jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Antarktistraktaten

Antarktistraktaten (The Antarctic Treaty) av 1. desember 1959 er en internasjonal avtale om is- og landområdene sør for 60 grader sørlig bredde.
Traktaten ble tiltrådt av tolv stater som alle hadde aktivitet i Antarktis i det Internasjonale geofysiske året (1957–58).
Statene var:
Argentina, Australia, Belgia, Chile, Frankrike, Japan, New Zealand, Norge, Sør-Afrika, Storbritannia, USA og det tidligere Sovjetunionen. Ikrafttredelse var 23. juni 1961. Traktaten er per september 2015 undertegnet av 51 land.Hovedformålet med traktaten er å sikre at Antarktis for alltid skal brukes til fredelige formål og ikke skal være åsted eller gjenstand for internasjonale konflikter. Traktaten inneholder blant annet et forbud mot militære baser i Antarktis og forbud mot kjernefysiske sprengninger og deponering av radioaktivt materiale.
I 1998 trådte Protokoll om miljøvern til Antarktistraktaten i kraft. Denne utpeker Antarktis til et naturreservat viet fred og vitenskap, og forplikter partene til et omfattende vern av miljøet i Antarktis og tilknyttede økosystemer.
Stater som har tiltrådt traktaten skal ikke gjøre noe for å hevde, støtte eller benekte territorielle krav i Antarktis, men slår også fast at statene ikke har oppgitt sine territoriale krav ved tiltredelse. For Norge gjelder dette to norske biland: Peter I Øy og Dronning Maud Land.
Det antarktiske traktatsekretariat ble etablert i 2004 for å administrere møter og koordinere samarbeidet mellom avtalepartene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Antarctic Treaty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Antarktistraktaten. Norsk polarinstitutt
Karsk

For den polske landsbyen, se Karsk (Polen)

Karsk (av adjektivet «karsk», fra norrønt karskr, «sunn og sprek»), også kalt kaffekarsk, knikt, kaffeknikt, kaffedoktor med mer, er en drikk laget av brennevin (vanligvis hjemmebrent) og kaffe. I Norge skal karsk for alvor ha fått fotfeste i bygdene på slutten av 1800-tallet.


== Utbredelse ==
I Norge er karsk mest utbredt i Trøndelag, Mjøstraktene og nordover. Karsk kalles kaffedoktor i store deler av landet; i Mjøstraktene er knikt den vanlige betegnelsen. I Nord-Norge finnes også navnet rotar, men dette betegner som regel karsk med tilsatt sukker. Karsk er mest populært på bygdene, men drikkes også av byfolk. Karsk drikkes også i Sverige, hvor den kalles kask, kaffekask eller kaffegök. Karsk skal ha vært en særdeles populær drikk i Bohuslän midt på 1800-tallet, da under navnet uddevallare, etter Uddevalla. I sørøstlige områder av Finland kjennes drikken som kaffeplörö eller kaffeblörö. I Danmark kalles den kaffepunch.I engelsktalende land vil lignende drikker, vanligvis med vodka, ofte omtales som Russian coffee («russisk kaffe»).


== Oppskrift ==
Blandingsforholdet varierer i forhold til styrken på spriten man har valgt og personlige preferanser for smak. Bruker man hjemmebrent sprit med opptil 96 volumprosent, pleier man å være mer raus på kaffen enn på spriten. Med vanlig «polsprit» på 60 volumprosent hender det seg at man blander opptil halvt om halvt. Kaffe som brukes til karsk er oftere svakere enn vanlig kaffe, og på bygdefester i Trøndelag har det vært vanlig å servere halve kopper med «tynnkaffe».


== Myter ==
En tradisjonell «oppskrift» er å legge en mynt i bunnen av koppen, helle på kaffe til den blir skjult, og blande med sprit til den kommer til syne igjen. Dette viser seg imidlertid å være en skrøne, siden mynten ikke vil komme til syne igjen. Kaffens farge vil knapt forandre seg med minkende konsentrasjon, og avstanden mellom drikkens overflate og mynten blir større, og av den grunn vil mindre lys slippe til bunnen av koppen. 
Tilsvarende sies det at i Klæbu i Sør-Trøndelag skulle en legge femtiøringen i bunnen av kaffekoppen og fylle på kaffe til den fløt opp, sånn kunne man vite at kaffen var sterk nok. Deretter var det bare å spe på med sprit til den gikk i oppløsning. 


== Karsksal ==
Avledet av drikkens navn fikk man etterhvert såkalte karsksaler i mange grende- og samfunnshus. Karsksalen lå ofte nær kjøkkenet og ble et samlingssted for de som ikke primært ønsket å delta i dansen. I karsksalen ble det, som navnet tilsier, i første rekke drukket karsk, men andre steder i landet var betegnelsen en annen. Under religiøse og mer edruelige møter ble samme sted på trøndersk omtalt som litjsalen («lillesalen»). Også fra Gran på Hadeland kjenner man begrepet veslesalen.


== Referanser ==
Nøytrale Moresnet

Nøytrale Moresnet var en nøytral stat (kondominium) mellom Preussen, senere Tyskland og Nederland, senere Belgia i perioden mellom 1816 og 1919. Området som ligger 7 km sørøst for den tyske byen Aachen, hadde en omkrets på 10 km, et areal på 3,5 kvadratkilometer og opprinnelig ca. 250 innbyggere.
Dette området var opprinnelig en del av Hertugdømmet Limburg og ble senere eid av det østerrikske Huset Habsburg som en del av De østerrikske Nederlandene. I 1795 ble det okkupert av Frankrike, men etter Wienerkongressen ble dette området i hovedsak delt mellom Nederland og Preussen.
Bakgrunnen var den mineralholdige grunnen som gjorde området attraktivt for gruvedrift. Det opprinnelige området ble delt i tre, hvor det vestlige ble en del av den tids Liege-provins i Nederland, mens den østlige ble en del av den prøyssiske provinsen Rhinland. Området i midten ble erklært nøytralt, i påvente av en fremtidig ny avtale. Da Belgia i 1830 fikk sin uavhengighet fra Nederland, overtok den nye statens Nederlands plass i denne avtalen.
Området ble styrt av to representanter fra de to landene i fellesskap. Den kommunale driften, og i realiteten den daglige styringen, ble ivaretatt av en ordfører, utpekt av de to representantene. Området hadde fra tiden under fransk okkupasjon allerede Code civil des français og denne var virksom under hele denne statens eksistens. Ved rettssaker, måtte dommere hentes fra Belgia eller Preussen. Området hadde ingen egen valuta, fra tiden som fransk område var franske franc offisiell penge-enhet, men også prøyssisk (fra 1871 tysk), belgisk og nederlandsk valuta var gangbar.
Livet i Nøytrale Moresnet ble dominert av gruveselskapet Vieille Montagne, som ikke var største arbeidsgiver, men sto også for boliger, butikker, sykehus og bank. Gruvedriften tiltrakk seg arbeidere fra nabolandene, slik at befolkningen økte fra 256 i 1815 til 2 275 i 1858 og 4 668 i 1914. De fleste offentlige tjenester som post ble delt mellom Belgia og Preussen (som dagens Andorra). Det var fem skoler i området.
I 1915 ble det først okkupert, deretter annektert av Tyskland.  I henhold til artikkel 32 i Versaillestraktaten tilfalt hele tidligere Nøytrale Moresnet Belgia i 1919, og er i dag en del av provinsen Liège på grensen til Tyskland.  


== Se også ==
Eupen-Malmédy
Liste over historiske stater


== Eksterne lenker ==
Neutral Moresnet
Vytautas Landsbergis

Vytautas Landsbergis (født 18. oktober 1932 i Kaunas, Litauen) er en litauisk konservativ politiker.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Vytautas Landsbergis er en av to sønner (broren: Gabrielius) av en storborgerskapsfamilie. Faren, Vytautas Žemkalnis-Landsbergis, arbeidet frem til Annen verdenskrig som sjefsarkitekt i Kaunas.


=== Karriere ===
Han ble dr. hab. i 1994, og er professor i musikk ved Litauens musikkakademi siden 1978. Han er også forfatter av politisk litteratur. 
I 1988 var han en av grunnleggerne av den litauiske frigjøringsbevegelsen Sajudis, og var formann i det sovjetlitauiske parlamentet som 11. mars 1990 erklærte Litauen uavhengig av Sovjetunionen. 
Landsbergis var leder for den litauiske delegasjonen som forhandlet med Sovjetunionen 1990–91. Han var kritisk til at land som Storbritannia og USA ikke viste nok støtte til gjenopprettelsen av Litauens frihet etter mer enn 40 års sovjetisk okkupasjon. Han var frem til november 1992 formann i det midlertidige litauiske parlamentet, Litauens Øverste Råd, fungerende statssjef, men har aldri vært valgt til landets president. Fra 1993 til 2003 ledet han partiet Fedrelandsforbundet – litauiske kristendemokrater. Fra 2004 til 2014 var han medlem av Europaparlamentet for Fedrelandsforbundet.


=== EU ===
I januar 2005 krevet han at EU skulle forby alle kommunistiske symboler på Europa-basis. Kommunistiske symboler er pr. idag forbudt i enkelte land i den tidligere Østblokken, som Ungarn. I 2000 gikk han også inn for at 23. juni 1941 (årsdagen for gjenopprettelsen av den litauiske staten etter at tyskerne kastet de russiske okkupantene ut av landet) skulle gjøres til nasjonaldag på linje med 1918 og 1990.


== Utmerkelser ==
Landsbergis ble tildelt Det norske folks Fredspris (1991) og en rekke litauiske og internasjonale priser. Fredsprisen gav grunnkapital til Vytautas Landsbergis' Fond. Landsbergis ble i 1998 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.


== Familie ==
Han er gift med Gražina Ručytė-Landsbergienė. De har to døtre og en sønn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(lt) Offisielt nettsted 
(en) Vytautas Landsbergis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Vytautas Landsbergis hos Europaparlamentet 
(en) Vytautas Landsbergis hos Europarådets parlamentarikerforsamling
9. århundre

9. århundre startet den første dagen i 801 og sluttet den siste dagen i 900 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==

Norge samlet til ett rike. Norsk bosetting på Færøyene, Island, Shetland og Irland. Svensk befestning i Novgorod og Kiev.


== Viktige personer ==
Karl den store, tysk-romersk keiser
Krum, khan i Bulgaria
Harald Hårfagre, norsk kongeKyrill av Saloniki, misjonær hos slaverneAl-Khwârizmî, matematiker under abbaside-kalifatet.Han Yu, kinesisk forfatter


== Oppfinnelser/oppdagelser ==
Krutt oppfunnet i Kina, anvendt til fyrverkeri
8. århundre

8. århundre startet den første dagen i 701 og sluttet den siste dagen i 800 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==
Det gammelengelske dikt Beowulf skrives sannsynligvis i dette århundre
711 – Tariq ibn-Ziyad krysser stredet ved Gibraltar fra Nord-Afrika og innleder den muslimske erobring av Den iberiske halvøy og grunnlegger dermed al-Andalus
732 – i slaget ved Poitiers stanses den muslimske framrykking i Vest-Europa. Muslimsk ekspansjon mot Europa stopper.
750 – den siste kalif av ummayyade-dynastiet, Marwan II (744–750), styrtes og henrettes av Abu al-Abbas al-Saffah, den første i abbaside-dynastiet. Hovedstaden flyttes samtidig til Bagdad i det tidligere persiske imperium, som utvikler seg til et nytt kulturelt og økonomisk sentrum.
770-804 – Karl den store invaderte og overtok saksernes land gjennom tretti år
793 – første kjente vikingeangrep, da ble Lindisfarne plyndret av nordboere.
Offas dike
Spangereidkanalen ble påbegynt.
Hedeby ble grunnlagt.
Munsöætten


== Viktige personer ==
Sigurd Ring
Harald Hildetann
Karl Martell
Pipin den yngre
Bonifatius
Offa av Mercia
Karl den store
Konstantin V
Æthelbald av Mercia
Keiser Xuanzong av Tang
Leo III
Stefan II
Harun al-Rashid, kalif


== Oppfinnelser/oppdagelser ==
Geber grunnlegger faget kjemi
7. århundre

7. århundre startet den første dagen i 601 og sluttet den siste dagen i 700 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==

Karthago ødelegges
Klippedomen eller moskeen i Jerusalem blir ferdigbygd
Slaget ved Winwaed
Islam ekspanderer voldsomt, Umajjadene gjør store erobringer i Stor-Khorasan.
Byen Fusfat, senere Kairo, blir grunnlagt


== Viktige personer ==
Muhammed, religionsstifter
Brahmagupta, matematiker
Xuanzang, munk
Justinian II
Theodor av Tarsus
Ecgfrith av Northumbria
Keiserinne Wu Zetian


== Oppdagelser/oppfinnelser ==
Gresk ild, våpen
6. århundre

6. århundre startet den første dagen i 501 og sluttet den siste dagen i 600 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==
Klimasjokket i 535-536
Justinians pest tar livet av halve Europas befolkning 542
Justinske dynastiet regjerer i ØstromerriketGuptariket går til grunneKina er delt mellom et sørlig og et nordlig dynasti


== Viktige personer ==
Cassiodorus, forfatter
Garab Dorje, religionsstifter


== Oppdagelser/oppfinnelser ==
5. århundre

5. århundre startet den første dagen i 401 og sluttet den siste dagen i 500 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==

Folkevandringer forårsaker at Vestromerriket går i oppløsning.
Japan blir samlet under en felles keiserverdighet
Chichen Itza grunnlagt i Mexico


== Viktige personer ==
Attila, hunernes konge
Augustin, biskop
Bodhidharma, munk
Gaiserik, hersker over gotere
Zǔ Chōngzhī, matematiker


== Oppdagelser/oppfinnelser ==
Første bosetting på Tahiti, Påskeøya, Hawaii og Madagaskar
4. århundre

4. århundre startet den første dagen år 301 og sluttet den siste dagen år 400 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==
Kristendom blir statsreligion, først i Armenia 301, i Etiopia omkring 320, i Romerriket 392.
Det første økumeniske konsilet vedtar felles trosbekjennelse omkring treenigheten.
Gotere og hunere invaderer Romerriket og Persia.
Mahabharata får sin endelige utforming.


== Viktige personer ==
Konstantin den store, romersk keiser 306 – 337. Flyttet hovedstaden til Konstantinopel
Wulfila, misjonær


== Oppdagelser/oppfinnelser ==
3. århundre

3. århundre startet den første dagen år 201 og sluttet den siste dagen år 300 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==


=== Europa ===
Det severanske dynasti regjerer Romerriket, mister provinser i øst og nord.
Gotere invaderer Balkan


=== Midtøsten ===
Sassanide-dynastiet regjerer Persia
Kongedømmet Aksum kontrollerer Rødehavet


=== Det fjerne østen ===
De tre kongedømmers epoke i Kina
Satavahanariket og Guptariket overtar som dominerende makter i India


== Viktige personer ==
Plotin, gresk filosof
Diofant, gresk matematiker
Origines, teolog
Mani, persisk religionsstifter
Liu Hui, kinesisk matematiker


== Oppfinnelser/oppdagelser ==
Den første hengebru av jern blir konstruert i Kina.
Ma Jun konstruerer det første mekaniske kompasset, i Kina.
2. århundre

2. århundre startet den første dagen i 101 og sluttet den siste dagen i 200 etter den gregorianske kalenderen.


== Begivenheter ==


=== Europa ===
Romerriket når sin største utstrekning under keiser Trajan.
Romerfreden følger.


=== Midtøsten ===
Konkurrerende maktsentra i Partia.
Romersk krigføring innleder den jødiske diaspora.
Hadrians mur blir fullført.


=== Det fjerne østen ===
Han-dynastiet utvider sitt maktområde vestover.
Korrupsjon og opprør preger siste halvdel av århundret i Kina.
Kusjan-riket nå sin største utstrekning.


== Viktige personer ==
Klaudios Ptolemaios, gresk geograf
Galen, gresk lege
Nagarjuna, indisk filosof
Zhang Heng, kinesisk matematiker og astronom


== Oppdagelser/oppfinnelser ==
105 – Den kinesiske ministeren Cai Lun beskriver for første gang papirproduksjon
130 – Jordmødre blir likestilt med leger i Romerriket
Den kinesiske legen Hua Tuo tar i bruk narkose
Romerne tar i bruk såpe som rengjøringsmiddel
Hekkroret blir oppfunnet i Kina
Trykkokeren blir oppfunnet i Alexandria
Det kategoriske imperativ

Det kategoriske imperativ er et prinsipp for moralsk handling formulert av Immanuel Kant i verket Grunnlegging til moralens metafysikk fra 1785.
Kant forsøker i dette verket å «fastsette moralens øverste prinsipp». Han hevdet at det kreves universell gyldighet i de moralske pliktene, en moralsk plikt for en person må nødvendigvis være en moralsk plikt også for alle andre. Det vil si at man må velge sine prinsipper for handlinger etter hvilke prinsipper man vil at andre skal velge for sine.


== Universallovformuleringen ==
Kants første formulering av det kategoriske imperativ, universallovformuleringen, sier

Handle bare etter den maksime gjennom hvilken du samtidig kan ville at den skal bli en allmenn lovEn «maksime» blir av Kant definert som «den grunnsetning subjektet handler etter». 
Dette utsagnet er syntetisk a priori. Dette er fordi handlingsregelen ikke springer ut fra erfaring. Selv hevder Kant at de allmenne lover man skal teste sine grunnsetninger mot bare er et ideal og kun eksisterer i tankene våre, noe som betyr at denne formuleringen av det kategoriske imperativ har liten praktisk nytte.


== Naturlovformuleringen ==
På grunn av at universallovformuleringen er ment for et abstrakt idealmenneske kom Kant med en ny versjon av det kategoriske imperativ, kalt naturlovformuleringen.

Handle som om maksimen for din handling gjennom din vilje skulle bli en allmenn naturlovHer er altså de allmenne frihetslover fra universallovfomuleringen blitt erstattet med allmenne naturlover. 
Kant kommer med fire eksempler som illustrerer denne formuleringen. Ett av dem går ut på et maksime om å ikke hjelpe andre i nød. Det er ikke noe i veien for å forestille seg en natur der aktørene ikke hjelper andre aktører i nød, men da mennesker i større eller mindre grad er avhengige av andres hjelp vil en slik natur ikke være ønsket.


== Humanitetsformuleringen ==
Den såkalte humanitetsformuleringen sier at 

Handle slik at du alltid bruker menneskeheten både i egen og i enhver annen person samtidig som et formål og aldri bare som et middelHer må «menneskeheten» forstås som «menneskelige egenskaper», ikke «mengden av alle mennesker». 
En vanlig feilslutning er at man med denne formuleringen ikke kan bruke andre mennesker som et middel. Det korrekte er at man ikke kan bruke andre kun som et middel, formuleringen må heller forstås som en grense for hvilken formål man kan realisere og på hvilken måte disse kan oppnås.


== Kilder ==
Saugstad, Jens og Serck-Hanssen, Camilla (2006). «Immanuel Kant».  I Ariansen Per, Bostad Inga, Mathisen Steinar, Rabbås Øyvind. Lærebok i filosofi- og vitenskapshistorie. Oslo: Unipub. s. 127-132. ISBN 82-91670-52-8. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)


== Se også ==
Den gylne regel


== Eksterne lenker ==
«ExPhil: Det Kategoriske Imperativ», fra NTNU
År

Ett tropisk år er den tiden det tar jorden å gå én runde i sin bane rundt solen. Denne tiden varierer litt, i gjennomsnitt tar det 365,24221065 døgn (epoke J2000.0).
Akkurat nå er det år 2023 i den gregorianske kalenderen.
En måleenhet som ofte misforstås, er et lysår. Dette er en lengdeenhet, ikke en tidsenhet.
Den amerikanske geologen John West Wells (1907 – 94) oppdaget i 1962 tynne linjer mellom de grå strekene som ses på snittflaten når en musling skjæres i to. Han talte de tynne linjene mellom hver tykke grå, og kom hver gang til et tall rundt 365. Det slo ham at skjell og muslinger har en innebygget kalender med streker til markering av det daglige skiftet mellom lys og mørke. Wells testet dette på fossile muslinger. 350 millioner år gamle muslinger viste seg å ha over 400 streker. Mellom hver grå strek talte han 400 og 410 tynne linjer. I 1963 publiserte Wells et kort brev i Nature om sitt funn, som tydet på at året for 350 millioner år siden hadde minst 400 dager, og at jordrotasjonen siden har saktnet og gjort dagene lengre. John Burdon Sanderson Haldane holdt dette frem som et eksempel på at vitenskapelige gjennombrudd fremdeles kan gjøres med lupe. Den påfølgende eksplosjon av studier om vekstringer i fossiler førte til løpende beregninger av endringene i jordrotasjonen og månens bevegelser i geologisk tid, og nye vurderinger av kronologien i de sykliske avleiringene i stein og i klimaendringer.


== Geologisk tid ==
I astronomi, geologi og paleontologi og fag som undersøker tidsspenn som er så lange at årstall er helt uegnet, benyttes ofte forkortelser for antall millioner eller milliarder år siden nåtiden, så som kya = tusen år siden. Mya = millioner år siden og Gya = milliarder år siden. I arkeologi måles år gjerne i BP, som er antall år før «nåtiden», hvor nåtid regnes til 1950.


== Se også ==
Kalenderår
Normalår
Skuddår
Tropisk år
Siderisk år
Tid
Liste over tidsenheter


== Referanser ==
Arthur Travers Harris

Arthur Travers Harris, mest kjent som «Bomber» Harris eller «Butcher» Harris, (født 13. april 1892, død 5. april 1984) var en britisk flyvåpenoffiser som var sjef for RAF Bomber Command i den siste delen av andre verdenskrig. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Harris ble født i England, men familien flyttet til Rhodesia da han var en liten gutt. Det var her han vokste opp.


=== Første verdenskrig ===
Etter utbruddet av første verdenskrig sluttet han seg til 1st Rhodesian Regiment og tjenestegjorde med det i Sør-Afrika og Tysk Sørvest-Afrika (dagens Namibia). I 1915 vendte han tilbake til England og sluttet seg til Royal Flying Corps.


=== Mellomkrigstiden ===
Etter første verdenskrigs slutt ble han overflyttet til det nye Royal Air Force. I RAF tjenestegjorde han i mange forskjellige stillinger rundt om i det britiske imperiet (India, Irak) og i Iran). I disse stillingene bidro Harris stort til utviklingen av terrorbombing. Han skal ha uttalt at «the only thing the Arab understands is the heavy hand» («det eneste araberen forstår er knyttneven»).


=== Andre verdenskrig ===
I 1942 drev Sovjetunionen omtrent hele den allierte krigføringen på bakken. Behovet for å markere Storbritannias innsats i «den andre fronten» (engelsk: the second front) mot Tyskland, bidro sterkt til at det britiske kabinettet åpnet opp for områdebombing av landet. Etter kabinettet hadde vedtatt å satse på bombing av Tyskland ble Harris utnevnt til sjef over RAF Bomber Command, strategien med bombing var altså tatt i bruk før han tok over stillingen.Harris skal ha sagt om sin egen bombing at «nazistene gikk inn i denne krigen i den nokså barnslige tro at de kunne bombe alle andre, men ingen kom til å bombe dem. I Rotterdam, London, Warszawa og et halvt dusin andre steder realiserte de sin nokså naive teori. De sådde vind, og nå kommer de til å høste storm.»


=== Etterkrigstiden ===
Harris ble i 1946 forfremmet til Marshal of the Royal Air Force, den høyeste grad i RAF. Fra han ble utnevnt til kommandørridder av Order of the Bath i 1942 førte han tiltaleformen sir foran sitt navn. Han ble forfremmet til storkorsridder i 1945. I 1953 ble Harris utnevnt til baronett, en arvelig adelstittel.. Britiske myndigheter satte opp en statue av ham i 1992. Dette ble møtt med forferdelse, både i utlandet og i Storbritannia. Statuen ble tilgriset av demonstranter, og meningene om den har vært sterke, både mot og for, frem til i dag (2020).


== Referanser ==


== Kilder ==
Overy, Richard, (1995), Why the Allies Won, London 1995, ISBN 0-224-04172-X


== Eksterne lenker ==
spartacus.schoolnet.co.uk Arkivert 11. april 2013 hos Wayback Machine.
mindef.gov.sg Air Marshall Sir Arthur Harris, fra Singapores forsvarsdepartement
OK Computer

OK Computer er et musikkalbum av gruppen Radiohead. Det ble utgitt 1. juli 1997, og ble en stor suksess både hos kritikerne og platekjøperne. Denne utgivelsen satte den britiske gruppen på det moderne rock-kartet. OK Computer ble nominert til en Grammy i 1998 som den fikk året etter. Albumet ligger ofte på mange kritikeres «beste album»-lister.
Platecoveret var designet som en collage med forskjellige bilder og tekst, noen som var skjult, inklusive noen fraser på Esperanto.


== Sporliste ==
Alle sangene er skrevet av Thom Yorke, Jonny Greenwood, Ed O'Brien, Colin Greenwood og Phil Selway.

«Airbag» 4:44
«Paranoid Android» 6:23
«Subterranean Homesick Alien» 4:27
«Exit Music (For a Film)» 4:24
«Let Down» 4:59
«Karma Police» 4:21
«Fitter Happier» 1:57
«Electioneering» 3:50
«Climbing up the Walls» 4:45
«No Surprises» 3:48
«Lucky» 4:19
«The Tourist» 5:24«Paranoid Android», «Karma Police» og «No Surprises» ble også gitt ut som singler; «Airbag» ble gitt ut på Airbag/How Am I My Driving? EP i 1998. Alle sangene er skrevet av Thom Yorke, med unntak av «The Tourist», som ble skrevet av Jonny Greenwood. Spor 5, «Let Down» var også tenkt utgitt som singel. Den er blitt beskrevet som en av de mest melankolske sangene på albumet. Teksten skildrer blant annet tomheten i det moderne samfunnet. Yorke ble inspirert til å skrive den på en pub da han betraktet menneskene som satt der. Verselinjen «One day I am going to grow wings[...]», er en allusjon til novellen Forvandlingen av Franz Kafka.


== Eksterne lenker ==
(en) OK Computer på Discogs 
(en) OK Computer på MusicBrainz 
(en) OK Computer på Spotify 
(en) OK Computer på Last.fm 
(en) OK Computer på AllMusic