Skoltesamisk

«Skoltesamisk» kan også referere til skoltesamer.
Skoltesamisk, også kalt  østsamisk, er et østsamisk språk som blir talt av skoltesamer.
Språket har to dialekter: Notozero (Njuõʹttjäuʹrr) og Yokan. Skoltesamisk er skrevet med det latinske alfabet, med en offisielt anerkjent ortografi fra 1973.


== Historie ==
Før 1940 ble skoltesamisk snakket i 4 samelandsbyer i Finland. To av dem, Suonikylä og Petsamo i Petsamo fylke, ble annektert av Russland under andre verdenskrig. Derfra ble mange skoltesamer evakuert til Enare, Sevettijärvi og Nellim i Enare i Finland. Tidligere ble skoltesamisk også snakka i Neiden og lengre tilbake i Pasvik, begge i Sør-Varanger i Finnmark, Norge.


== Status ==
Skoltesamisk er utdødd i Norge. I 1995 var det rundt 400 etniske skoltesamer igjen i Russland. Av disse var det bare mellom 20 og 30 skoltesamisktalende igjen (dialekten Notozero) omkring innsjøen Lovozero; resten snakket russisk.
I Finland er skoltesamisk hovedsakelig talt i Sevettijärvi. I 1995 var det omkring 500 etniske skoltesamer i Finland, hvorav ca. 300 snakket skoltesamisk. I et forsøk på å bevare og revitalisere språket ble skoltesamisk et offisielt anerkjent språk i Enare kommune i Finland. Undervisning i språket er også innført som valgfag i den finske grunnskolen.
Imidlertid er det bare et lite antall av barn og ungdom som lærer og bruker språket aktivt, og skoltesamisk er derfor et truet språk.
I 1993 ble det innledet et program, i regi av den finske regjeringen, hvor barn under 7 år skulle lære seg skoltesamisk som et andrespråk. Mangel på penger har imidlertid fått programmet til å stanse.
Både skoltesamisk og enaresamisk har i nyere tid vært brukt i rockesanger, sunget av Tiina Sanila. I 2005 utga hun Sääʹmjânnam rocks! («Sameland rocker!»), den første rocke-CD der tekstene i alle sangene er på skoltesamisk.
I 2005 ble det for første gang mulig å avgi en eksamen på skoltesamisk.


== Fonologi ==
Skoltesamisk har et komplekst vokal-system og suprasegmentale morfologiske forskjeller mellom palatiserte og ikke-palatiserte aksenter. Palatiserte aksenter angis med markøren ʹ.


=== Vokaler ===
Forskjellen mellom /e/ og /ɛ/ fremgår ikke i  standard-ortografien fra 1973, som feilaktig fremstiller begge lyder som e.
Vokalen /ɘ/ ligner den estiske vokalen õ.Vokaler kan være både lange og korte, og fonetisk skiller de seg fra hverandre, jmf. le'tt (farkost) og lee'tt (farkoster).


=== 12 Diftonger ===
Korte diftonger har trykket i andre vokal. Lange diftonger har trykket i første vokal.


=== Konsonanter ===
1Uttales etter vokaler og sonorant-konsonanter.
2Uttales vanligvis svakt stemte.
3/x/ innledes med allofonen [h].
Lange og korte dobbel-konsonanter har ulik mening, jmf. kuõskkâd «å berøre» og kuõskâm «jeg berører».


=== Suprasegmentale morfologiske prosesser ===
En palatalisert suprasegmental påvirker uttalelsen av en hel stavelse. I det skrevne språk er den palataliserte suprasegmental indikert med en fritt-stående akutt aksent mellom en trykksterk vokal og den etterfølgende konsonant:

vääʹrr = «fjell», «klippe» (suprasegmental palatalisering)
'väärr = «reise» (ingen suprasegmental palatalisering)Den trykksterke vokalen uttales litt mykere i palataliserte stavelser enn i ikke-palataliserte stavelser.
Ved en palatalisert suprasegmental, uttales den etterfølgende konsonant eller dobbel-konsonant som svakt palatalisert.Suprasegmental palatalisering er avhengig av segmentell palatalisering: Palatale konsonanter liksom /j/ og den palataliserte nasalen /ń'/ (uttalt <nj>) forekommer både i ikke-palataliserte og suprasegmentale palataliserte stavelser.

Ved enstavelsesord som ender i en konsonant, uttales en ikke-fonemisk svakt stemt eller ustemt vokal etter den siste konsonanten.Denne vokalen er e-farget ved suprasegmentell palatalisering, 
og a-farget i andre tilfeller.


=== Trykk ===
Skoltesamisk har fire former for trykk på ord:

Primært trykk
Sekundært trykk
Tertiært trykk
Intet trykkFørste stavelse er alltid den primære trykksterke stavelse på skoltesamisk. I ord med to eller flere stavelser, har siste stavelse et svært lett trykk  (tertiært trykk) og den resterende stavelsen har et sterkere trykk enn den siste, men mindre enn den første (sekundært trykk).
Ved abessiv og komitativ entall brytes dette systemet, ved at både siste og midterste stavelse har tertiært trykk. 
Intet trykk forekommer ved konjunsjoner, postposisjoner, 
i en partikkel og enstavelses pronomen.


== Grammatikk ==
De fleste uralske språk er agglutinerende språk. Skoltesamisk er imidlertid et flekterende språk (liksom estisk) på grunn av påvirkninger fra germansk. Kasus og teleskopord i endinger av ord viser germansk påvirkning.


=== Kasus ===
Språket har 9 kasus i entall, selv om genitiv og akkusativ ofte er det samme.


==== Nominativ ====
Liksom andre uralske språk er nominativ entall ikke markert  og indikerer subjekt eller predikat. Nominativ flertall er også umarkert og ligner genitiv entall.


==== Genitiv ====
Genitiv entall er umarkert og ligner nominativ flertall. 
Genitive flertall er markert med en -i. Gentitiv brukes

for å indikere besittelse (Tuʹst lij muu ǩeʹrjj.: Du har min bok.)
for å indikere tallene 2-6 (Sieʹzzest lij kuõʹhtt põõrt. Min fars søster (tante) har to hus.)
sammen med preposisjoner (rääi + [genitiv]: hinsides noe)
sammen med de fleste postposisjoner. (Sij mõʹnne ääkkäd årra.: De gikk til din bestemors (hus). De gikk for å besøke din bestemor.)Genitiv har over tid erstattet partitiv og genitiv benyttes idag ofte istedenfor paritiv.


==== Akkusativ ====
Akkusativ er det direkte objekt kasus, og er umarkert i entall. I flertall er endelsen -d, med flertallsmarkøren -i foran, noe som får det til å ligne illativ flertall. Akkusativ brukes også til å spesifisere komplementeringer, f.eks. obb tääʹlv (hele vinteren). 


==== Lokativ ====
Endelsen til lokativ er -st i entall og -n i flertall. Eksempler:

hvor noe er (Kuäʹđest lij ǩeʹrjj: Der er en bok i kota.)
hvor det kommer fra (Niõđ puõʹtte domoi Čeʹvetjääuʹrest. Jentene kom hjem fra Sevettijärvi.)
som er i besittelse av noe (Suʹst lij čâustõk: Han/hun har et lasso.)I tillegg brukes lokativ endelsene sammen med enkelte verb:

å spørre noen: kõõččâd [+lokativ endelse]


==== Illativ ====
Illativ har tre ulike markører i entall: -a, -e and -u. I flertall er endelsen -d, med flertallsmarkøren -i foran, noe som får det til å ligne akkusativ flertall. Illativ markerer:

hvor noe er på vei
hvem som mottar noe
indirekte objekt


==== Komitativ ====
Markørene for komitativ er -in i entall og -vuiʹm i flertall. Komativ presiserer med hvem eller hva noe er blitt utført:

Njääʹlm sekstet leeiʹnin. Munnen er tørket med et stykke klær.
Vuõʹlğğem paaʹrnivuiʹm ceerkvest. Jeg forlot kirken sammen med barna.
Vuõʹlğğem vueʹbbinan ceerkvest. Jeg forlot kirken sammen med min søster.


==== Abessiv ====
Abessiv er markert med -tää i både entall og flertall, og har alltid 
et tertiært trykk.

Vuõʹlğğem paaʹrnitää ceerkvest. Jeg forlot kirken sammen med barna.
Sij mõʹnne niõđtää põʹrtte. De gikk inn i huset med jenta.
Sij mõʹnne niõđitää põʹrtte. De gikk inn i huset uten jentene.


==== Essiv ====
Totallsformen av essiv er fortsatt brukt sammen med pronomen, men ikke med substantiver og forekommer ikke i flertall.


==== Partitiv ====
Partitiv brukes bare i entall og kan alltid erstattes av genitiv. Paritiv-markøren er -d.
1. Det forekommer i tall større enn 6:

kääuʹc čâustõkkâd: åtte lassoerDette kan erstattes med kääʹuc čâustõõǥǥ.
2. Det brukes i bestemte postposisjoner:

kuäʹtted vuâstta: mot en kotaDette kan erstattes med kuä'đ vuâstta.
3. Det kan brukes med komparativ for å uttrykke noe som blir sammenlignet: 

Kåʹlled pueʹrab : bedre enn gullDette blir idag ofte erstattet med genitiv pueʹrab ko kåʹll


=== Pronomen ===
Personlige pronomen forekommer i entall, flertall og totall. 

Det personlige pronomen han/hun (kjønn spesifiseres aldri) i ulike kasus:


=== Verb ===


==== Person ====
Skoltesamiske verb har bøyningsklasser for fire person-klasser:

første person
andre person
tredje person
fjerde person, også kalt ubestemt person


==== Modi ====
Skoltesamisk har 5 grammatiske modi: 

indikativ
imperativ (Pueʹtted sõrgg domoi! Kom hjem snarest!)
kondisjonalis
potentsialis
optativ


==== Numerus ====
Skoltesamiske verb har bøyningsklasser for tre grammatiske tall (numerus):

entall
totall
flertall


==== Tempus ====
Skoltesamiske verb har bøyningsklasser for to trekk ved tempus:

Preteritum (Puõʹttem škoouʹle jåhtta.: Jeg kom til skolen idag.)
Presens (Evvan puätt mu årra täʹbbe. Per kommer til mitt hjem idag.)og to omskrivende tempus:

Perfektum
Pluskvamperfektum


==== Verbalsubstantiver ====
Skoltesamiske verb har 6 lingvistiske former:

infinitiv
gerundium
aktivt partisipp (progressivt)
abessiv
perfektum partisipp
presens partisipp


==== Negative verb ====
Liksom finsk, estisk og andre samiske språk, har skoltesamisk negative verb. På skoltesamisk bøyes det negative verbet i henhold til modus (indikativ, imperativ og optativ), person (første, andre, tredje og fjerde) og numerus (entall, totall og flertall).

Merk at ij + leat vanligvis skrives iʹlla, iʹlleäkku, iʹllää eller iʹllä, og ij + leat er vanligvis skrevet jeäʹla eller jeäʹlä. 
Ulik de andre samiske språkene, skiller ikke skoltesamisk lenger mellom  totall og flertall av negative verb og bruker i stedet flertallsformen for begge.


== Skriftspråk ==
Bokstavene Q/q, W/w, X/x, Y/y og Ö/ö brukes også i låneord fra andre språk.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aikio, Marjut and Anna-Riitta Lindgren:  Kielirapportti. Saamelaiskomitean mietintö 1973:46, 1973
Korhonen, Mikko. Mosnikoff, Jouni. Sammallahti, Pekka. Koltansaamen opas. Castreanumin toimitteita, Helsinki 1973.
Mosnikoff, Jouni and Pekka Sammallahti: Uʹcc sääm-lääʹdd sääʹnnǩeârjaž = Pieni koltansaame-suomi sanakirja. Jorgaleaddji, 1988
Mosnikoff, Jouni and Pekka Sammallahti: Suomi-koltansaame sanakirja = Lääʹdd-sääʹm sääʹnnǩeʹrjj. Ohcejohka : Girjegiisá, 1991
Moshnikoff, Satu: Muu vuõssmõs sääʹmǩeʹrjj.
Hallamaa, Panu: Unangam Tunuu and Sugestun: A Struggle for Continued Life. Hiroshe Shoji and Juha Janhunen (eds.) Northern Minority Languages. Problems of Survival. Senri Ethnological Studies 44:187-224. Osaka: National Museum of Ethnology, 1997.
Sámi Language Act