jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ludvig Nielsen

Ludvig Nielsen (født 3. februar 1906 i Borge i Østfold, død 22. april 2001 i Trondheim) var komponist, kor-dirigent, og domorganist i Nidarosdomen i 41 år. 


== Liv og virke ==


=== Utdannelse ===
Nielsen var utdannet ved musikkonservatoriet i Oslo under Arild Sandvold i orgelspill, Dagmar Walle-Hansen i klaver og Gustav Fr. Lange i teori. Han dro videre til Leipzig, og studerte under Karl Straube og Günther Raphael.


=== Karriere ===
Han var organist i Høvik kirke i perioden 1924-32, og i Ris kirke 1932-35. I årene 1935-76 var han organist og kantor i Nidarosdomen. Han regnes som initiativtager til Olavsfestdagene i 1963. 
Han utga to plater med egne verker, og komponerte mye kirkemusikk: fem helaftens verker (kor, soli og orkester) og tallrike orgelverker, kantater og motetter. Blant bestillingsverkene var Konsert for orgel og orkester til Norges musikkhøgskoles 100-årsjubileum i 1983. Han underviste ved Trondhjems Musikkskole, i noen år også ved musikklinjen på Norges lærerhøgskole.
Nielsen var Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden, ridder av Dannebrogordenen, og mottok Norsk kulturråds musikkpris i 1976, Lindemanprisen i 1979 og Trondheim kommunes kulturpris i 1983.


== Musikk ==
Liste over Ludvig Nielsens verker


== Diskografi ==
Harald Rise: Organ Works on Gregorian Themes (1992)
Trondheimsolistene: Jul i Nidarosdomen (1992)
New Church Music from the Nidaros Cathedral (1992)
Nidarosdomens Guttekor: Laudate (1994)
Nidarosdomens Guttekor: Våre vakreste salmer og sanger (1996)
Arve Tellefsen og Nidarosdomens Guttekor: Stille natt (1997)
Voci Nobili: Kontraster (1998)
Kåre Nordstoga: Lovsang under kirkehvelv (1999)
Oslo Domkor: Det hellige kors - Salmer for Faste og Pasjon (2000)
Stein Røe: Frygdesong (2002)
Den beste julemusikken (2002)
Ludvig Nielsen - Works for Organ (2005)
Sondre Bratland: Jul i en stall (2006)
Harald Rise: Ludvig Nielsen Organ Works (2006)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ludvig Nielsen på Discogs 
(en) Ludvig Nielsen på MusicBrainz 
(no) Ludvig Nielsen er død. Artikkel hos ballade.no
Dennis van der Ree

Dennis van der Ree (født i Rotterdam 19. april 1979) er en nederlandsk fotballspiller. Han er forsvarsspiller i Cambuur.
Van der Ree startet å spille fotball for FC Utrecht i 1997, og han spilte 29 kamper fordelt over to sesonger for klubben før han ble lånt ut til NAC Breda sesongen 1999-2000.
Da han vendte tilbake til FC Utrecht var han ute i kulden og spilte bare 8 kamper i løpet av de to neste sesongene. Sommeren 2003 gikk han til AGOVV Apeldoorn, og han har var fast på førstelaget fram til sommeren 07, da han gikk til Cambuur.


== Eksterne lenker ==
(en) Dennis van der Ree – Transfermarkt 
(en) Dennis van der Ree – FBref
Fribord

Fribord er brukt i maritim sammenheng om avstanden mellom fribordsdekket og lastelinjemerket på skroget, men i vanlig tale blir det ofte brukt om høyden fra havflaten og opp til værdekket. På skip over en viss størrelse reguleres fribordet av et lastelinjemerke.
Fribordsdekket er første dekk over vannlinjen som i sin helhet kan gjøres vanntett ved at alle rør, ventiler, dører og luker kan skalkes. Luftvolumet mellom vannlinjen og fribordsdekket gir dermed skipest reserveoppdrift for islast, sjø over dekk og reserve ved lekkasjer. På mindre fartøyer er ofte fribordsdekk, hoveddekk og værdekk sammenfallende.
Levi Risamasu

Levi Risamasu (født 23. november 1982 i Nieuwerkerk aan de IJssel) er en nederlandsk fotballspiller. Han spiller på midtbanen for AGOVV Apeldoorn.
Risamasu startet sin karriere i NAC Breda i 2001. Han var i klubben fram til 2005, og da gikk han ned en divisjon til AGOVV Apeldoorn.
Han fikk mye spilletid første sesongen, og i årets sesong er Risamasu tilnærmet fast på a-laget.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Levi Risamasu – Transfermarkt 
(en) Levi Risamasu – FBref
Ernst Ferdinand Lochmann

Ernst Ferdinand Lochmann (født 12. oktober 1820 i Kristiansand, død 14. mai 1891 i Kristiania) var en norsk lege. Han tok studenteksamen 1838 og medisinsk eksamen med utmerkelse 1843. Året etter ble han universitetsstipendiat og ble i 1845 utnevnt til kompanikirurg. Fra 1865 foreleste han farmakologi, toksikologi og hygiene ved Universitetet i Christiania, og ble i 1867 utnevnt til professor i medisin. Lochmann var blind de siste årene av sitt liv.
I dag er Lochmann særlig kjent for sin immatrikuleringstale ved universitetet i Kristiania 2. september 1874, da han gikk til angrep på darwinismen og positivismens økende innflytelse ved universitetet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Nordisk familjebok. Uggleupplagan [1]
Gerhard Gran: «To stadier i Universitetets liv», i Norsk aandsliv i hundrede aar. Kristiania: Aschehoug, 1916.


== Eksterne lenker ==
Tommy Cavanagh

Thomas Henry «Tommy» Cavanagh (født 29. juni 1928, død 14. mars 2007) var en engelsk fotballspiller og -trener. Han spilte for seks profesjonelle klubber, blant annet Huddersfield Town og Doncaster Rovers.
Etter at han la opp som aktiv spiller, ble Cavanagh trener og senere manager for Brentford. Han var trener i Nottingham Forest fra 1966 til 1977, før han arbeidet som assisterende manager (under Tommy Docherty) i Manchester United. Cavanagh ble værende i United etter at Docherty ble sparket i 1977, men forlot klubben da Ron Atkinson ble klubbens manager i 1981.
Senere var han trener for Newcastle United, og han ble hentet til Norge og Rosenborg før 1983-sesongen. Under Cavanagh oppnådde Rosenborg svake resultater, etter 17 kamper lå klubben på nedrykksplass etter bare 3 seire. 1. september samme år endte samarbeidet, og Harald Sunde overtok som trener de siste seriekampene. Rosenborg avsluttet bra og reddet plassen i toppdivisjonen.
I 1985 ble Cavanagh assisterende trener i Burnley, og overtok hovedansvaret da manager Martin Buchan fikk sparken samme år. Han avsluttet trenerkarrieren i Burnley, der han ble værende til 1986. 
I 2002 fikk Cavanagh diagnosen Alzheimers sykdom. Han døde i mars 2007, 78 år gammel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tommy Cavanagh – Soccerbase.com (manager) 
Tommy Cavanagh er død – artikkel på rbkweb.no
Nekrolog i Manchester Evening News
Heggjabygda kirke

Heggjabygda kirke er en langkirke fra 1936 i Stad kommune i Vestland fylke.
Byggverket er i tre og har 200 plasser.


== Litteratur ==
Aaraas, Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Førsund, Finn Borgen (2000). På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane 1. Nordfjord og Sunnfjord. Førde: Selja. s. 106–107. ISBN 82-91722-13-7. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 321. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
Eid kirkelige fellesråd
(no) «Heggjabygda kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
«Heggjabygda kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Odd Haakensveen

Odd Haakensveen (født 31. desember 1936 i Veldre, død 15. mars 2007 i Hamar) var grafiker og førsteamanuensis i kunst og håndverksfag.
Haakensveen var utdannet fra Elverum lærerskole (1962), ved Statens gymnastikkskole og ved Statens sløyd- og tegnelærerskole på Notodden (1964). Som billedkunstner var han autodidakt. Han arbeidet som lærer ved lærerskolene i Notodden, Elverum og Hamar, det meste av tiden på Hamar.  
Han debuterte på Høstutstillingen i 1976 og med separatutstilling i Lillehammer bys malerisamling i 1977. Haakensveen ble etterhvert en meget folkekjær billedkunstner for sine fargetresnitt, ofte med motiv fra østnorske natur og kulturlandskap. Han har illustrert Bokklubbens utgave av Ulvehiet av Oskar Braaten (1976), og laget flere bokomslag.
Haakensveen har arbeidet med sambygdingen Johan Nordhagens kunst. Han skrev i 1988 biografien Johan Nordhagen, grafikerens liv og kunst og bidro til at det i 2006 ble reist en byste av Nordhagen ved Veldre kirke.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
kunstpaanet.com salgsutstilling
nettgalleri.no salgsutstilling
kik.no cv
Haakensveen Til minne om far
Kjølsdalen kirke

Kjølsdalen kirke er en langkirke fra 1940 i Stad kommune i Vestland fylke.
Byggverket er i tre og har 300 plasser.


== Litteratur ==
Aaraas, Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Førsund, Finn Borgen (2000). På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane 1. Nordfjord og Sunnfjord. Førde: Selja. s. 94–95. ISBN 82-91722-13-7. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Rasmussen, Alf Henry (1993). «Kjølsdalen kirke, Kjølsdalen». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 321. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
NRKs fylkesleksikon
Eid kirkelige fellesråd
(no) «Kjølsdalen kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Kjølsdalen kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Agnar Christensen

Agnar Hallsten Sjøvoll Christensen (født 1. mai 1969) er en norsk fotballtrener, for tiden uten kontrakt med noen klubb.  Han er bror til Roar Christensen som spilte ni sesonger for TIL.


== Karriere ==


=== Spillerkarriere ===
Christensen har spilt 569 kamper for Grovfjord Idrettslag. Han debuterte for A-laget dahan var 16 år og 15 dager, noe som er rekord for klubben.


=== Trenerkarriere ===
Christensen var spillende trener i Grovfjord Idrettslag i 1997. Han førte damelaget til Medkila Idrettslag til en sensasjonell cup-triumf i 2003. Han ble hentet som assistenttrener til Tromsø IL før 2006-sesongen under Ivar Morten Normark. Christensen fortsatte i denne rollen da Steinar Nilsen overtok treneransvaret for TIL. Før Nilsen overtok, hadde Christensen hovedansvaret for TIL i to seriekamper.
Christensen var hovedtrener for TIL fra årsskiftet 2012/2013, men etter dårlige resultater måtte han gå fra jobben 1. oktober 2013, og ble avløst av Steinar Nilsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Agnar Christensen – Transfermarkt (manager) 
Profil hos TIL.no
Profil hos Isberget.no
Stårheim kirke

Stårheim kirke er en langkirke fra 1864. Den ligger på Stårheim i Stad kommune i Vestland fylke.
Dagens kirke er den fjerde kirken som står på stedet. Den første kirken på Stårheim var et huskapell for høvdingen som bodde der. Denne regner man med ble bygget på 1100-tallet en gang, men man hører ikke om den før i 1338, da det blir fortalt at illgjerningsmenn hadde satt fyr på kirken. Kirken ble bygd opp igjen som en stavkirke som stod til rundt 1600 da det ble reist en tømmerkirke på Stårheim. Fra en synfaringsrapport fra 1686 vet vi at denne kirken var 19 meter lang og 9,5 meter bred. Denne kirken ble sterkt skadet i en brann i 1859, og det ble besluttet å bygge en ny kirke, til sterke protester fra soknestyret. Dagens kirke ble vigslet 4. desember 1864. Den står på samme grunnmur som den forrige kirken.
På kirkegården utenfor kirken står en minnestein for salmedikteren Matias Orheim som kom fra Stårheim og ligger gravlagt på kirkegården.


== Litteratur ==
Aaraas, Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Forsund, Finn Borgen, På kyrkjeferd i Sogn og Fjordande – 1. Norfjord og Sunnfjord, Selja Forlag, Førde, 2000. ISBN 82-91722-13-7, Side 96-98


== Eksterne lenker ==
Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
Eid kirkelige fellesråd
(no) «Stårheim kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Stårheim kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Nils Holgerssons forunderlige reise gjennom Sverige

Nils Holgerssons forunderlige reise gjennom Sverige, svensk originaltittel Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige, er ei barnebok av Selma Lagerlöf, utgitt i to bind i 1906 og 1907. 


== Se også ==
Århundrets 100 bøker ifølge Le Monde


== Eksterne lenker ==
fulltekstversjon fra Prosjekt Runeberg
Athboy

Athboy er en liten by i Meath i Irland, nær grensen til Westmeath. 
I middelalderen var Athboy et befestet punkt i the Pale. Owen Roe O'Neill tok den i 1643, og seks år senere slo Oliver Cromwell leir på Hill of Ward rett ved. På denne åsen, som også er kjent som Tlachtga, ble det holdt spesielle feiringer på den før-kristne festdagen samhain.
Tårnet til byens protestantiske kirke er en rest av et karmelittkloster fra det 14. århundre. Rett ved denne kirken kan man se rester av bymuren. 
Vest for byen ligger Caucestown, som var klanen O'Bracains område. Cacestown Castle tilhørte denne klanen, som var kjent for sine bragder i krig.


== Eksterne lenker ==
(en) Athboy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Julefergå

Julefergå er en norsk julekalender som ble sendt på TV 2 første gang i 1995. Kalenderen ble deretter sendt i reprise på samme kanal. Repriseversjonen fra 1998 har bedre lyd og flere lydeffekter enn originalversjonen sendt i 1995. Regien er ved Hans-Erik Saks, og de fleste av de som medvirker i serien var medlemmer av jazzbandet The Brazz Brothers. Den enkelte skuespiller hadde flere roller i denne serien.


== Handling ==
Handlingen foregikk på Sunnmøre om bord på fergen MF «Svelå» (navnet refererer til det tradisjonelle salget av sveler i kafeteriaer på fergene langs Nordvestlandet) og i vraket av skuta «El Mañanas» på havbunnen under fergeleia. Om bord på vraket bodde det tre cubanere som overlevde forliset i en luftlomme i skroget. De hadde med seg den største gullskatten som noen gang har vært på Mørekysten, foruten 2000 julestjerner og en mengde messinginstrumenter. En skummel type steg om bord i fergen i håp om å finne skatten som ble voktet av et spøkelse.
Det var et sterkt element av humor i dialog og handling. Mye grenset til det absurde, for eksempel at noen skulle overleve i et skipsvrak i flere tiår, at skipet skulle til en musikk- og møbelfestival i Sykkylven og de merkelige rutinene og påfunnene til besetningen på ferga.


== Innspillingssteder ==
Interiørscenene om bord i fergen MF «Svelå» ble innspilt i salong og bysse om bord på Rogaland Trafikkselskaps ferge MF «Vollsøy» ved kai i Bergen, mens de få eksteriørscenene viser Møre og Romsdal Fylkesbåtars ferge MF «Edøy».


== I rollene ==
Helge Førde – Roger/tunnelskrekkekspert Erik Slapton
Jan Magne Førde – Wenche/Diego
Jarle Førde – Trond/lensmannen
Silje Gripsrud – Gravid passasjer
Egil Johansen (1934-1998) – Kapteinen/ølkjøpende kunde
Runar Tafjord – Maskinist/Carlos/Johan fergesjef
Stein Erik Tafjord – Motorsyklist/Madoni/gjenferd


== Annet ==
TV 2 prøvde å gjenta suksessen etter The Julekalender, men verken seerne eller kritikerne likte Julefergå like godt. Mens The Julekalender hadde et gjennomsnitt på i underkant av 400 000 seere i 1994, endte Julefergå på 262 000 seere i gjennomsnitt. Dramaansvarlig i TV 2, Kristin Helle Valle, sa i 1998 at: «Det er en morsom idé, og serien har noen spenstige scener innimellom.» og videre at: «Det er bra musikk og serien er seerverdig. Den delen av historien som er over vannet har mye artig humør. Historien under vann er litt stillestående i perioder. Men nå håper vi serien tar skikkelig av.» Riktignok meldte Dagbladet i 2001 at TV 2 ikke var spesielt fornøyd med oppslutningen til serien: «Hadde «Julefergå» kommet først, ville det sannsynligvis vært kroken på døra for all julekalenderproduksjon i TV2»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Julefergå på Internet Movie Database 
(no) Julefergå hos Filmfront
Dale (Fjaler)

Dale er et tettsted og administrasjonssenteret i Fjaler kommune i Vestland fylke. Tettstedet har 1 220 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger ved Dalsfjorden i landskapet Sunnfjord.


== Kultur og industri ==
I tillegg til poesi har bygda i årevis eksportert tønner og sko. I Dale finner man Klokkergården, fødestedet til dikteren Jakob Sande, Nordisk Kunstnarsenter på Dalsåsen, Dale/Jarl Skofabrikk, programvareselskapet Enoro as og det nyåpnede Ralston & Bau-designstudioet samt tønnefabrikken (ombygget til leiligheter).


== Utdanning ==
Dale har vært utdanningssentrum for området i mange år, og i dag finner man Dingemoen barneskole, Fjaler ungdomsskole og Dale videregående skole i bygda.


== Transport ==
Fra Dale til Askvoll er det nå kommet bro, det etterlengtede Dalsfjordsambandet. Dalsfjordsambandet har en lang historie. På 70-tallet startet bygging av vei på nordsiden av Dalsfjorden fra Eikenes og østover. Arbeidet ble stoppet i 1979 og bevilgningene til forbindelsen ble omdisponert til andre samferdselstiltak i regionen. Da var 4 km vei og 500 meter tunnel opparbeidet. I oktober 2005 varslet samferdselsministeren at Dalsfjordsambandet skulle få finansiering.Fra rutebilstasjonen i Dale sentrum er det flere bussavganger til for eksempel Førde og Bergen.

		
		

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dale vidaregående skole
Nordisk kunstnersenter på Dalsåsen
Clonard (Meath)

Clonard er en liten landsby i Meath i Irland. Den ligger ved hovedveien N4 mellom Kinnegad og Ballynadrumny. 
Stedet hadde i middelalderen et stort kloster, kjent som Clonard abbedi. Det ble grunnlagt i det 6. århundre av St. Finnian, og var en periode sete for bispedømmet Meath. 
Det er bevart ruiner av en normannisk festning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Clonard – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bellewstown

Bellewstown er en landsby i Meath i Irland. Den ligger ved høyden Crockafotha, med utsikt mot Mournefjellene i nord og Irskesjøen i øst. 
Det har blitt arrangert hesteveddeløp i landsbyen i flere århundrer; det første dokumenterte løpet er nevnt i Dublin Gazette fra august 1726. I 1780 klarte George Tandy, en tidligere borgermester i Bellewstown, å overtale Georg III til å sponse et løp. Det fikk navnet «His Majesty's Plate» med en verdi på hundre pund, noe som var en svært stor sum dengang. 


== Eksterne lenker ==
Bellewstown Race Course
Bellewstown Golf Course
Folkestad bedehuskapell

Folkestad bedehuskapell er et kapell fra 1913 i Fjaler kommune i Sogn og Fjordane. 
Byggverket er i tre og har 200 sitteplasser. Gerhard Folkestad var byggmester både i 1913 og ved utvidelsen i 1940.Bygningen ble opprinnelig oppført som bedehus og ble vigslet til kirkelig bruk 4. september 1940 av biskop Andreas Fleischer. Den fikk da kor og sakristi. I 1983 ble tårn og våpenhus føyet til.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aaraas, Margrethe Henden; Djupedal, Torkjell; Vengen, Sigurd; Førsund, Finn Borgen (2000). På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane 1. Nordfjord og Sunnfjord. Førde: Selja. s. 299–300. ISBN 82-91722-13-7. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Rasmussen, Alf Henry (1993). «Folkestad bedehuskapell». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 337. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
Fjaler sogneråd
«Folkestad bedehuskapell». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Blodtåka

Blodtåka er en tenkt effekt, som kan oppstå når mange store avis- og medieredaksjonene dekker en sak som de opplever som særlig interessant, viktig eller aktuell. I en artikkel i N24 defineres blodtåka som: «den tilstanden som oppstår når alle dei store redaksjonane dekkjer den same dramatiske hendinga til same tid, og dekninga blir så omfattande at det er farleg.» Vanligvis etter kritikk mot profilerte personer.Ofte brukt for å beskrive at man mener skribenter, journalister og redaktører begynner å tenke i flokk. Typisk: «når blodtåka siger inn over redaksjonene». Begrepet gir assosiasjoner til lynsjeraid, berserkgang, blodtørst, gjengmentalitet, massesuggesjon, etc.
Media selv argumenterer ofte med at effekten er vanskelig å unngå, ved at offeret for kritikken kan oppleve det samlede mediepresset som umenneskeleg stort, selv om den enkelte avisen eller nyhetsredaksjonen isolert sett har hatt en rimelig dekning av saken. Det er da massen av saker fra tv, radio, aviser og nettaviser som utgjør mediepresset.
Typiske saker der begrepet ble hyppig benyttet var kontroversen rundt LO-leder Gerd-Liv Valla i 2007, og Økokrims etterforsking av Tore Tønne som endte med at han tok sitt liv. Avistegnere kan også bli grepet av blodtåka, Finn Graff har uttalt: «Men jeg har nok vært med i blodtåka til journalistene noen ganger, dessverre.»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nyord 1995 i Språkrådet
Gormanston (Meath)

Gormanston er en landsby i Meath i Irland. 
Gormanston Castle var fra det 14. århundre sete for Prestonslekten, som klarte å holde fast på sine eiendommer gjennom flere århundrer selv om de var katolikker og dermed egentlig ikke hadde rett til å eie fast eiendom. Slektens overhode har tittelen vicomte Gormanston, og er den høyest rangerte irske vicomte. Slekten solgte slottet i 1950-årene; det ble kjøpt av fransiskanerordenen, som opprettet Gormanston College, en internatskole for gutter. 
En av det irske flyvåpenets baser ligger utenfor byen.


== Eksterne lenker ==
(en) Gormanston, County Meath – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mesoskala konvektivt system

Et mesoskala konvektivt system er en rekke med tordenbyger, som er organisert på større skala enn individuelle tordenbyger, og vanligvis varer de flere timer. Disse systemene kan ha rund form eller danne seg i linjer, og inneholder systemer som tropiske sykloner, bygelinjer og mesoskala konvektive sammensetninger. Systemet blir ofte brukt om samlinger av tordenbyger som ikke er innenfor størrelsen, formen eller varigheten til mesoskala konvektive sammensetninger. 


== Se også ==
Supercelle
Gullstein

Gullstein var kommunesenteret i tidligere Tustna kommune frem til den ble slått sammen med Aure kommune 1. januar 2006. Stedet ligger nord på øya Tustna ved Sålåsundet.
Det ble etter sammenslåingen etablert servicekontor på Gullstein for å ivareta en del av de kommunale servicefunksjonene for innbyggerne i den tidligere kommunen. Foruten servicekontoret har kommunen sykehjem på stedet, det er også eldreboliger i nærheten. Det ene av kirkebyggene på Tustna, Gullstein kirke, ligger plassert her.
Fra Gullstein går broen Soleimsundbrua over Sålåsundet (Soleimsundet) til øya Stabblandet, den er en del av fylkesvei 680 som går gjennom kommunen. Broen ble åpnet 1. juli 1978, før dette var det fergeforbindelse mellom de to øyene. Fylkesvei 680 ligger på nordsiden av Tustna mellom Gullstein og Tømmervåg; det er alternativ rute langs fylkesvei 370 på sørsiden av øya.
Guddal kirke

Guddal kirke (Guddal kyrkje) er en langkirke fra 1686 i Fjaler kommune i Vestland fylke.Byggverket er i tømmer og har 135 plasser.
For å oppfylle kravene til hvor mange kirken skulle ha plass til ble gamlekirken utvidet i både lengde og høyde i 1870. 
Samtidig fikk hele bygget ny kledning, det ble lagt nytt gulv og panel inne, og kirken fikk tårn. 25. september 1870 ble kirken vigslet på nytt. 
Til jubileet i 1970 ble kirken pusset opp igjen.I middelalderen stod det en stavkirke i Guddal, denne ble trolig revet på 1600-tallet.Guddal kirke hører til Fjaler sogn i Sunnfjord prosti. Guddal var tidligere et eget kirkesogn , men sognene i det tidligere prestegjeldet er nå slått sammen til ett sogn.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Margrethe Henden Aaraas, Torkjell Djupedal, Sigurd Vengen og Finn Borgen (2000). På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane 1. Nordfjord og Sunnfjord. Førde: Selja forlag. s. 294–296. ISBN 82-91722-13-7. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Alf Henry Rasmussen (1993). «Guddal kyrkje, Fjaler». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 337. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane
Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
(no) «Guddal kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Fjaler sogneråd
«Guddal kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Hellevik bedehuskapell

Hellevik bedehuskapell er et kapell fra 1978 i Fjaler kommune i Vestland fylke.
Byggverket er i mur og tre og har 120 plasser.
Gravplassen ved kapellet ble vigslet i 1983. Støpulen ble oppført i 1985.


== Litteratur ==
Margrethe Henden Aaraas, Torkjell Djupedal og Oskar Andersen (2000). På kyrkjeferd i Sogn og Fjordane 1: Nordfjord og Sunnfjord. Førde: Selja. s. 297–298. ISBN 82-91722-13-7. 
Alf Henry Rasmussen (1993). «Hellevik bedehuskapell». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 336. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
Margrethe Henden Aaraas og Sigurd Vengen: Hellevik bedehuskapell (Fylkesarkivet i Sogn og Fjordane)
Fylkesleksikon for Sogn og Fjordane
Fjaler sogneråd