian Schjelderup (1894–1980)
Einar Skjæraasen (1900–1966)
Gjendine Slålien (1871-1972)
Egil Storbekken (1911–2002)
Sverre Strandli (1925–1985)
Kåre Tveter (1922–2012)
Sigrid Undset (1882–1949)
Halldis Moren Vesaas (1907–1995)
Anne-Cath. Vestly (1920–2008)
Ola Viker (1897-1972)
Jakob Weidemann (1923-2001)
Erik Werenskiold (1855–1938)
Hanna Winsnes (1789–1872)
Nicolai Ramm Østgaard (1812–1873)
Jan Werner Danielsen (1976-2006)


== Noter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Innlandet fylkeskommune
Innovasjon Norge Innlandet
Regionale Forskningsfond Innlandet (RFFINNL)
IKT Ressursforum Innlandet
VRINN Immersive Learning Cluster
HelseINN helseklynge
NHO Innlandet