Leksikon

Leksikon (fra gresk λεξικόν, ‘ordsamling’), flertall leksikon el. leksika, er oftest et større  oppslagsverk med større eller mindre saksforklaringer.  Historia naturalis (ca. 70 e.Kr.) av Plinius den eldre blir ofte regnet som det første leksikon. Et leksikon vil i dagligtale være det samme som en encyklopedi. Den franske filosofen og forfatteren Denis Diderot (1713–1784) var redaktør for verdens første moderne encyklopedi. Første bind av Encyclopédie ble utgitt i 1751 i samarbeid med Jean le Rond d'Alembert.
Innen lingvistikk er «leksikon» et språks forråd av ordstammer og avledningsformer.


== Typer leksikon ==

Det er mange ganger hensiktsmessig å skille mellom 

Konversasjonsleksikon med mange, tildels svært korte, artikler. Eksempler: Store norske leksikon og Caplex
Dybdeleksika med lengre artikler om færre emner. Eksempler: Familieboka og PaxLeksikon
Spesialleksika med artikler innen et avgrenset fagområde. Eksempel: Juridisk leksikon, Medisinsk leksikon


== De største norske leksika ==
Det ligger nasjonal prestisje i de riktig store leksika, men også stor økonomisk risiko og ikke alltid gevinst. Omfattende, nyskrevne norske leksika fra 10 bind og oppover, er blitt utgitt av Aschehoug (fra 1907) og Gyldendals (fra 1933). I 1975 gikk de sammen og grunnla Kunnskapsforlaget som idag utgir Store norske leksikon og andre oppslagsverk og ordbøker. Et spesielt verk er den nynorske Norsk allkunnebok fra 1948-1964. Før Aschehougs initiativ i 1907 var Salmonsens konversationsleksikon dominerende i det norske markedet, og Salmonsen fortsatte å konkurrere med Aschehoug i noen tiår.
Vanlige forkortelser gis i parenteser.

Aschehougs konversasjonsleksikon (AKL)
1. utgave med titelen Illustreret norsk konversationsleksikon (INK), 6 bind, 1907–1913
2. utgave, 10 bind, 1920–1925, supplementsbind 1932 (tittelen Aschehougs konversationsleksikon)
3. utgave, 15 bind, 1939–1951, supplementsbind 1952 (tittelen Aschehougs konversasjonsleksikon)
4. utgave, 18 bind, 1954–1961
5. utgave, 19 bind, 1968–1972, registerbind 1973; 3. opplag. 1974–75
Verden i dag. Samtidsleksikon, supplementsbind til Aschehougs konversasjonsleksikon og til Gyldendals store konversasjonsleksikon, 1 bind, 1977; ny utgave 1983Gyldendals konversasjonsleksikon, 12 bind, 1933–34; 2. oppl. 1935
Norsk Allkunnebok (NA), nynorsk, 10 bind, 1948–1964
Gyldendals store konversasjonsleksikon (GSL)
4 bind, 1959, supplementsbind 1966
5 bind, 1965, supplementsbind 1972
3. utgave, 5 bind, 1972
Verden i dag. Samtidsleksikon, supplementsbind til Aschehougs konversasjonsleksikon og til Gyldendals store konversasjonsleksikon, 1 bind, 1977; ny utgave 1983
Familieboka,     Aschehoug
Familieboken. Verket om virkelighetens eventyr, 8 bind 1937–40
Familieboka. Verket om virkelighetens eventyr, 8 bind 2. utgave 1949–52
Familieboka. Fortidens verden og vår tids virkelighet, 10 bind, 1973–75
Aschehoug og Gyldendals Store norske leksikon (AGL, SNL), Kunnskapsforlaget
1. utgave, 12 bind, 1978–1981, supplementsbind 1984; 3. opplag 1981–1982; 5. opplag 1984
Vår samtid. Fra A til Å,  tilleggsbind til Store norske leksikon, 1 bind, 1986
2. utgave, 15 bind + supplementsbind, 1986–89; 3. opplag 1990; 5. opplag 1993
3. utgave, 16 bind, 1995– , supplementsbind 1996; 2. opplag 1999
Store norske søkeindeks. Multimedia og tabeller, 1 CD-ROM, 1999
4. utgave, 16 bind, 2005–2007
Cappelens leksikon, 11 bind, 1983–87
Hjemmets store leksikon (HSL), 30 bind, 1985–90 – også utgitt som Damms store leksikon i 15 bind.
Hele Norges leksikon, LibriArte forlag, 16 bind, 1997  – et forsøk på å selge et billigleksikon i form av et sort/hvitt-opptrykk i forminsket format på dårlig papir av Hjemmets store leksikon. Det 16. bindet var en ajourførende supplementsbind, som ble laget som følge av kritikk mot verket.


== Andre norske alminnelige leksika ==
Cappelen har utgitt flere middelstore norske leksika (Fokus, Combi, Media) som er oversettelser eller bearbetninger av verker fra den svenske leksikografen Sven Lidman. Arbeidernes leksikon, som er verdens første marxistiske leksikon utenfor Sovjetunionen.

Norsk Haandlexikon for almennyttige Kundskaber, 3 bind, 1879-1888, ved Johan Christian Johnsen
Norsk lomme-konversationslexikon. Paa grundlag af Kyrschners Taschen-Konversations-lexikon, 1 bind, 1891
Haandbog til Brug for alle. Kortfattet Konversationsleksikon, ved Chr. Johnsen, 1 bind, 1892, nye utgaver 1898, 1908
Praktisk illustreret konversationsleksikon. Haandbog for Hvermand, red. af Aug. Maurice Augustson, 1 bind, 1907
Karl Meyers konversationsleksikon. Dansk-norsk haand-ordbog, 4 bind, 1920–1921
Opslagsboken : norsk konversationsleksikon, 1922 (bind 1: A–Bottomley)
Kringla heimsins. Norsk konversasjonsleksikon
6 bind, 1931–1934
8 bind, 1948–1954
Arbeidernes Leksikon
6 bind, 1932–1936
3 bind, 1974, forkortet faksimileutgave
Nyco konversasjonsleksikon, 1 bind, 1935 (Nygaard & Co)
Cappelens leksikon, 1 bind, 1939, 1955, 1958, 1962 (De tre siste med verdensatlas)
CAP leksikon, Cappelen, 1 bind, 1978; ny utgave 1981, 1986 (Paperback  av 1981 utgaven)
Caplex. Cappelens ettbinds leksikon, 1 bind, 1990; 1994; 1997; 2002; 2004
NKS oppslagsbok. Praktisk arbeids- og konversasjonsleksikon for NKS-elever, 1 bind, 1946
Fakta. Norsk konversasjonsleksikon, 2 bind, 1947–1948
Gyldendals nye konversasjonsleksikon, 1 bind, 1948; (Annet opplag 1949)  ny utgave 1954
Gyldendals Ett-binds Leksikon, 1958
Skattkista. Konversasjonsleksikon for skole og hjem
4 bind, 1951–1953
4 bind, 1959–1960
Fokus. Illustrert familieleksikon, 6 bind, 1958–1961, Aschehoug
Gyldendals ett-binds konversasjonsleksikon, 1 bind, 1967
Combi. Visuelt leksikon, Cappelen
6 bind, 1968–1970
6 bind, 1974–1975 (Bind 6 som Cap Leksikon)
6 bind, 1977. (Bind 6 som Cap Leksikon)
Refleks, Cappelen, 4 bind, 1972
Tidens leksikon, 6 bind, 1975–1976
Media. Cappelens leksikon
7 bind, 1977–1979
7 bind, 1980–1981
Pax Leksikon (PL), 6 bind, 1978–1981
Spektrum. Kunnskap med glede, Kunnskapsforlaget, 6 bind, 1979–1982
Hermes leksikon for skule og heim, 2 bind, 1979–1980
Kunnskapsforlagets ettbindsleksikon (KE), 1 bind, 1982
Aschehoug og Gyldendals ettbindsleksikon, 1 bind, 1985, 1990
Bokklubbens trebindsleksikon, 3 bind, 1986
Aschehoug og Gyldendals tobindsleksikon, 2 bind, 1990
Bokklubbens tobinds leksikon, 2 bind, 1991
Aschehoug og Gyldendals store ettbinds leksikon, 1 bind, 1994; 1997; 2001; 2004
Nynorsk leksikon, 2 bind, 1987
Aschehoug og Gyldendals lille norske leksikon, 1 bind, 1993, 1998, 2003
Faktum ettbindsleksikon, 1 bind, 1990
Studia. Moderne kunnskap for alle, 9 bind, 1996-1998
Wikipedia, 2001–; norsk 2002–; nynorsk 2004–


== Danske alminnelige leksika ==
Almennyttigt dansk Konversations-Lexikon over alt det Videværdigste i Naturen, Kunsten og Videnskaben, fra den ældste til den nyeste Tid, i alfabetisk Orden, efter Brochhaus's Tydske Original, nyeste Udgave. Med udførligere Behandling af de Nordiske Riger og med Afbenyttelse af de bedste Kilder i forskiellig Retning, 8 bind, 1849-1860
Illustreret konversationsleksikon. En haandbog for alle, 9 bind, 1892-1900
Salmonsens konversationsleksikon
1. udgave, 19 bind, 1893-1911
2. udgave, 26 bind, 1915-1930
Store Nordiske Konversations-Leksikon. En nordisk encyklopædia med ca. 5000 kunstbilag og illustrationer, 26 bind, 1916-1924
Lademanns leksikon (LL), 20 bind, 1970-1977
Gyldendals tibinds leksikon, 10 bind, 1977
Den store danske encyklopædi (DSE)


== Spesialiserte leksika ==


=== Biografiske leksika ===
Norsk biografisk leksikon (NBL)
1. utg. 1921–1983. 19 bind
2. utg. 1999–2005. 10 bindNorsk Forfatter-Lexikon av J.B. Halvorsen (1885–1908, 6 bind, bind 5 og 6 ble fullført av Halvdan Koht)Norsk kunstnerleksikon 1983–86. 4 bind


=== Lokalleksika ===
Arendal byleksikon, 1998 – Friluftsforlaget, Arendal. ISBN 82-91495-08-4.
Asker og Bærum leksikon, 2006 – Forlaget for by- og bygdehistorie, Drammen. ISBN 82-91649-10-3.
Bergen byleksikon, 1994 (1. utgave) og 1999 (2. utgave – Kunnskapsforlaget, Oslo. ISBN 82-573-1036-0.)
Drammen byleksikon, 1995/98 (1. utgave), 2004 (2. utgave) – Per Otto Borgen, Drammen. ISBN 82-91649-00-6.
Fredrikstad byleksikon, 1986 – Fredriksstad Blads forlag, Fredrikstad. Internettutgave fra år 2000.
Lier bygdeleksikon (1997)
Oslo byleksikon, 1938 (1. utgave), 1966 (2. utgave), 1987 (3. utgave) og 2000 (4. utgave – Kunnskapsforlaget, Oslo. ISBN 82-573-0815-3.)
Ringerike by- og bygdeleksikon (2000) – Forlaget for by- og bygdehistorie, Drammen. ISBN 82-91649-06-5
Trondheim byleksikon, 1996 – Kunnskapsforlaget, Oslo. ISBN 82-573-0642-8.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Siv Frøydis Berg ... [et al.](red.)All verdens kunnskap : leksikon gjennom to tusen år. Press, 2012. ISBN 978-82-7547-611-9
Sigmund Carlsen "All verdens viten". Litt om leksika gjennom tidene, 1968
Kunnskap til det norske folk : festskrift til og fra Kunnskapsforlaget ved 20-årsjubileet 1995 redaktør: Øystein Eek (Kunnskapsforlaget, 1995) – flere av artiklene her finnes også under lenken Artikler om leksikon.


== Se også ==
Ordbok
Wikimedia
Nasjonal kunnskapsbase
Nynorsk nettleksikon
Encyklopedi


== Eksterne lenker ==
Ordbøker og leksika på nettet
Enzyklothek. Historische Nachschlagewerke - Digitalt bibliotek
Kunnskapsforlagets artikler om leksika og ordbøker
Deichmanske biblioteks emneportal (lenker sorter etter fagområde)
Leksika (dansk lenkesamling)
All verdens kunnskap - Leksikon fra perm til skjerm Nettutstilling hos Nasjonalbiblioteket
Leksikon; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)


=== Søkbare nettleksika ===
Store norske leksikon (SNL) (norsk)
Leksikon for det 21. århundre (nyere utgave av Pax leksikon på dansk)
Den Store Danske (dansk) Den danske Encyklopædi i nettutgave
Columbia Encyclopedia (engelsk)
Encyclopedia.com (engelsk)


=== Gamle leksika ===
Illustreret norsk konversationsleksikon (norsk konversasjonsleksikon fra 1907 til 1913)
Pax Leksikon (politisk emneleksikon fra 1976 til 1982)
Nordisk Familjebok (svensk konversasjonslekikon fra 1876 til 1926)
Classic Encyclopedia (engelsk, fra 1911)
Salmonsens konversations leksikon (dansk konversasjonsleksikon fra 1915 til 1930)


=== Søkbare spesialleksika ===
CIA World factbook (om land, på engelsk) Arkivert 12. august 2008 hos Wayback Machine.
Dansk biografisk Lexikon (omfatter også Norge 1537–1814) (fra 1887–1905)
Geoleksi, geologisk leksikon