jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Thomas Gainsborough

Thomas Gainsborough (døpt 14. mai 1727, død 2. august 1788) var en engelsk maler. Han var en av sin tids mest kjente landskaps- og portrettmalere.
Gainsborough ble født i 1727 i Sudbury, Suffolk, England, som sønn av en lærer. Da han var fjorten imponerte han faren så mye med sine tegneferdigheter at han fikk lov til å reise til London for å studere kunst.
I 1740-årene giftet han seg med Margaret Burr, en ikke-ektefødt datter av Hertugen av Beaufort, som gav dem £200 årlig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Thomas Gainsborough – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Thomas Gainsborough – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Skrik

For den amerikanske skrekkfilmen fra 1996, se Skrik (film)«Skrik» er et av Edvard Munchs mest berømte bilder, og en av Norges sentrale kunstskatter. Teknikken er fettstift på papp, og bildet er datert til 1893. Bildet finnes i fire originalversjoner, hvorav to tilhører Munchmuseet og ett Nasjonalgalleriet.


== Historikk ==
Den norske ekspresjonistiske maleren Edvard Munch (1863–1944) laget bildet etter en angstfylt naturopplevelse han fikk mens han gikk fra Ekeberg i Oslo, og han skriver i sin dagbok datert Nice 22. januar 1892: 

Jeg gik bortover veien med to venner – solen gik ned – Jeg følte som et pust av vemod – Himmelen ble plutselig blodig rød – Jeg stanset, lænede meg til gjerdet mat til døden – så ut over de flammende skyerne som blod og sværd over den blåsvarte fjord og by – Mine venner gik videre – jeg sto der skjælvende av angst – og følte et stort uendelig skrik gjennom naturen.
Tre amerikanske astronomer har satt Munchs valg av rød himmel i bildet i sammenheng med at et vulkanutbrudd i Indonesia forårsaket sterkt rødfarget himmel ved soloppgang og solnedgang i Europa fra november 1883 til februar 1884. 


=== Tyverier av «Skrik» ===

Nasjonalgalleriets versjon ble stjålet 12. februar 1994, samtidig med åpningsseremonien under Lillehammer-OL. Bildet kom til rette i Åsgårdstrand i mai og Leif Einar Plahter og Knut Berg anså det for lite skadet.22. august 2004 ble ett av Munch-museets eksemplarer stjålet av bevæpnede menn. Dette bildet kom til rette 31. august 2006.


=== Salg av «Skrik» ===
Den eneste privateide originalversjonen av bildet ble solgt 3. mai 2012 på auksjon hos det amerikanske auksjonsfirmaet Sotheby's for 119,9 millioner amerikanske dollar, hvorav 107 millioner i salgssum med 12,9 millioner i kommisjon. Dette tilsvarer 687 millioner norske kroner.


== Versjoner ==

		
		
		
		


== Ikonisk motiv ==

«Skrik» er et av verdens mest kjente bilder og har blitt et ikon i den internasjonale populærkulturen der det gjengis i stadig nye varianter og versjoner i vitsetegninger, reklame og annet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Poul Erik Tøjner, Bjarne Riiser Gundersen Skrik. Historien om et bilde Forlaget Press 2013 ISBN 9788275473200
Gerd Presler, The scream - End of an error, Karlsruhe 2015


== Eksterne lenker ==
(en) The Scream by Edvard Munch – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Skrik i gigapixeloppløsning fra Google Art Project
Skrik på DigitaltMuseum
Skisse til Skrik på DigitaltMuseum
Utviklingen av motivet Skrik (fra Digitalt fortalt)
ibiblio.org Gjengivelse av «Skrik»
ibiblio.org Gjengivelse av «Skrik» og andre av Munchs bilder
Zambezi

Zambezi er Afrikas fjerde lengste elv og går fra vest mot øst i det sørlige Afrika.
Kildene ligger i Zambia ved grensen til Den demokratiske republikken Kongo og Angola. Elven strekker seg over i alt 2574 km. På veien mot havet drenerer en rekke andre store elvesystemer til Zambezi, blant annet Luangwafloden og Kafuefloden.
Det mest iøynefallende naturfenomenet ved Zambezi er verdens bredeste fossefall Victoriafallene, som ligger ved grensebyen Livingstone mellom Zambia og Zimbabwe.
Elven flyter igjennom landene Zambia, Angola og Mosambik, hvor den munner ut i et 880 km² stort delta i Det indiske hav. Zambezielven danner også grensen mellom Zambia og Zimbabwe, samt Zambia og Namibia.
Store demninger skaffer energi til vannkraftverkene Kariba og Cahora Bassa, som leverer elektrisitet til Sør-Afrika.

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Zambezi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Zambezi – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Peptid

Et peptid er en kjede av aminosyrer som er bundet sammen. Peptider produseres av ribosomene i cellene på bakgrunn av RNA som er transkribert fra cellekjernens DNA. Peptidene foldes og bindes sammen og blir proteiner. Når proteiner brytes ned, dannes også peptider. Kort sagt kan man si at forskjellen på peptider og proteiner er at peptidene er kjeder uten noen spesiell struktur, mens proteinene er komplette strukturer med en bestemt funksjon. Noen hormoner (f.eks. insulin) og neurotransmittorer er peptider.
Peptidene deles grovt sett inn i oligopeptider, som består av et fåtall aminosyrer, og polypeptider, som består av mange aminosyrer. Grensen settes ofte ved ca. 50 aminosyrer, eller en molekylvekt på ca. 5000. Polypeptider med flere enn 100 aminosyrer eller en molekylvekt på ca. 10000 kalles oftest for proteiner. Blant oligopeptidene betegnes noen ganger de med svært få aminosyrer etter det nøyaktige antallet – for eksempel inneholder di-, tri-, tetra- og pentapeptider hhv. 2, 3, 4 og 5 aminosyrer. Denne terminologien brukes sjelden for peptider med flere enn 10-12 aminosyrer.
I fordøyelsessystemet dannes peptider når enzymer spalter proteinene i maten. Hvis man har en enzymdefekt, det vil si at et av fordøyelsesenzymene mangler eller ikke fungerer, kan man bli ute av stand til å bryte ned visse peptider. Disse kan skade tarmen, for eksempel ved cøliaki, eller tas opp i blodet og skape diverse problemer. Slike tilstander kalles matintoleranse, i motsetning til allergi som er et immunologisk fenomen.


== Nevropeptid ==
Nevropeptid er et lite protein som består av en antall aminosyrer knyttet til nervesystemet. Det finnes flere typer, men alle er relatert til blærer (vesikler) i nervecellernes endestykker (axonterminaler, se nervecelle), der de sammen med nevrotransmittere (signalstoffer) bidrar i signaloverførselen fra én nervecelle til en annen.Et eksempel på et nevropeptid er kalsitonin gen-relateret protein, som gjerne forkortes CGRP (av eng. calcitonin gene-related peptide).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Peptides – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Dalsland

Dalsland er et historisk landskap i Västra Götalands län i Sverige. Gjennom Dalsland går Dalslandsbanen og Dalslands kanal.
Landskapet grenser til Värmland i nord, Västergötland i sørøst, Bohuslän i vest og Norge i nordvest. 
Landskapet har lav folketetthet, omkring 14 innbyggere per kvadratkilometer, og bare en større by, Åmål. Totalt bor det omkring 50.000 innbyggere i landskapet. De øde områdene er preget av tette skoger i de høyereliggende områdene i nordvest og innsjøer i øst. 


== Kjente personer fra Dalsland ==
Sofie Johannesdotter, giftmorderske (Ärtemark sogn)
Mathias Fredriksson, skiløper
Thobias Fredriksson, skiløper
Anders Piltz, katolsk prest, professor og forfatter


== Kilder ==
(no) Dalsland i Store norske leksikon
Genetisk kode

Den genetiske koden er i hovedsak bygget opp av de samme stoffene i alt liv på jorden. Bare bakterier og arkebakterier har mindre avvik. Denne koden bestemmer hvordan proteiner skal bygges opp på grunnlag av RNA-molekyler som igjen er "avtrykk" av DNA-molekylene. DNA kan bestå av to tråder med komplementære baser, hvor den ene koder for genet (templattråd) og den andre kalles den kodende tråden. Templatet utgjør grunnlaget for produksjon av mRNA, som igjen translateres (oversettes) til proteiner.
Basene leses tre og tre, og hver triplettkombinasjon, såkalte kodon, koder for en bestemt aminosyre. Tre av kombinasjonene koder ikke for noen aminosyre, men gir et brudd i aminosyrekjeden. Aminosyrekjeden kalles et peptid. Det er fire typer baser i RNA-molekylet som forkortes U, C, A og G. U, eller uracil, erstatter tymin (T) fra DNA. Dette gir 64 mulige triplettkombinasjoner. Kombinasjonen AUG leses som startpunkt i begynnelsen av en sekvens, men som metionin (Met) inne i en sekvens.


== RNA ==


=== Basene i RNA ===
U = Uracil
C = Cytosin
A = Adenin
G = Guanin


=== Tabell over genetiske koder i RNA ===
A  Codonet AUG koder både for methionin og som startsignal: ved den første AUG i en mRNAs kodende region begynner translationen.


== DNA ==


=== Basene i DNA ===
T = Tymin
C = Cytosin
A = Adenin
G = Guanin


=== Tabell over genetiske koder i DNA ===


== Se også ==
DNA
Tenerife

Tenerife (uttales [teneˈɾife], siste e ikke stum) er den største av de åtte bebodde Kanariøyene og med 2 034 km² er Tenerife Spanias nest største øy. Den tilhører provinsen Santa Cruz de Tenerife og er den mest folkerike øya på Kanariøyene og i Spania, med om lag 900 000 fastboende. De andre større øyene i provinsen er La Gomera, Hierro og La Palma. Næringslivet er basert på turisme og jordbruk.


== Geografi ==
Øya ligger i Atlanterhavet nærmere 300 kilometer fra den afrikanske nordvestkysten, og er av vulkansk opprinnelse. På Tenerife ligger vulkanen Pico del Teide (3718 moh.), som er Spanias høyeste fjell. Pico del Teide er også verdens tredje største vulkan. Landskapet rundt vulkankjeglen er stedvis preget av fortsatt vulkansk aktivitet. 
Klimaet på Tenerife er ganske jevnt året rundt; På nordsiden kan temperaturen være litt lavere enn på sørsiden av øya. Nordsiden får også noe mere nedbør og har et naturlig skogsterreng som er naturreservat. I sør har jordbruket utnyttet at sypressbeltet i overgangen til lavlandet samler og drypper dogg på natten. Dette vannet brukes dels av trærne selv, eller det lages underjordiske vannløp. Vannet blir ledet til egne samledammer hvor det fordeles i rør som et tilskudd til kunstig vanning lenger nede i liene.


== Næringsliv ==
Tenerife besøkes årlig av over 5 millioner turister, øyas næringsliv og infrastruktur er tilpasset dette. De viktigste feriesentrene er Puerto de la Cruz i nord og Los Cristianos og Playa de las Américas i syd. I landbruket produseres bl.a. bananer, poteter, tomater, tidliggrønnsaker, tobakk, sukkerrør og vin. Tenerife er den eneste Kanariøya med to større flyplasser og to store havner, de andre øyene har bare en havn og en flyplass hver. Øya er den i øygruppen som mottar det største antallet passasjerer og turister fra forskjellige steder. Det er også en av de viktigste turistattraksjonene i Spania. Karnevalet på Tenerife er blant de 10 største i verden, men ikke så kjent som en del andre karneval for eksempel i  Rio de Janeiro, New Orleans og Venezia.


=== Turistattraksjoner ===
Foruten sol og sjø, har øya en del spesielle attraksjoner, som serpentinveier i samme klasse som Trollstigveien, bare smalere (rundt Masca som ligger i kanten av et krater med sti ned til havet), og verdens største og sannsynligvis eldste drageblodstre. På grunn av høyden, er toppen av vulkanen Teide ofte snøkledt, og i perioder kan man gå på ski i terrenget over ca 1200 moh.


=== Klima ===


=== Jordbruk og fiske ===
Siden turisme dominerer økonomien på Tenerife, er servicesektoren den største, men industri og handel bidrar med 40 prosent av økonomien utenom turismen. Primærnæringene har mistet sin tradisjonelle betydning på øya til industri - og servicesektoren. Landbruket er sentrert på den nordlige delen av øya. Tomater og bananer dyrkes vanligvis på kysten, mens poteter, mais og tobakk dyrkes lengre inn på øya. 


== Administrativ inndeling ==


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en)  Tenerife hos Wikivoyage
Liste over alle plantearter på øya - Flora de Canarias
Traktat

«Konvensjon» omdirigeres hit. Konvensjon kan også bety sedvane

Traktat er en folkerettslig bindende avtale mellom to eller flere stater. Andre navn for en traktat er konvensjon, overenskomst, avtale, charter, pakt og protokoll.
De fleste traktater er skrevet ned og overvåket av et omfattende system av internasjonale rett, kodifisert i Wien-konvensjonen om traktatretten som omfatter regler for å opprette og tolke en traktat, samt regler for deltakere. Artikkel 2 a i Wienkonvensjonen av 1969 konstaterer at en traktat er en internasjonal nedskrevet avtale mellom stater og er stadfestet i internasjonale rett. Norge er – særlig på grunn av reglene om legitimasjon som anses av Norge å kunne være i strid med Grunnloven § 26 – ikke part til traktaten, men store deler av den anses likevel for kun å gi uttrykk for folkerettslig sedvanerett.Traktater er basis for de fleste system som omfatter menneskerettigheter. Traktater er uttrykk for hva stater har bundet seg til juridisk.
En traktat kan være bilateral (mellom to stater) eller multilateral (mellom flere stater). Men det er også mulig for en bilateral traktat å omfatter mer enn to stater: Eksempelvis kan man se på den bilaterale traktaten mellom Sveits og EU som ble opprettet etter at Sveits forkastet EØS-avtalen. Selv om avtalen mellom Sveits og EU omfatter flere stater, er de likevel bilaterale; traktaten fastsetter rettigheter og forpliktelser mellom Sveits og medlemslandende i EU, ikke rettigheter og forpliktelser mellom EU og medlemsstatene. 
Traktater kan bli utvidet, oftest ved bruk av protokoller. Protokoller er traktater som omhandler et spesifikt tema og kan bli lagt i tillegg til en mer generell traktat. Stater som har ratifisert den tidligere traktaten, er ikke forpliktet til å binde seg til protokollen, som ofte kalles tilleggsprotokoll, særlig i tilfeller hvor stater bundet til den første traktaten ikke støtter protokollen. Eksempler på slike protokoller er [the abolition of the death penalty and the protocol on economic, social and cultural rights] som supplerer  [the Inter-american Convention on Human Rights (1969)] og de to protokollene til FNs barnekonvensjon.
Før en traktat er juridisk bindende for en stat, må staten signere og ratifisere avtalen. Etter ratifisering er staten bundet moralsk, politisk og juridisk til traktaten og må deretter utføre eventuelle nødvendige handlinger for å oppfylle betingelseme for deltakelsen i traktaten. I noen tilfeller er ikke traktaten juridisk bindende etter ratifisering. En traktat fastsetter selv når den skal tre i kraft: noen traktater krever at et bestemt antall stater skal ha ratifisert før den trer i kraft. 
Etter at en traktat har trådt i kraft, kan nye stater delta i avtalen ved å ratifisere traktaten; dette blir ofte kalt tiltredelse.
Hvis en stat senere vil ut av en traktat, kan man i de fleste tilfeller det. Men når det gjelder menneskerettighetskonvensjoner er det ikke teknisk mulig å senere trekke seg fra en avtale etter ratifisering. Dette kommer av at de grunnleggende menneskerettighetene krever at en state skal øke, ikke minske, beskyttelsen av innbyggerne i sin stat. 


== Referanser ==
Land (andre betydninger)

Land har flere betydninger:

Land (Innlandet), et distrikt i Innlandet og en tidligere herredskommune i tidligere Kristians amt (Oppland fylke).
Territorium, landområde
Jord (i motsetning til sjø eller hav)
Uavhengig stat
Delstat
Nasjon
Rike
Python

Se også: Pyton.Python er et programmeringsspråk startet på av Guido van Rossum i 1989. Van Rossum valgte navnet «Python» fordi han var i et lekent humør da han skulle finne på navn, og fordi han er fan av Monty Python,Python var opprinnelig et skriptspråk for det distribuerte operativsystemet Amoeba 809 for å lage systemendringer. Perl, Ruby, Tcl, Scheme og tildels Java blir ofte sett på som alternativer til Python. Mange ser på Python som en nyere, men strengere og en mer striglet versjon av Perl. Python er utviklet som et fri programvare-prosjekt.
Python har en lettlest og klar syntaks. I motsetning til andre populære programmeringsspråk deles kodeblokker i Python opp etter innrykk. Ikke etter spesialtegn som { og } eller BEGIN og END som i de andre. Uansett språk er det skikk og bruk å benytte innrykk i kode, på det viset kan spesialtegn for å markere begynnelse og slutt anses som unødvendige, så isteden er innrykksreglene gjort påkrevet i Python, ikke valgfrie. Dette er trekk ved språket som mange mener gjør det raskere å skrive og lese programmer. 
Fra ca. 2016 var Python oftest å finne blant de fem øverste i kåringer over verdens mest brukte programmeringsspråk. Det har hos en del universiteter og andre undervisningsinstitusjoner erstattet Java som det programmeringsspråket de fleste studenter kommer i kontakt med.
wxPython er et  wrapper-bibliotek som gjør det mulig å programmere med wxWidgets i Python. Som wxWidgets er wxPython gratis programvare.


== Objektorientert programmering ==
Python er et objektorientert programmeringsspråk, og tillater for eksempel polymorfisme. I motsetning til mange andre objektorienterte språk, som for eksempel Java og Smalltalk, er det allikevel fullt mulig å skrive et prosedyre-drevet program.


== Eksempler ==


=== Hello, world ===
Fra og med Python 3 må print skrives slik: print("Hello, world!"). Tidligere kunne man skrive print "Hello, world!". 


=== Variabler ===


=== Enkel bruk av en liste (matrise) ===
Dette enkle programmet demonstrerer bruken av liste-datatypen og innrykk.


=== Bruk av klasse og objekt ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Python (programming language) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Python (programming language) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Introduksjon til programmering i Python
«"Foreword to 'Programming Python'"». Besøkt 2. august 2013.
Westland Lynx

Westland Lynx er et militært helikopter produsert av den britiske flyfabrikanten Westland Helicopters. Den er bygget i en marine- og en hærvariant. Det er totalt bygget rundt 430 eksemplar av Navy og Army Lynx.


== Historie ==
I 1968 inngikk Storbritannia og Frankrike en avtale om å produsere tre typer helikoptre: Puma, Lynx og Gazelle. Den britiske fly- og helikopterprodusenten Westland Helicopters fikk oppgaven med å konstruere og bygge Lynx, med det franske konsernet Aérospatiale som leverandør av 30 % av delene. Aérospatiale fikk på sin side også bygge Puma og Gazelle.
Lynx skulle være et lett tomotors flerbruks-helikopter, og den første av 13 prototyper hadde sin jomfrutur i mars 1971.
11. august 1986 tok et modifisert Lynx fartsrekord på 400,87 km/t. Denne rekorden står fortsatt blant konvensjonelle helikopter.


== Future Lynx ==
Future Lynx var et tidlig navn på en variant under utvikling for Army Air Corps og Royal Navy. Senere, i 2009, ble typen omdøpt til AW159 Lynx Wildcat. Første flygning med en prototype fant sted i november 2009.Future Lynx har et re-designet skrog med bedre plass og bedre tilgang for vedlikehold. Den horisontale haleflaten som er plassert på undersiden av halebommen er gjort symmetrisk og utstyrt med vertikale finner for bedre flyegenskaper. Cockpiten er utstyrt med fire LCD-skjermer og de nye motorene er to LHTEC CTS800 gassturbiner på 1 014 kW hver.


== Norske forhold ==

Westland Lynx ble operativt for det Norske Luftforsvaret i 1983, og ble brukt av Kystvakten (men flydd og vedlikeholdt av Luftforsvaret), normalt fra kystvaktskip.
I 2001 ble det vedtatt å anskaffe åtte NH90 for å erstatte Luftforsvaret/Kystvaktens seks Lynx-maskiner.
Den 7. desember 2014 hadde Lynx-helikopteret sitt siste operative oppdrag med Kystvakten.


== Tekniske fakta ==
Lynx har 2 turbinmotorer; maks. fart ca. 305 km/t; maks. høyde 12 000 fot og maks. flytid ca. 2,4 timer (3,4 timer med ekstra drivstofftank). Lynx bruker ca. 300 kg fuel i timen. Fuel kapasitet er ca. 720 kg (300 kg ekstra med ekstra drivstofftank montert i kabinen.)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Westland Lynx – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Westland Lynx – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Luftforsvaret om Lynx
Lockheed C-130 Hercules

C-130 Hercules er et transportfly produsert av det amerikanske selskapet Lockheed og senere  Lockheed Martin. Flyet har fire turbopropmotorer og en maksimal fart på rundt 610 km/t. Det kan fly i en høyde av 40 000 fot og kan være på vingene i opptil 15 timer.
C-130 Hercules fløy for første gang i 1954. En rekke videreutviklinger har gjort at det til nå er blitt bygget mer enn 2 200 fly, som er levert til mer enn 60 land. Dette gjør den til den lengste, aktive militære produksjonsserien i luftfartshistorien. Den varianten som er i produksjon nå kalles Lockheed Martin C-130J Super Hercules.


== Norske forhold ==
Det norske Luftforsvaret opererte fram til våren 2008 en flåte med seks Hercules-fly – Odin, Tor, Balder, Frøy, Ty og Brage. Disse var av varianten C-130E/H og ble levert i 1969 til 135 Luftving/335 skvadron. Flyene var stasjonert på Gardermoen flystasjon. De hadde etter hvert nesten 40 år i tjeneste og ble tatt ut av operativ drift 15. mai 2008. Da hadde de samlet vært i luften i over 133 665 timer og fløyet en distanse som tilsvarer Jorden rundt 1 713 ganger. 
Fem av de seks flyene ble langtidslagret på Davis-Monthan Air Force Base i Arizona. Etter over 11 år lagret i ørkenen fikk fem av flyene omsider ny eier i november 2019. Det sjette flyet er på Forsvarets flysamling ved Gardermoen.Tidlig på 2000-tallet ble de opprinnelige Hercules-maskinene fullt overhalt i Canada og oppgradert til ny drift, men allerede før de var returnert til Norge varslet regjeringen at den ønsket hastekjøp av nye maskiner fra US Air Force, ved å kjøpe noen av det amerikanske flyvåpenets bestilte maskiner ut av produksjonskøen og reservere dem for Norge. Den europeiske produsenten Airbus forsøkte forgjeves å få sitt militære lastefly vurdert, men Forsvarsdepartementet signerte hastekjøpet i Washington D.C. uten å vurdere det europeiske flyet. De seks C-130H Hercules ble dermed erstattet av fire Lockheed Martin C-130J Super Hercules.


== Spesifikasjoner (C-130H) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lockheed C-130 Hercules – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) C-130 Hercules – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Lockheed Martin C-130 infoside
Dassault Falcon 20

Dassault Falcon 20 er et lite to-motors fly utviklet og bygget av den franske flyprodusenten Dassault. De vanligste bruksområdene har vært persontransport og varetransport, og varianter av flyet brukes også i militær øyemed.


== Norge ==

Dassault Falcon 20 brukes i det norske Luftforsvaret hvor betegnelsen på flyene er DA-20. Luftforsvaret tok i bruk sitt første eksemplar i 1972.Disse flyene disponeres av 717 skvadron som er lokalisert på Gardermoen flystasjon. Bruksområdet i Luftforsvaret er elektronisk krigføring, kalibrering av navigasjons- og innflygningshjelpemidler, og persontransport. Serienumre på de norske flyene er 041, 053 og 125.
Det hvite DA-20-flyet (produsert i 1967, med serienummer 125) er mest kjent for VIP-transport, men slike oppdrag var i mindretall. Hovedjobben for flyet var å kalibrere militære navigasjons- og innflygningshjelpemidler og radarsystemer. Flyet ble tatt ut av tjeneste i slutten av 2017, mens de to andre flyene (produsert i 1966) ble tatt ut av tjeneste i september 2022.


== Tekniske data ==

Maks. fart ca. 450 knop (Mach 0,82), normal fart 420 KTAS (Mach 0,73).
Flyhøyde: 42 000 fot (12 700 meter). Maks. vekt ved avgang: 30 325 pounds (13 755 kg).
Rekkevidde: Normalt oppdrag: 1,5 – 3 timer. Maksimalt: 5 timer.
Bevæpning: Ingen. Men Luftforsvarets fly har chaff og flare til egenbeskyttelse.
Besetning: 2 piloter. Luftforsvaret har i tillegg 1 flymekaniker og 2-3 systemoperatører på sine fly for elektronisk krigføring.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
tu.no - DA-20 JET FALCON - Dette ble en av de siste turene med Kongeflyet (19.11.2017)
Dassault Falcon 20
Redaktør

En redaktør er en person som er leder eller avdelingsleder med ansvar for innhold i et redaksjonelt eller skjønnlitterært verk, en publikasjon eller et annet medium. 
Noen publikasjoner har separate redaktører for printutgave og nettutgave.


== Norge ==

I Norge ligger det endelige ansvaret for et mediums innhold hos ansvarlig redaktør. I straffeloven fra 2005 (trådte i kraft 1. oktober 2015) er det i kapittel 24 som omhandler redaktøransvaret. § 270 forutsetter at et "blad eller tidsskrift" skal ha en redaktør. § 269 definerer redaktør som den som "treffer avgjørelser om innhold" i trykte skrifter og kringkasting.


== Referanser ==