jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sandskulptur

Sandskulptur er en skulptur lagd av sand og vann. Sandskulpturer bygges særlig på større badestrender og er dermed en av de flyktigste kunstformene i dag. Etter noen måneder med solskinn og regn ligger bare hauger med sand igjen av disse fantasifulle skaperverkene
Sanden som brukes er finkornet og tatt fra steder der sandkornene ikke er blitt runde av å gnisses mot hverandre, slik de blir på strender og tildels i elver. Sanden blir tilsatt vann og presset sammen før selve skulpteringen starter.


== Sandskulpturfestivaler (utvalg) ==
Flere steder i verden, blant annet nordover i Europa, har byer organisert internasjonale sandskulpturfestivaler både for amatører og anerkjente kunstnere. I tillegg til de årvisse festivalene har det vært arrangert enkeltstående temafestivaler på forskjellige steder, blant annet i Moskva i Russland, Milano i Italia, Lima i Peru og San Juan på Puerto Rico.

Sandsation, Berlin i Tyskland
Sand World, Travemünde i Tyskland
Blankenberge, Belgia
Tossens i Tyskland
Scheveningen i Nederland
Brugge i Belgia
Brighton i Storbritannia
Cervia International Masters Cervia, Rimini i Italia
Venezia i Italia
St. Petersburg i Russland
The Boston International Sand Festival, Boston i USA.
The American Sandsculpting Festival, Ft Myers Beach i Florida i USA
Schooners Sand Blast  Panama City i Florida i USA
Harrisand, Harrison i Canada
Gatineau i Canada
Puri i India
Ashiya, Japan


== Eksterne lenker ==
(en) Sand sculptures – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Sultan of Sand med mange gallerier (på engelsk)
Om sandskulpturer (på engelsk)
Fotografier av sandskulpturer
Bilder fra sandskulpturfestivalen i Scheveningen i Nederland (på engelsk)
Sandskulpturfestival i Brugge i Belgia (på engelsk)
Sandskulpturfestival i Harrison i Canada (på engelsk)
Sandskulpturfestival i Berlin (på tysk) Arkivert 29. august 2006 hos Wayback Machine.
Ardbeg

Ardbeg er et whiskydestilleri på den skotske øya Islay. 
Det finnes historiske skrifter om Ardbeg så langt tilbake som til 1794, men i offentlige dokumenter nevnes det ikke før i 1815 da John McDougall etablerte det destilleriet som ligger der i dag. Selv om 1815 regnes som etableringsår på flaskene, var ikke destilleriet i drift før i 1817. 
Ardbeg var i McDougall-slektens eie fram til 1977, da den økonomiske krisen på 70-tallet førte til at destilleriet ble solgt til Hiram Walker. 
De økonomiske problemene var imidlertid ikke over, og i 1981 la man ned driften. Noen få ansatte ble igjen og sørget for at bygningsmassen ikke forfalt. Ardbeg startet på ny whiskyproduksjon i 1997, og er nå et veldrevent destilleri.


== Eksterne lenker ==
Ardbeg.com Offisiell hjemmeside.
Ardbeg på Whiskywiki
IGMP

IGMP eller Internet Group Management Protocol er en protokoll som jobber på nettverks-laget i Internett-protokollstakken. Den er ansvarlig for å dele informasjon på et lokalnett om hvilke maskiner som er medlem av hvilke IP Multicast grupper.
Den siste versjonen av IGMP er IGMPv3, som er spesifisert i RFC 3376.
Middelskole

Middelskole ble innført i Norge ved lov om høyere allmennskoler av 1869. Etter å ha gått tre år på allmueskolen eller på en forberedelsesskole kunne elevene gå over til en seksårig middelskole med latinlinje og engelsklinje. Deretter fulgte det treårige gymnaset.
Allerede fra begynnelsen av 1800-tallet var det realskole og borgerskole i nesten alle norske byer. På flere steder ble det fra omkring 1820 opprettet lærde skoler som var ufullstendige middelskoler. De vokste frem av borgerskolene og manglet de tre øvre klassetrinnene. Slike skoler ble opprettet i Larvik i 1823, Arendal i 1824, Molde i 1832 og Tromsø i 1833. En ny lov i 1848 gjorde 6-årig middelskole obligatorisk for opptak til 3-årig gymnas, og alle landets borger- og realskoler gikk da over til å bli middelskoler.
I andre halvdel av 1930-årene ble det vedtatt nye lover for folkeskolen, og den gamle middelskolen ble erstattet av realskolen og gymnaset.


== Se også ==
Norsk utdanningshistorie
Høyere allmennskole


== Referanser ==
Dystingbo

Dystingbo er en gård som ligger på Ridabu like utenfor Hamar sentrum. Gården antas å ha vært sete for Hamar katedralskole fra 1584 og frem til skolen ble flyttet til Oslo i 1602.
Husholdningslærer og kokebokforfatter Henriette Schønberg Erken holdt husholdningsskole på Dystingbo.


== Referanser ==
Abkhasisk

«Abkhasisk» kan også referere til Abkhasia og abkhasere.Abkhasisk (abkhasisk аҧсуа бызшәа, IPA: [аpʰswa bəzʃʷa]) er et pontisk språk som snakkes i Abkhasia (del av Georgia) og Tyrkia.
Det er ifølge Ethnologue 101 000  abkhasisktalende i Georgia. Hvor mange som finnes i Tyrkia er ikke kjent på grunn av manglende befolkningsstatistikk, men et overslag ligger på 4 000, av ei etnisk gruppe på ca. 39 000).


== Kjennetegn ==
Abkhasisk kjennetegnes av et rikt konsonantforråd og et lite vokalforråd: Språket har bare to vokalfonemer, en åpen /a/ og en trang /ə/. Avhengig av omgivelse kan sistnevnte realiseres som [e], [i], [o] eller [u]. Abshuj-dialekten har 58 konsonanter, Bsyp-dialekten har 67.
Abkhasisk er et agglutinerende ergativspråk. Språket skiller mellom ulike kjønn i de personlige pronomena. Morfologien til nomena er relativt enkel, med bare et par kasus, men verbbøyinga er svært kompleks, og dominert av prefiksering.


== Skriftspråk ==
Det første abkhasiske alfabetet ble utvikla i 1862 av Baron Peter von Uslar og besto av 37 kyrilliske bokstaver. Fra 1905 var et kyrillisk alfabet med 55 bokstaver i bruk. Nikolaj Marr utvikla et latinsk alfabet med 75 bokstaver, som var i bruk mellom 1926 og 1928, da det ble erstatta av et nytt latinsk alfabet. I 1937 ble det innført et alfabet basert på det georgiske alfabetet. Da abkhaserne ville distansiere seg fra georgierne ble det tatt i bruk et kyrillisk alfabet fra 1954.


== Referanser ==
Norddalsbrua

Norddalsbrua, tidligere Nordalsenden bro, er ei jernbanebru av stål over Norddalen øst for Narvik i Nordland. Brua ble tatt i bruk da Ofotbanen ble åpnet i 1902, og var i bruk fram til 1988, da jernbanen ble lagt om i Norddalen. Brua er 180 meter lang. Største høyde over dalbunnen er 40 meter.
Brua ble konstruert i Tyskland og fraktet i deler til Norddalen. Der ble den montert på bare 4 1/2 måned. Den ble bygd fordi Forsvaret krevde at det skulle være minst ei større bru på banen, som skulle kunne sprenges om landet ble invadert av fiendtlige styrker. 
Under nøytralitetsvakten i 1939 ble det murt skytestillinger (blokkhus) på vestsiden av Nordalen med skuddvidde mot broen. 
Da tyskerne invaderte Norge 9. april 1940 (slaget om Narvik), unnslapp 200 norske soldater ut fra Narvik langs jernbanelinja, og la seg i stilling ved Nordalsbrua og (gamle) Bjørnfjell stasjon. Den 14. april ble det gitt ordre til at de norske styrkene skulle sprenge brua. Men minekamrene på brua viste seg å være frosset, slik at sprengningen måtte gjøres med frittliggende ladning av skytebomull.  De norske styrkene manglet sprengstoff for å ødelegge den helt, og forsøk på å få sprengstoff fra Sverige ble avslått av den svenske øverstkommanderende. Men brua fikk bare mindre skader, og tyskerne reparerte den senere i løpet av relativt kort tid. Allerede den 4. mai kunne tyskerne ta den nyreparerte brua i bruk. 
Senere ble Norddalsbrua forsterket til å tåle 25 tonns akseltrykk, og den ble reparert etter en avsporing i 1975. Da det ble snakk om å skifte ut brua på grunn av alderen, ble det i stedet bestemt å legge om jernbanen. Banen ble bygd et stykke videre opp Norddalen. Den nye traséen ble åpnet i 1988. Norddalsbrua er imidlertid bevart. Omkring 1 000 000 000 tonn malm ble transportert over brua mens den var i bruk.En modell av Norddalsbrua står på Ofoten Museum. 
I filmen Kampen om Narvik fra 2022 fremstilles det som om den mislykkede spregningen av brua foregikk samtidig med trefninger mellom tyske og norske styrker på broa. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Norddalsbrua – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
MJwiki: Norddalsbrua på Ofoten Museum
Afar (språk)

Afar er et kusjittisk språk som snakkes i Afar i Etiopia, i Eritrea og Djibouti. Man antar at det har 1,5 millioner brukere i folkegruppen afarer, men det er bare mellom én og tre prosent som kan skrive det. Som de andre østkusjittiske språk har det ordrekkefølgen subjekt–objekt–verb. Språkets nærmeste slektning er saho. 
I Eritrea er afar ett av ni nasjonalspråk som formelt nyter lik status, selv om tigrinya og arabisk har størst utbredelse i offisiell bruk. Det er daglige programmer i radio og det finnes også en oversatt versjon av Eritreas grunnlov. Men i skolesammenheng foretrekker afartalende arabisk, som mange av dem bruker som andrespråk. 
I Afar-regionen i Etiopia brukes det i noen få skoler, men amharisk er regionens bruksspråk. 


== Referanser ==
Akan (organisasjon)

Akan er et trepartssamarbeid mellom partene i norsk arbeidsliv, (LO, NHO og Staten) som har som hovedoppgave å forebygge rusmiddelproblemer i norsk arbeidsliv, samt å bidra til at ansatte med rusmiddelproblemer får hjelp.
Akan ble etablert i 1963, som Arbeidslivets komité mot alkoholisme og narkomani. Eierne dannet et styre for Akan. Et sekretariat ble opprettet i Oslo og gitt ansvaret for å utvikle ulike forebyggingsmodeller, og for å informere og lære opp virksomheter/ bedrifter i norsk arbeidsliv, både i privat og offentlig sektor. Sekretariatet vokste gradvis gjennom årene.   
I 2006 ble navnet endret til Akan – Arbeidslivets kompetansesenter for rus- og avhengighetsproblematikk. Gjennom navneendringen ønsket man å nedtone fokuset på alkoholisme og narkomani, og i stedet øke vektleggingen av folkehelseperspektivet blant annet gjennom fokus på «skadelig bruk» og helse-, miljø- og sikkerhetsarbeid mer generelt. Akan-sekretariatet ble kompetansesenter. 


== Eksterne lenker ==
AKANs hjemmeside
Aleutisk

«Aleutisk» kan også referere til Aleutene og aleuter.Aleutisk er et eskimoisk-aleutisk språk som snakkes på Alaskahalvøya, Pribylovøyene og Aleutene i Alaska og på Kommandørøyene i Russland.


== Referanser ==
Algonkinske språk

Algonkinske språk er en indiansk språkgruppe som inneholder de fleste språka i den algiske språkfamilien (kun to algiske språk er ikke algonkinske, nemlig wiyot og yurok som tales i det nordvestlige California). Algonkinske språk tales fra atlanterhavskysten i øst til Rocky Mountains i vest. Det største av språkene er ojibwa som tales av ca. 50 000 mennesker, og kjernespråket algonkin.
Urspråket som alle språkene i familien stammer fra, uralgonkinsk, ble brukt for minst 3000 år siden, men det er ingen enighet blant forskere om hvor dette språket ble talt. Det har blitt foreslått at betegnelsen «algonkinsk» (engelsk: algonquin) er avledet fra maliseetspråkets ord elakómkwik i betydningen «allierte/slektninger».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Algonquian language family» hos Native-languages.org
Amharisk

Amharisk er et semittisk språk som tales i Etiopia, hvor det også er offisielt språk.
Amharisk er i dag det semittiske språket med nest flest talere, bare overgått av arabisk. Det er knyttet til folkegruppen amharer.
Setninger struktureres vanligvis i rekkefølgen subjekt–objekt–verb.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Amharic - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Ola Hjulstad

Ola Hjulstad (født 14. august 1929, død 16. mai 2013 i Grong) var en norsk sakprosaforfatter og journalist fra Harran i Grong.
Hjulstad var formannskapssekretær i Harran på 50-tallet, og arbeidet i Namdal Arbeiderblad 1958-60. Senere var han journalist i Trønder-Avisa fra 1961-81, deretter frilanser. Han ga fra 1978 av ut en lang rekke bøker - som har dels redigerte og dels skrev selv: om jakt, natur, lokalhistorie og lokalsamfunn. Som journalist beregnet han at han hadde dekket 1 036 kommunestyremøter i de ulike namdalskommunene. 
Han mottok Hirschfeldtprisen i 1977 for sitt journalistiske arbeid for å synliggjøre sørsamene, og Nord-Trøndelag fylkes kulturpris i 1997. I 2004 fikk han Kongens fortjenstmedalje i sølv.


== Litteratur ==
Samkat 44 bøker registrert i Nasjonalbibliotekets database Sambok
Arve Løberg. «Ola Hjulstad død». Trønder-Avisa, 18.5.2013
Pressefolk 1997. Utgitt av IFJ, 1998. ISBN 82-7147-175-9
Per Spook

Per Spook (født 2. juli 1939 i Oslo) er en norsk moteskaper og klesdesigner som arbeider i Paris i Frankrike.
I 1959 tok Spook diplomeksamen ved motelinja på Statens håndverks- og kunstindustriskole i Oslo. Senere ble han student ved L’École da la Chambre de la couture parisienne i Paris, og i 1960 ble han lærling hos Christian Dior.
I 1977 åpnet han sitt motehus i Paris, og året etter ble han tildelt Gullsynålen for største kreativitet for sin høst-/vinterkolleksjon 1978–1979. Denne kolleksjonen fikk han også Gullfingerbølet for. I 1995 stengte han motehuset i Paris.
Per Spook arbeider som designer og kreerer hvert år prêt-à-porter under sitt eget navn i Japan.Spook er kjent for sin forkjærlighet for sort-hvitt. Utstillingene hans bærer ofte preg av temaer som grafiske mønstre og inspirasjon fra nordisk natur og klima. I 2003 ble han tildelt St. Olavs Orden. Han ble hedret med norsk motebransjes ærespris i 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Per Spooks kolleksjoner på Nasjonalmuseet, gjengitt på Digitalt museum
Paoli-massakren

Paoli–massakren var en trefning mellom britiske og amerikanske styrker under den amerikanske uavhengighetskrigen.


== Bakgrunn ==
Etter slaget ved Brandywine 11. september 1777 var brigadegeneral Anthony Wayne tvunget til å trekke seg tilbake med sine styrker til Chester i Delaware County.
I de etterfølgende dagene fortsatte de britiske styrkene å rykke frem mot Philadelphia, og Waynes 1500 menn forsøkte å trakassere fienden. Wayne antok at deres posisjon ikke var oppdaget og slo leir nær de britiske linjene i Paoli.


== Slaget ==
Generalmajor Charles Grey gjennomførte et dyktig utført nattangrep den 20. september hvor britene overrasket de sovende amerikanske styrkene i Malvern. De gjennomførte et bajonett–angrep, drepte 53 og såret over 100 soldater.


== Etterspill ==
En offisiell undersøkelse fant ikke Wayne skyldig i tjenesteforsømmelse, men Wayne hadde begått en taktisk feil. Wayne ble rasende og krevde full rettssak. 1. november erklærte en komité på 13 offiserer at Wayne hadde handlet plettfritt.
Hendelsen ble beryktet med rykter om at britene hadde stukket eller satt fyr på amerikanere som forsøkte å overgi seg. De sårede og omkomne ble gjort til martyrer. De britiske styrkene begynte å frykte hevnen til «Mad Anthony» Waynes styrker.


== Eksterne lenker ==
(en) Battle of Paoli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Heidrun Kringen

Heidrun Oline Kringen (født Solberg, 16. mars 1941 i Frol, Levanger) er en norsk billedvevkunstner, kjent som daglig leder av Vevloftet i Hegra.
Hun begynte å veve for salg allerede som tenåring, og utdannet seg innen kunst og håndverk. Etter at hun i 1963 giftet seg og flyttet til Stjørdal, tok hun etter hvert opp virksomheten Vevloftet i en nedlagt skole. I samme bygning drev hun også skolemuseum og laksemuseum. Kringens arbeider har blant annet vært brukt som gave til Dronning Sonja og Paven.
For sin innsats for vevkunst, vevtradisjoner og kulturliv ellers mottok hun i 1995 Nord-Trøndelag fylkes kulturpris. 
Hun spilte i 1997 rollen som vevkunstneren Hannah Ryggen i dokumentarfilmen Mennesket i veven. 


== Eksterne lenker ==
heidrun-kringen.no
Arawakspråk

Denne artikkelen omhandler språkfamilien arawak. For andre betydninger, se arawak.Arawakspråk, også kalt arahuakansk eller maipuransk, er en språkfamilie i Sør-Amerika, Mellom-Amerika og Karibia. Opprinnelig var arawak navnet på en mektig folkegruppe som levde i Guyana og Surinam. Stammen ble alliert med spanjolene fordi de tradisjonelt var fiender med karibiske grupper som var i krig med spanjolene. Arawakspråk var utbredt over hele Karibia på 1200-tallet, men senere kom karibindianere fra Venezuela og etablerte seg på de mindre vestindiske øyene. I tida da spanjolene kom til Amerika, var arawakfolk utbredt i østre deler av Andes i Peru og Bolivia, gjennom Amazonasbassenget i Brasil, nord gjennom Guyana, Surinam og Venezuela og sør til Paraguay.
Taíno, et språk i familien, ble brukt på Cuba, Hispaniola, Puerto Rico, Jamaica og Bahamas, men døde ut med den opprinnelige befolkningen allerede på 1500-tallet. Språket arawak tales i dag i Surinam, Fransk Guyana, Guyana og Venezuela.


== Liste over arawakspråk ==
Språkfamilien ble klassifisert på slutten av 1800-tallet. Språkfamiliens språkkode i ISO 639-2 er arn. 

Maipuransk (60 språk)
Nordlig maipuran
Palikur (1 språk, ca. 1200 brukere)
Wapishanakaribisk (inkluderer ta-arawak. 7 språk; wayuu [goajiro] ca. 300 000 brukere, garifuna [svartkariber] ca. 100 000 brukere)
Innland (15 språk; baniwa har 3–4000 brukere, piapoco ca. 3000)
Sørlig maipuran
Campa (10 språk; asháninca eller ekte campa har 15–18 000 brukere, ashéninca 18–25 000)
Sentral (6 språk; piro har ca. 300 brukere)
Amuesha (2 språk; yanesha har 6–8 000 brukere)
Purus-parana (10 språk, inklusive. qapurinã, moxo, terêna; terêna har 10 000 brukere)I tillegg finnes 9 ikke-klassifiserte arawakspråk.


== Eksterne lenker ==
En artikkel på latrobe.edu.au
Aserbajdsjansk

Aserbajdsjansk, også kjent som aseri eller azeri, er et tyrkisk språk som er statsspråket i Aserbajdsjan. Aserbajdsjansk har utvikla seg fra den østtyrkiske oghuz-dialekten, og blir snakka av om lag 31 millioner mennesker i Aserbajdsjan og nordlige deler av Iran, samt i mindre grad i nabolandene. Språket har tidligere brukt det persiske alfabetet og det latinske alfabetet, men i sovjettiden ble det kyrilliske alfabetet innført. Etter oppløsninga av Sovjetunionen har man gått over til det latinske alfabetet etter tyrkisk modell. Aserbajdsjanerne i Iran har hele tiden brukt det persiske alfabetet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Azerbaijani - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Avarisk

Avarisk er et språk som snakkes av avarene, en folkegruppe i Kaukasus. Språket brukes hovedsakelig i Dagestan, for det meste i den sørlige delen av republikken. President Mukhu Aliyev er avarisk. 
Men språket tales også av grupper i regionen Zakatala i Aserbajdsjan, i Georgia og Kasakhstan, i Jordan og Tyrkia. 650 000 mennesker bruker avarisk.


== Referanser ==
Avestisk

Avestisk er et østiransk språk som døde ut om lag 800 år f.Kr. Sammen med gammelpersisk er det det eldste iranske språk vi kjenner. Iranske språk er en del av den indo-iranske språkgruppe, som er den store østlige grein av indoeuropeiske språk. Andre språk på denne greina er sanskrit. Avestisk er har klare likhetstrekk med både sanskrit og gammelpersisk. 
Språket ble brukt i Avesta, zoroastrismens hellige bok, til hymner og dikt. Det kan deles i to perioder, gammelavestisk og nyavestisk. Trolig ble gammelavestisk brukt av Zarathustra selv. Det regnes å være fra om lag 1000 før Kristus og være i slekt med sanskrit som er brukt i Veda-skriftene i India. Nyavestisk deles i to grupper: Originalt nyavestisk, som var i bruk til om lag 800 år før Kristus og kunstig nyavestisk, som ble brukt av prestene i senere tider til å skrive nye tekster.


== Eksterne lenker ==
Ethnologue
Avesta - Zoroastrian Archives
Balutsji (språk)

Balutsji er et iransk språk som snakkes av balutsjerne i Afghanistan, Iran og Pakistan.


== Eksterne lenker ==
Baluchi - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Bemba

Bemba er et bantuspråk som snakkes i Zambia og Den demokratiske republikken Kongo.


== Referanser ==
Bengali

Bengali (বাংলা [bāŋlā]) er et indoarisk språk som blir talt i Bangladesh, hvor det også er offisielt, og i de indiske delstatene Vest-Bengal og Tripura. Det har utvikla seg fra sanskrit, pali og prakrit.
Minst 215 millioner har språket som morsmål i dag, og det regnes for å være det 5. eller 6. mest talte språk i verden. Den best kjente bengalske forfatter er Rabindranath Tagore.


== Skrift ==
Bengali skrives vanligvis med sitt eget bengalialfabet. Det er et stavelsesalfabet av typen abugida, som minner om devanagari som brukes i sanskrit, hindi og andre indoariske språk. Bengalialfabetet omfatter 11 vokaltegn og 39 konsonanttegn. Som i alle abugidaskrifter, har hver konsonant i bengalialfabetet vanligvis en «iboende» vokallyd.
På tross av noen modifiseringer på 1800-tallet, er stavelsessystemet fortsatt basert på sanskritalfabetet, og tar derfor ikke hensyn til visse lydendringer som har skjedd i det talte språket. Man kan derfor ikke kalle bengali for et fonetisk skriftspråk.


== Grammatikk ==
Det bengalske språk følger vanligvis ordstillingen subjekt–objekt–verb. De bruker postposisjoner i stedet for preposisjoner. De har ikke kjønn på ordene, og adjektiv bøyes lite. Men de har fire kasus (nominativ, objektiv, genitiv og lokativ) på substantiv og pronomen. Når en bestemt artikkel legges til, så bøyes substantiv også i numerus. 
Verb bøyes i stor grad.


== Kampen for bengali i Bangladesh ==
I perioden 1947–1971, da Bangladesh var en del av Pakistan, Øst-Pakistan, ble det bengalske språk fokuspunkt og grunnlag for østbengalenes nasjonale identitet, som til slutt resulterte i opprettelsen av den suverene staten Bangladesh.
Omkring 1950–1952 reiste den voksende middelklassen i Øst-Pakistan seg til en oppstand som ble kjent som Språkbevegelsen. Den kulminerte 21. februar 1952, da mange unge og studenter ble drept av politiet i en demonstrasjon, hvor de krevde anerkjennelse av bengali som nasjonalspråk i Øst-Pakistan. 21. februar minnes i dag i Bangladesh som språkmartyrenes dag. Denne dagen er også UNESCOs internasjonal morsmåldag.


== Se også ==
Språk i India
Lingvistikk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bengali - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Bihari

Bihari er en gruppe indoariske språk som blir talt i Bihar og nabostater i India.
Bihari-gruppa består av:

Angika (30 000 000 mennesker)
Bhojpuri (28 254 000 mennesker)
Kudmali (37 000 mennesker)
Magahi (11 362 000 mennesker)
Maithili (7 500 000 mennesker)
Panchpargania (274 000 mennesker)
Sadri (1 965 000 mennesker)
Sarnami-hindustani (150 000 mennesker)
Surajpuri (273 000 mennesker)
Vajjika (500 000 mennesker)ISO 639-1 = bh
Bislama

Bislama er et kreolspråk som snakkes på Vanuatu og Ny-Caledonia. Språket er en blanding av ord fra engelsk, fransk og diverse austronesiske språk. Ordforrådet består av 95 % engelske ord. Det er et offisielt språk på Vanuatu sammen med fransk og engelsk og benyttes som lingua franca i landet.
Språket er nært relatert til Tok Pisin, som snakkes i Papua Ny-Guinea.


=== Alfabet ===
Bislama benytter det latinske alfabetet; kun 23 bokstaver brukes:
A a /ɑ/
B b /b/
D d /d/
E e /e/
F f /f/
G g /g/
H h /h/
I i /i/
J j /t͡ʃ/ (på kreolspråkene Tok Pisin og Solomon Pijin uttales bokstavet /d͡ʒ/, som på engelsk)
K k /k/
L l /l/
M m /m/
N n /n/
Ng ng /ŋ/
O o /o/
P p /p/
R r /r~ɾ/ (forskjellige variasjoner på øyene)
S s /s/
T t /t/
U u /u/
V v /v/
W w /w/
Y y /j/


=== Diftonger ===
I Bislama brukes fire diftonger:
"ae" [aɪ] (naef ~ knife = kniv)
"ao" [aʊ] (haos ~ house = hus)
"oe" [ɔɪ] (boe ~ boy = gutt)
"ei" [ɛɪ] (dei ~ day = dag)


== Referanser ==
Bulgarsk

«Bulgarsk» kan også referere til Bulgaria.Bulgarsk er et sørslavisk språk som snakkes i Bulgaria og omliggende land. Det er offisielt språk i Bulgaria. Det bulgarske språket er det tidligste skriftlig dokumenterte slaviske språk. Den historiske utviklingen av bulgarsk språk begynner da det første alfabetet skapes midt på 900-tallet. Dette er det eldste kjente slaviske alfabetet. Alfabetet ble laget på grunn av behovet for oversettelse av liturgiske bøker fra gresk til gammelbulgarsk. Mot slutten av 900-tallet var det andre bulgarske alfabetet skapt, det kyrilliske alfabetet, som man bruker i dag. På denne tiden var Bulgaria sentrum for slaviske skrifter og kultur. Gammelbulgarsk ble utgangspunktet for å skape de russiske, serbiske, slovenske, tsjekkiske og kroatiske variantene.


== Det bulgarske alfabetet ==


== Se også ==
Strømlinjet system for translitterasjon av bulgarsk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bulgarian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).