jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
VM i fotball 1930

Det første verdensmesterskapet i fotball ble arrangert i 1930. Mesterskapet ble arrangert av de regjerende olympiske mesterne, Uruguay. Uruguay ble tidenes første verdensmestre ved å slå Argentina 4–2 i finalen.
Det første verdensmesterskapet er det eneste i historien det ikke var kvalifiseringsspill for å delta i, lagene ble invitert. På grunn av den tidkrevende, strabasiøse og kostbare reisen over Atlanteren valgte svært få europeiske lag å delta. To måneder før turneringen startet var ingen europeiske lag påmeldt. FIFAs president, Jules Rimet, grep inn, og fire lag (Belgia, Frankrike, Romania, og Jugoslavia) tok turen.
De tretten lagene spilte i fire grupper, og 13. juli 1930 vant Frankrike 4-1 over Mexico.
De fire gruppevinnerne, Argentina, Jugoslavia, Uruguay og USA, gikk videre til semifinalene. 
I begge semifinalene ble resultatet 6-1. Argentina slo USA, og Uruguay tok seg av Jugoslavia. 
Den første VM-finalen ble spilt på Estadio Centenario i Montevideo 30. juli. Resultatet ble 4-2 til Uruguay, som dermed var blitt både olympiske mestere og verdensmestere. VM-trofeet ble for første gang delt ut av Jules Rimet, som troféet senere skulle bli oppkalt etter.
Det ble ikke avholdt noen bronsefinale, men USA ble tildelt tredjeplassen, siden landet hadde en bedre målforskjell enn Jugoslavia.


== Første runde ==


=== Gruppe 1 ===


=== Gruppe 2 ===


=== Gruppe 3 ===


=== Gruppe 4 ===


== Semifinaler ==


== Finale ==
Det ble brukt to baller i finalen. Etter myntkast vant Argentina retten til å bruke sin ball i første omgang, mens Uruguays ball ble brukt i andre omgang.


== Toppscorere ==


== Referanser ==
Ravnanger ungdomsskole

Ravnanger ungdomsskole er en offentlig ungdomsskole på Askøy i Vestland. Den ble tatt i bruk høsten 1985, og i 1987 ble gymsalen med garderober og Ravnanger grendahus tatt i bruk. Noen få år senere var også fotballbanen og tilhørende friidrettsanlegg med tartandekke klar til bruk etter en formidabel dugnadsinnsats av idrettslagene Vestsiden og Ask Friidrett i samarbeid med kommunen. I de senere år har Ask Friidrett arrangert junior-NM og B-NM på det som nå kalles Ravnanger idrettspark. Sammenkoblingen av idrettsanlegg, grendahus og skole gjør at skolen er svært mye brukt både til hverdag og fest. Ravnanger ungdomsskole er en MOT skole, det betyr at skolen er med i MOT. 23. november feirer skolen MOT til å glede dagen.
Elevene som begynner ved denne ungdomsskolen kommer fra barnetrinnene ved Tveit skole, Haugland skole, Davanger skole og Hanøy skole. Ravnanger skolekrets er i vekst. Nytt skolebygg med økt kapasitet ble offisielt åpnet 9. mars 2009. Rektor ved skolen er Jarle Kleiven per 2019.


== Ny idrettshall ==
Askøy Forum ble bygget i 2004 er en idrettshall som kan deles inn i tre mindre haller og har plass til ca. 2000 personer. Ravnanger ungdomsskole leier hallen til kroppsøvingstimene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ravnanger skole sine eldre hjemmesider
Ravnanger skole sin hjemmesider per 2019
Et fotoalbum med bilder fra Ravnanger med nabobygder, på Askøy, i Hordaland.
Udon Thani

Udon Thani (อุดรธานี) er en by i det nordøstlige  Thailand, i området Isan. Den har en befolkning som i 2005 beregnes til 247.000. Udon Thani er også provinshovedstad i provinsen Udon Thani.
Byen ligger ca. 600 km nordøst for Bangkok, og har god flyforbindelse og kan også nås via firefelts motorvei. Avstanden til Vennskapsbroen over Mekong til Laos, nabolandet i nord, er ca. 50 km.
Hovednæringsveien i området er landbruk, særlig ris og sukker.
Udon Thani-området var bebygd allerede 6000 år f.Kr. Thailands eldste boplass, Ban Chiang, ligger ca. 50 km øst for Udon Thani.
Lenge ble området behersket av Laos (Lan Xha-riket) eller Khmer-riket. På 1700-tallet var området under burmesisk dominans.
Under en stor del av Vietnamkrigen var mange amerikanske soldater stasjonert her, og det hadde ikke bare positive økonomiske konsekvenser. Etter hvert har barene som betjente soldatene blitt stengt, og det er kommet tilbake en atmosfære bedre egnet til å tiltrekke seg familieturisme.


== Prostitusjon av mindreårige ==
Udon Thani er en frihavn (haven) for prostitusjon av mindreårige, hevder en del thailandske sosialarbeidere. (Vilkårene som fører til prostitusjon av en del laotiske barn, kan sammenlignes med vilkårene som førte til en tilsynelatende økning rundt 1990, med hensyn til prostitusjon av mindreårige.)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en)  Udon Thani hos Wikivoyage
Ballynahinch (Down)

Ballnahinch er en by i grevskapet Down i Nord-Irland. Den begynte som et kursted, men har utviklet seg til en markedsby for bønder i omegnen.
Byen ble grunnlagt i det 17. århundre av Sir George Rawdon, og hans familie eide det meste inntil opprøret i 1798. Slaget ved Ballynahinch betydde sluttet for United Irishmen, bevegelsen som sto bak opprøret. 
I januar 1997 ble tre soldater som var utenfor tjeneste nesten drept av en PIRA-bombe. En av dem sjekket rutinemessig under bilen sin, og kom borti kvikksølvmekanismen som utløste bomben som var plassert der. Heldigvis for soldatene var bomben konstruert for å drepe personer inne i bilen, og sprengkraften gikk derfor oppover og ikke utover. 
Hovedveien A24 mellom Belfast og Newcastle går gjennom byen. En langvarig kampanje for å få den lagt utenom byens sentrum har pr. januar 2005 ikke ført frem. Siden 1990-årene har en rekke tiltak blitt satt i verk for å kontrollere trafikken, men mengden kjøretøy som passerer gjennom sentrum betyr at Ballynahinch er sterkt preget av trafikkvansker.


== Eksterne lenker ==
(en) Ballynahinch, County Down – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Down (distrikt)

Down (irsk An Dún) er et distrikt i grevskapet Down i Nord-Irland. Administrasjonssenteret er Downpatrick


== Byer og landsbyer ==
Ardglass
Ballynahinch
Castlewellan, Clough, Crossgar
Downpatrick, Dundrum
Killough, Killyleagh
Newcastle
Saintfield, Seaforde, Strangford
Harvey Keitel

Harvey Keitel (født 13. mai 1939) er en amerikansk filmskuespiller med polsk-rumensk bakgrunn. Han startet skuespiller-karrieren i 1967, men slo ikke gjennom før han begynte å spille diverse forbryterroller på 1970-tallet. Han har spilt i blant annet Taxisjåføren (1976), Jesu siste fristelse (1988), Thelma & Louise (1991), De hensynsløse (1992), Piano (1993), Pulp Fiction (1994), Odyssevs' blikk (1995), From Dusk Till Dawn (1996), Little Nicky (2000) og National Treasure (2004) og oppfølgeren National Treasure – Book of Secrets fra 2007.
Keitel har også opptrådt i filmer som Be Cool fra 2005. I 2010 spilte han i filmene Verre enn verst og The Last Godfather. I 2018 fikk han en rolle i filmen Isle of Dogs.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Harvey Keitel på Internet Movie Database 
(sv) Harvey Keitel i Svensk Filmdatabas 
(da) Harvey Keitel på Filmdatabasen 
(da) Harvey Keitel på Scope 
(fr) Harvey Keitel på Allociné 
(en) Harvey Keitel på AllMovie 
(en) Harvey Keitel hos Turner Classic Movies 
(en) Harvey Keitel hos Rotten Tomatoes 
(en) Harvey Keitel hos The Movie Database 
(en) Harvey Keitel hos Internet Broadway Database
Tribune Media

Tribune Media var et amerikansk mediekonsern grunnlagt i 1847, med hovedkontor i Chicago i Illinois. Selskapet eide avisene Chicago Tribune, Los Angeles Times og The Hartford Courant, baseballaget Chicago Cubs og en radio- og TV-stasjon. I tillegg var Tribune Media deleier i TV-selskapet The WB Television Network.
I 2014 ble aviseierskapet utskilt i Tribune Publishing, og i 2019 fusjonerte Tribune Media med Nexstar Media Group.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Tribune Media – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Glukose

Glukose, også kalt druesukker, er et karbohydrat med den kjemiske formelen C6H12O6. Glukose er den forbindelsen plantene fremstiller i fotosyntesen. Glukose spiller i tillegg en viktig rolle under celleåndingen. Glukose er et monosakkarid (mono = én), og er den mest utbredte sukkerarten i planteriket. Glukose og fruktose er byggesteiner i sukrose (sakkarose), som er et disakkarid (di = to). Sukrose er det sukkeret vi bruker mest i dagliglivet og kalles også for bordsukker. Glukose finnes i fri tilstand i honning, grønnsaker og frukt. Glukose inngår videre som byggestein i sammensatte sukkerarter og i polysakkarider som cellulose og stivelse.
Alle karbohydrater, unntatt kostfiber (cellulose), blir omdannet til glukose i kroppen. Menneskekroppen kan kun ta opp monosakkarider (glukose, fruktose eller galaktose). Denne prosessen begynner allerede i munnen og fortsetter i tynntarmen. Når karbohydratene er brutt ned går de med blodet til leveren og omdannes der til glukose. Derfra går glukosen ut i blodbanen, og føres rundt til alle cellene ved hjelp av blodårene, og fraktes så inn i cellene ved hjelp av hormonet insulin. Noe av glukosen blir lagret i lever og muskler som stoffet glykogen, og er en reservekilde når vi trenger det. 
Bindingene mellom sukkerenhetene (monomerene) i sammensatte sukkerarter bestemmer om kroppen klarer å dele dem opp til monomerer, for så å ta dem opp. Som regel klarer kroppen å bryte alle alfa-bindinger, men ingen beta-bindinger. Stivelse inneholder bare alfa-bindinger og kan derfor brukes til energi. Cellulose er lange glukosekjeder med beta(1,4)-bindinger imellom seg, og kan derfor ikke nedbrytes og absorberes. Fiber fungerer derfor ikke som et sukker for oss, men det har andre effekter som bl.a. økt peristaltiske bevegelser i tarmene. 
Et unntak fra regelen er laktose som består av glukose og galaktose bundet sammen med en beta (1,4)-binding, men som nesten alle barn og de fleste voksne i Europa, Midtøsten og India likevel kan spalte via enzymet laktase. Voksne personer som helt eller delvis mangler dette enzymet får det som kalles laktoseintoleranse. I ur-amerikanske (99 %), østasiatiske (>90 %) og afrikanske folkeslag (20 % - 90 %) er forekomsten av laktoseintoleranse generelt høyere enn i europeiske folkeslag (2 % - 20 %).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Glucose – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Glucose – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Luftrør

Luftrøret (anatomisk trachea eller trakea) er en transportkanal for luft (oksygen) som forbinder munnhulen og svelget/pharynx med lungene. Røret begynner i strupen og strekker seg fra strupehodet til høyre og venstre hovedbronkus. 
Veggen i luftrøret er forsterket med bruskringer som holder røret åpent. Innsiden av luftrøret er kledd med spesialiserte slimhinneceller med flimmerhår som blant annet hjelper til med å transportere partikler opp fra luftveiene. Dette overflatelaget er der forkjølelses og influensavirus angriper. 
I øvre deler av luftrøret er det nerveforsyning til følelegemer som gjør at vi kjenner at det er noe på slimhinnen og som utløser hosterefleksen.
Ved nedre ende av luftrøret deles det i høyre og venstre hovedbronkus. Høyre hovedbronkus har en nesten vertikal retning, mens venstre hovedbronkus går mer horisontalt. Derfor vil fremmedlegemer oftest fortsette ned høyre hovedbronkus.
Spiserøret ligger rett bak luftrøret. Den øverste del av hovedpulsåren passerer foran nedre del av luftrøret og bakover på venstre side, like over venstre hovedbronkus.
Luftrøret oppstod i stamarten til de landlevende virveldyrene. Tidligere i evolusjonen (og den dag i dag hos mange fiskearter, som f.eks. lungefisker) måtte luftstrømmen til og fra lungene gå via spiserøret.
The New York Times

The New York Times er en amerikansk avis som blir utgitt i New York og distribuert over hele USA og i mange andre land. Den ble grunnlagt den 18. september 1851 av Henry Jarvis Raymond og George Jones. Raymond var også en av grunnleggerne av nyhetsbyrået Associated Press i 1856. Avisens opplag er 571 500 hverdager på ukedager (nov. 2016) og 1 087 500 på søndager (mai 2016).The New York Times har sitt hovedkontor i New York. Avisen har 16 lokalkontorer i New York-regionen, 11 nasjonale kontorer og 26 internasjonale kontorer.
Adolph Ochs kjøpte The New York Times i 1896 og under hans lederskap fikk avisen internasjonal rekkevidde, utbredelse og omdømme. Etter at hovedkontoret ble flyttet til et nytt høyhus på New Yorks 42. gate ble området omdøpt til Times Square i 1904. Avisen eies idag av mediekonsernet The New York Times Company, hvor etterkommere av Ochs fortsatt har en dominerende rolle.


== Stil ==
Avisen benytter fullformat. I artiklene brukes vanligvis høflighetsform framfor bare etternavn ved omtale av personer (unntatt i sportsseksjonen). Overskriftene har tradisjonelt vært ordrike, ofte ledsaget av forklarende underoverskrifter, men dette er noe avisen nå beveger seg bort fra. Andre eksempler på Times' konservative stil er den sene overgangen fra seks til åtte spalter og motviljen mot fargefotografier – det første forsidebildet i farger kom 16. oktober 1997. De dagene avisen ikke har et større førstesideoppslag plasseres den viktigste saken oftest i forsidens øvre høyre spalte.
Overskriftene er satt i ulike variasjoner av Cheltenham, mens brødteksten er satt i 8,7 punkts Imperial.


== Redaksjonell profil ==
New York Times' motto «All the News That's Fit to Print» står trykt på forsiden, og avisen regnes gjerne som en journalistisk standard («Newspaper of record») i USA, hva som også avspeiler seg i at den gjennom tidene har mottatt over 120 Pulitzerpriser, langt flere enn noen annen nyhetsorganisasjon.Leserkretsen heller mot den liberale siden i det amerikanske politiske spektrum, ifølge en undersøkelse som ble foretatt av det uavhengige Pew Research Center i 2014. En undersøkelse som ble foretatt av den konservative meningsmålingsinstitusjonen Rasmussen Reports i 2007 viste at 40 prosent av informantene mente avisen helte mot liberale synspunkter, mens 11  prosent mente den lå nærmere konservative holdninger og 20  prosent syntes den opptrådte nøytralt overfor begge sider. På den annen side er avisen fra liberalt hold blitt beskyldt for å fremme høyreorienterte holdninger spesielt innenfor utenrikspolitiske spørsmål.Den redaksjonelle profilen blir gjerne oppfattet som liberal i nasjonal kontekst.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en-US) Offisielt nettsted 
(en) Mate-URL 
(en) The New York Times – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) New York Times – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
The New York Times Company
Telekommunikasjon

Telekommunikasjon  finner sted gjennom tegn, lyd og bilder over større avstander, særlig ved hjelp av elektromagnetisk teleteknikk som telegrafi, telefoni, radio, fjernsyn, datakommunikasjon, datanettverk og alarmtjenester, men også andre hørbare og synlige innretninger som jungeltrommer, varder, semaforering og annet. Post, bøker, aviser, foto og film regnes ikke som telekommunikasjon.
Moderne samfunn er helt avhengige av velfungerende telekommunikasjoner, og industri og aktiviteter som er knyttet direkte til telekommunikasjoner, utgjør nesten 3 % av verdens totale økonomi. De tradisjonelle informasjonskanalene og telekommunikasjonsmidlene vil i framtiden trolig konvergere, det vil si smelte sammen til ett medium.


== Teleteknikk ==
Enkeltdelene i et telekommunikasjonssystem består av en sender, et transmisjonsmedium (linje) og en mottaker. En eller flere kanaler kan realiseres i et transmisjonsmedium ( se baseband, bredbånd og multipleksing). Senderen er en innretning som omdanner eller koder meldingen til et fysisk overførbart signal. Transmisjonsmediet, på bakgrunn av sin natur, vil sannsynligvis endre og gjøre signalet dårligere på veien fra senderen til mottakeren. Mottakeren har en dekodingsmekanisme som er i stand til å gjenskape beskjeden dersom en viss grense for degradering av signalet er ikke er oversteget. I noen tilfeller er den endelige "mottaker" øyet og/eller øret (eller i enkelte tilfeller andre sanseorganer) og gjenskapingen av meldingen blir gjort i hjernen.
Telekommunikasjon kan gå fra punkt-til-punkt, punkt-til-flere-punkt eller kringkasting. Kringkasting er kommunikasjon som går fra en sender til mange mottakere. Punkt-til-flere-punkt er en mindre form for kringkasting. Eksempler på kringkasting er fjernsyn og radio, mens et eksempel på punkt-til-flere-punkt kommunikasjon kan være bruk av mindre radiosamband (f.eks. jaktlag).
En av oppgavene for en telekommunikasjonsingeniør er å analysere fysiske egenskaper for linje eller transmisjonsmedium, og de statistiske egenskaper til en melding for å utvikle den mest effektive koding- og dekoding-mekanismene.


== Se også ==
Informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT)
Synkront optisk nettverk


== Eksterne lenker ==
Norsk telemuseum
Anestesilege

Anestesilege eller anestesiolog er en lege som er spesialist i faget anestesiologi. Anestesileger er tradisjonelt ansvarlige for å gi pasienter narkose og bedøvelse i forbindelse med kirurgiske inngrep, og kan i denne sammenhengen også betegnes som narkoseleger. I Norge har anestesileger imidlertid også ansvar for avansert smertebehandling, intensivbehandling av alvorlig syke pasienter og akuttmedisin. Anestesileger må derfor ha brede medisinske kunnskaper og ferdigheter, siden anestesilegen i prehospitale sammenhenger som regel vil være den eneste legen som gir behandling av akutt, alvorlig sykdom og skade. Alle leger som jobber i luftambulansetjenesten er for eksempel anestesileger. Leger som jobber med militærmedisin og katastrofemedisin, f.eks. i Forsvarets sanitet eller ulike hjelpeorganisasjoner, er også svært ofte anestesileger. Anestesileger jobber som oftest på sykehus og samarbeider nært med leger innen andre fagfelt. 
Den første anestesilegen i Norge var Otto Mollestad (1908–1973) som begynte som anestesilege ved Rikshospitalet i Oslo i 1946. I dag er det anestesileger på alle norske sykehus som driver kirurgi. Det tar minst 5 år etter autorisasjon som lege å bli godkjent som spesialist i anestesiologi i Norge, i praksis som regel noe lengre.
Anestesileger kan spesialisere seg innen bestemte områder av anestesifaget, f.eks. barneanestesi, smertebehandling og lignende. I Norge er dette imidlertid ikke formelle spesialiteter.
Associated Press

Associated Press (AP) er et amerikansk nyhetsbyrå grunnlagt i mai 1846. Byrået fungerer som et kooperativ eier av en rekke aviser, som både bidrar med nyhetsstoff og benytter stoff skrevet av byråets egne journalister.
Per 2004 anvendes byråets nyhetsstoff av 1700 aviser, samt 5000 radio- og TV-stasjoner. APs fotoarkiv inneholder 10 millioner bilder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Associated Press – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nyhetsbyrå

Et nyhetsbyrå er et foretak som produserer og formidler nyhetsstoff, og ofte også bilder, til pressen og andre massemedier. Blant de største og mest kjente nyhetsbyrå er Reuters, Agence France-Presse (AFP), Agenzia Nazionale Stampa Associata (ANSA) og Associated Press (AP).
Norges første nyhetsbyrå het Norsk Telegrambyrå (NTB), og ble grunnlagt i 1867.


== Historie ==
Det eldste nyhetsbyrået er Agence France-Presse (AFP). Det ble grunnlagt av franskmannen Charles-Louis Havas i 1835 under navnet Agence Havas. To av hans ansatte, Paul Julius von Reuter og Bernhard Wolff, etablerte senere konkurrerende nyhetsbyrå i henholdsvis  London og Berlin. 


== Større nyhetsbyrå ==
ABC news (American Broadcasting Company)
ABC (Australian Broadcasting Corporation)
Agence France-Presse
Agência Brasil
Agència Catalana de Notícies
Agenzia Giornalistica Italia
Agenzia Nazionale Stampa Associata (ANSA)
Agerpres
AKIpress news agency
Al-Jazeera
All Headline News
Al-Imran news agency
American Press Association
Public News Agency of Ecuador and South America (ANDES)
Anadolu Agency
ANP
Antara
Asian News International (ANI)
Associated Press
Associated Press of Pakistan
Australian Associated Press
Baltic News Service
Bangladesh Sangbad Shangstha
BBC News
Belga
Bernama
Bloomberg L.P.
BNO News
Canadian Press
Central News Agency
Cihan News Agency
Central Asian News Service
CNN
DAPD News Agency
Deutsche Presse-Agentur
Dow Jones Newswires
EFE
European Pressphoto Agency
Hotspot Media
IRNA
ISNA
Iraqi national News Agency[1] Arkivert 10. juni 2013 hos Wayback Machine.
Ihlas News Agency
Indo-Asian News Service
Interfax
Inter Press Service
ITAR-TASS
Jiji Press
Kyodo News
Kurd Press
Lusa
Magyar Távirati Iroda
Namibia Press Agency (NAMPA)
NBC News
New Zealand Press Association (NZPA)
Norsk Telegrambyrå (NTB)
Notimex
Nouakchott News Agency (ANI)
Novum
Pacnews
PanARMENIAN.Net
Philippines News Agency (PNA)
Polska Agencja Prasowa (PAP)
Press Association
Pressclub Information Agency (PIA)
Press Trust of India
Pressat
Qatar News Agency
QMI
Reuters
RIA Novosti
Ritzau
SIWEL Agence Kabyle d'Information
Slovenian Press Agency
Suomen Tietotoimisto (STT)
Tahitipresse
Tanjug
Télam
Tidningarnas Telegrambyrå
UNIAN
United News of India
United Press International (UPI)
United States Press Agency (USPA)
WireImages (kun bilder)
World Entertainment News Network  (WENN)
Xinhua News Agency
Yonhap
ZUMA Press
AFP

AFP har flere betydninger:

Agence France-Presse, et nyhetsbyrå
Australian Federal Police, en politietat
Avtalefestet pensjon, en pensjonsordning i Norge
Apple Filing Protocol, et filsystem utviklet av Apple
Armed Forces of Philippines, Filippinenes væpnede styrker
Alfa-fetoprotein, et glykoprotein
American Free Press, en amerikansk ukesavis
Australia First Party, et australsk politisk parti
Rostrevor

Rostrevor er en by i grevskapet Down i Nord-Irland. Den ligger ved Carlingford Lough og Slieve Martin. 
Utenfor byen står megalittene Cloughmore og Kilfeaghan dolmen.


== Eksterne lenker ==
(en) Rostrevor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Banbridge

Banbridge er en by i grevskapet Down i Nord-Irland. Den ligger ved elven Bann og hovedveien A1. Den vokste opp omkring en skysstasjon og linindustri. Byen er administrasjonssenter for distriktet Banbridge.
Byen er kjent for en veiundergang fra 1834, kalt The Cut, som går under hovedgaten. Den er blant de tidligste i sitt slag, og ble konstruert for at hestekjerrer skulle slippe å kjøre opp en bratt bakke. 
Nær Banbridge ligger Lisnagade fort og Loughbrickland crannog, som ble konmstruert omkring år 500. 
Kaptein Francis Crozier ble født i Banbridge, og det står en statue av ham ved sentrum. I 1840-årene var han kaptein på HMS «Terror», og ledet en ekspedisjon som utforsket Antarktis. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Banbridge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Banbridge (distrikt)

Banbridge er et distrikt i grevskapet Down i Nord-Irland. Administrasjonssenteret er byen Banbridge. Distriktet strekker seg fra Slieve Croob i øst til elven Bann i vest. Hovedveien mellom Dublin og Belfast, i Nord-Irland kalt A1, går gjennom distriktet. 


== Byer og landsbyer ==
Banbridge
Dromore
Gilford
Louchbrickland
Scarva