jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Røstøyan landskapsvernområde

Røstøyan landskapsvernområde ble opprettet i 2002 og ligger i Røst kommune i Nordland. Området har dyrelivsfredning og utgjør et areal på 69 864 daa, hvorav 66 929 daa er sjøareal. Landskapsvernområdet ble opprettet på grunn av sitt natur- og kulturlandskap med tilhørende botanikk, geologi og dyreliv og vernet i medhold av Ramsarkonvensjonen fra 2011.Innenfor landskapsvernområdet hekker blant annet Norges største populasjon av lunde (Fratercula arctica) på de fem viktige fuglefjelløyene Vedøya, Storfjellet, Ellevsnyken, Trenyken og Hernyken. På Hernyken ligger det en en også en egen feltstasjon som brukes i forbindelse med forskning på sjøfugler.
Det grunne havstykket Hærnykflaget mellom øyene Trenyken og Hernyken ligger innenfor grensene til landskapsvernområdet, som også omhandler Nykan naturreservat. 


== Se også ==
Nykan naturreservat


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Røstøyan landskapsvernområde og Nykan naturreservat
Svellingsflaket landskapsvernområde

Svellingsflaket landskapsvernområde ligger i Lødingen og Vågan kommuner i Nordland. Området har dyrelivsfredning, ble opprettet i 2002 og er på 127 616 dekar, hvorav 117 190 dekar sjøareal. Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sitt kulturlandskap med tilhørende botanikk, geologi og dyreliv.


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus: Svellingsflaket landskapsvernområde
Åsvær landskapsvernområde

Åsværet landskapsvernområde ligger i Dønna kommune i Nordland. Området har dyrelivsfredning, ble opprettet i 2002 og er på 65 489 dekar, hvorav 56 197 dekar sjøareal. Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sitt natur- og kulturlandskap med tilhørende botanikk, geologi og dyreliv.


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus: Åsvær landskapsvernområde
Tabloid

For det norske debatt- og aktualitetsprogrammet Tabloid på TV 2, se Tabloid (fjernsynsprogram).Tabloid er et avisformat. De nøyaktige målene på tabloidformatet varierer. Dette ikke minst mellom ulike land, fordi forskjellig praksis har etablert seg, grunnet i ulike tekniske spesifikasjoner på trykkpresser og papirbredder. Tabloid er alltid halvparten av fullformat, trykt under de samme tekniske forholdene. I PIRAs «Dictionary of Printing and Publishing» heter det at tabloid avisformat omtrentlig tilsvarer format A3 (297 x 420) («newspaper size approximating A3»). I Norge har målene 280 x 400 mm (bredde x høyde) blitt standard. – Ordet brukes også, etter engelsk mønster, som adjektiv for å beskrive en viss type «underholdningspregede» og «lett tilgjengelige» nyheter eller aviser og massemedier som inneholder slikt stoff.


== Avisformat ==
Tabloidformatet er det minste av de to utbredte avisformatene, det andre er et større format, kalt fullformat, som tradisjonelt har vært assosiert med høyere kvalitet på journalistikken som blir utøvd. Et tredje mye utbredt format for aviser er Berlinerformatet, som ligger mellom fullformat og tabloid.
Det er en økende trend at såkalte seriøse aviser også går over til å bruke tabloidformatet. Etter at Bergens Tidende, Adresseavisen, Stavanger Aftenblad og Fædrelandsvennen la om til tabloidformat 16. september 2006, var Møre-Nytt den eneste avisen i Norge som  ble trykket i fullformat. Den 24. november 2007 la også Møre-Nytt om til tabloidformat som siste avis i Norge. I Storbritannia har tre av de mest kjente avisene (The Independent, The Times og The Scotsman), tidligere av stort format, gått over til tabloidformatet. På grunn av ordets dårlige konnotasjoner blant mange lesere kalles disse imidlertid «kompakte» utgaver i stedet.


== Tabloidpresse ==
Betegnelsen tabloidpresse brukes for å referere til aviser som fokuserer på mer kuriøst innhold, som kjendisnyheter, sport og sensasjonalistisk krimstoff. Tabloidpressen har store overskrifter og bilder som tar det meste av plassen i avisen. Tekstene er korte og mangler for det meste bakgrunnsinformasjoner. De fire norske avisene som er mest typiske eksponenter for denne typen stoff er VG, Dagbladet, Bergensavisen og Rogalands Avis.
Noen synonymer til tabloidpresse er boulevardpresse, sladder- eller kjendispresse.
Tabloid kan også referere til et format i radio og TV der programstilen er enkel og ukomplisert for bedre å nå et publikum som først og fremst er ute etter underholdningsverdien. TV 2 og TVNorge er typiske eksempler på norske TV-kanaler i tabloidformat.


== Se også ==
Den gule presse
Apostolisk skriv

Et apostolisk skriv er en pavelig proklamasjon. Denne typen dokument er av mindre formell karakter og kortere enn en encyklika eller en formaning, og brukes spesielt til utnevnelser eller mindre redegjørelser i teologiske eller lovmessige spørsmål.
En spesiell form for apostolisk skriv er motu proprio, som er forfattet av paven selv; andre apostoliske skriv er ofte forberedt av kurien.
Onsdagsaudiens

Onsdagsaudiens er den åpne audiensen en pave holder i Roma hver onsdag, såfremt han ikke er bortreist eller syk, eller det faller en viktig festdag på onsdagen slik at det i stedet feires en pavelig messe. Den holdes enten på Petersplassen eller i Vatikanets audienssal. 
Audiensene er åpne for alle, men da det er svært mange som ønsker å komme er det nødvendig å skaffe et gratis adgangstegn på forhånd. Da audiensene for mange er den beste muligheten til å komme i rimelig nærhet til paven, er de svært populære ikke bare blant katolikker, men også blant andre tilreisende til Roma, og det er ikke uvanlig at hoteller skaffer til veie adgangstegn som deles ut til gjestene. I senere år er det satt opp storskjermer i forbindelse med audiensen. 
Under audiensen hilser og velsigner paven de fremmøtte på forskjellige språk. Deretter holdes en preken, som gjerne gjentas på flere språk, hvor paven tar opp et aktuelt tema. Pilegrimsgrupper kan på forhånd melde sin ankomst, og får da ofte en spesiell hilsen fra paven mot slutten av audiensen. I motsetning til pavelige messer har audiensen et veldig livlig preg, med store pilegrimsgrupper som høylytt prøver å tiltrekke seg pavens oppmerksomhet. 
Preknene fra onsdagsaudiensen publiseres alltid, og regnes derfor som en særkategori av pavelige skriv.
Wembley Stadium

Wembley Stadium er et flerbruksstadion i Wembley i London i England. Stadionet har vært det engelske nasjonalstadion for fotball fra det ble offisielt åpnet 28. april 1923 til det ble stengt i 2000, og etter nyåpningen i 2007. Eieren av stadionanlegget er The Football Association (FA), det engelske fotballforbundet, og det brukes til flere typer sportsarrangementer og til konserter.
Stadionet var midlertidig hjemmebane for Tottenham Hotspur FC fra 2017, da White Hart Lane ble revet, og frem til deres nye stadion stod forsinket ferdig i 2019. Tottenham tok i bruk stadionet for deres europacupkamper allerede i september 2016.


== Gamle Wembley ==

Det første stadionet ble gitt det offisielle navnet British Empire Exhibition Stadium, og ble bygd for «British Empire Exhibition» i 1924 der Watkins' Tower tidligere lå. John Simpson og Maxwell Ayerton var arkitektene, og Owen Williams overingeniør. Det gamle stadionets tvillingtårn ble dets varemerke, mens det nåværende stadionet har en gigantisk bue som blikkfang.
Wembley var arena for de fleste cupfinalene i engelsk fotball i perioden 1923 til 2000, samt at flere semifinaler og playoff-kamper ble spilt her. Det ble spilt fem finaler i serievinnercupen i fotball her, flere enn noen annen stadion.
Wembley var også hovedarena for Sommer-OL i 1948, og VM i fotball 1966 samt EM i fotball 1996. Andre idretter som friidrett, rugby og speedway hadde flere av sine viktigste arrangementer på Wembley og flere av verdens største artister på 1980- og 1990-tallet holdt konserter der. Live Aid-konserten ble også arrangert her.


== Nye Wembley ==
Det gamle stadionet ble stengt i 2000 og revet i 2003, og det nye stadionet ble bygd på samme sted. Med en kapasitet på 90 000 tilskuere er Wembley det stadionet i Europa med nest høyeste totale tilskuerkapasitet, og er verdens nest største stadion når det gjelder antall sitteplasser.
Etter flere forsinkelser ble nybygget offisielt avsluttet den 9. april 2007, og er med byggekostnader på 798 millioner pund det dyreste stadionet som noen gang er bygd. Arkitektfirmaene bak det nye stadionanlegget er «Populous» (tidligere «HOK Sport») og «Foster and Partners» med ingeniør Mott MacDonald, bygd av «Multiplex».
Det første pop-arrangementet på det nye anlegget var en konsert med George Michael den 9. juni samme år. Den 28. mai 2011 arrangerte Wembley finalen i Mesterligaen, og i 2013 da Bayern München vant 2-1 over Borussia Dortmund.


== Fotogalleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Skihopping ==
I 1961 ble det bygd en hoppbakke på den ene kortsiden av stadionet, og det ble arrangert hopprenn med 40 deltakere fra ni land. Se egen artikkel: Wembley Stadium (skihopping).


== Se også ==
Liste over Londons høyeste byggverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Wembley Stadium Tours
(en) Offisielt nettsted 
(en) Wembley Stadium – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Online-butikk
Wembley Stadium Forum
Wembley faktaside
Wembley Stadium, bilder på Flickr.
NFL på Wembley Stadium foto
Kart og veibeskrivelser
Wembley Stadiums arkitektur Arkivert 14. juni 2011 hos Wayback Machine.
Angelusmeditasjon

Angelusmeditasjonen er en preken som holdes av paven på søndager og enkelte andre helligdager. Den har sitt navn etter angelusbønnen, og holdes i forbindelse med denne, klokken tolv på dagen. 
Arrangementene er åpne for alle, men på grunn av den store mengden mennesker som samles på Petersplassen er det nødvendig å skaffe gratis adgangstegn på forhånd. Da meditasjonen holdes fra et vindu i det pavelige palass kommer tilhørerne ikke like nær paven som under en onsdagsaudiens, men for mange, både katolikker og ikke-katolske turister, er dette en kjærkommen anledning til å se paven. 
Det starter med at paven leder angelusbønnen, etterfulgt av meditasjonen. Temaet for denne er gjerne aktuelle hendelser. Etter prekenen hilser paven pilegrimsgrupper som har meldt sin ankomst og velsigner de fremmøtte. 
Ettersom meditasjonene utgis i ettertid regnes den som en særkategori av pavelige skriv.
Asmund Kristoffersen

Asmund Kristoffersen (født 5. november 1944 i Flakstad, Nordland) er en norsk politiker (Ap). Han satt på Stortinget for Møre og Romsdal fra 1993 til 2009.
Kristoffersen tok Bodø offentlige lærerskole 1966, Handelsskole Garden, Oslo 1967, Kroppsøving grunnfag, Levanger 1971, Nordisk grunnfag, Tromsø 1974 og Ledelse og organisasjonsutvikling, Volda 1989.
Kristoffersen har arbeidet som lærer Sørvågen barne- og ungdomsskole 1967-1968, rådgiver Sørvågen barne- og ungdomsskole 1968-1969, undervisningsinspektør Sørvågen barne- og ungdomsskole 1969-1970, 
rektor Sørvågen barne- og ungdomsskole 1971-1975, rektor Tingvoll barne- og ungdomsskole 1975-1987, 1988-1989 og skolesjef Tingvoll kommune 1987-1988, 1989-1993 (permisjon fra 1993).


== Stortingets presidentskap ==
2005–2009 sekretær i Odelstinget.
2001–2005 2. varapresident i Odelstinget.


== Stortingskomiteer ==
2005–2009 medlem i Energi- og miljøkomitéen.
2005–2009 medlem i Fullmaktskomitéen.
2005–2009 medlem i Valgkomiteen.
2001–2005 medlem i Sosialkomitéen.
2001–2005 leder i Fullmaktskomitéen.
1997–2001 medlem i Sosialkomitéen.
1997–2001 varamedlem i Den utvidede utenrikskomiteen.
1993–1997 medlem i Sosialkomitéen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Asmund Kristoffersen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Asmund Kristoffersen hos Stortinget 
(no) Asmund Kristoffersen hos Norsk senter for forskningsdata
Modulf Aukan

Modulf Aukan (født 24. februar 1948 på Tustna, Møre og Romsdal, død 28. januar 2021), var en norsk politiker (KrF). Han var vararepresentant på Stortinget fra Møre og Romsdal fra 1993, og møtte fast for Kjell Magne Bondevik mens han var statsminister.
Han var kommunestyremedlem i Tustna kommune i fem perioder, og var blant annet varaordfører i kommunen. Fra 1987 til 2007 var han medlem av fylkestinget i Møre og Romsdal.


== Stortingskomitéer ==
2001–2005 medlem av Kontroll- og konstitusjonskomitéen.
1997–2001 medlem av Næringskomitéen til 17. mars 2000.


== Eksterne lenker ==
(no) Modulf Aukan hos Stortinget 
(no) Modulf Aukan hos Norsk senter for forskningsdata
Fylkesvei 715

Fylkesvei 715 (Fv715) går mellom Årgård i Namsos og Ila i Trondheim over Fosenhalvøya. Veiens lengde (unntatt fergestrekningen) er 176,7 km.
Den tar av fra riksvei 706 i Ilsvika i Trondheim og går vestover langs sørsiden av Trondheimsfjorden til Flakk hvor det går ferge til Rørvik i Indre Fosen. Derfra går veien en mils vei mot nordøst langs nordsiden av Trondheimsfjorden til Vanvikan før veien går nordover Fosen gjennom Skaugdalen og Haugsdalen i Indre Fosen, og videre gjennom Åfjord, Åfjord og Osen. Fra Osen går veien østover til den møter fylkesvei 17 i Namsos.


== Historikk ==
Veien mellom Mælan i Stjørna og Årnes i Åfjord ble åpnet i 1950. Veien mellom Rødsjø og Olsøy i Skaugdalen ble åpnet på midten av 1960-tallet. Den nyeste delen av veien er strekninga Brattjer-Sundet i Osen. Den delen sto ferdig i 1978. Da fikk Rv724 Sundet-Fossli vegnummer Rv715.
Den 31. januar 2006 ble Arnevik bru revet vekk av flommen. En person omkom da bilen han kjørte havna i elva. 9. februar ble ei provisorisk bru åpnet og ei ny bru ble innviet i desember 2007.
Fylkesvei 715 i Osen mellom Sundet og kommunegrensen ved Vikvatnet er del av Nordfosen veimiljø. 21. desember 2009 kunngjorde riksantikvaren at Nordfosen veimiljø blir fredet.Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei. Da Nordre avlastningsvei ble åpnet den 27. mai 2010 ble strekningen mellom Tonstad og Stavne overført til riksvei 706, strekningen mellom Ila og Prinsens gate ble overført til fylkesvei 812. Osloveien mellom Ila og Stavne har senere blitt kommunal vei.
En ny vei mellom Olsøy og Keiserås hadde byggestart mai 2011, den ble satt i trafikk 19. november 2015.En kulvert under veien ved Øvre Vikvatnet kollapset i april 2016 og skapte vanskeligheter i Roan kommune.


== Planer ==
Det foreslås en flytebru mellom Rørvik og Flakk. Fjorden er 7 km bred og 500 meter dyp her.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

NamsosOsenvegen 

OsenSteinsdalsveien 

Osenvegen 

Straumholveien 

ÅfjordHofstadlia 

Hofstaddalsveien 

Norddalsveien 

Indre FosenAustdalsveien 

Hogsdalsveien 

Skolaveien 

Skolaveien 

Storvassveien 

Vanvikbakkan 

Rørvikveien 

 Ferge fra Rørvik

Trondheim til Flakk (25 min., 2 turer/time)Flakkvegen 

Bynesveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Kartverkets norgeskart
Nord-Trøndelag - vegliste fylkes- og kommunale veger 1. oktober 2016
Sør-Trøndelag - vegliste fylkes- og kommunale veger 1. oktober 2016

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv715
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Flakk-Rørvik
Bjørn Jacobsen (politiker)

Bjørn Jacobsen (født 11. juni 1960 i Sandnessjøen, Nordland) er en norsk politiker (SV). Han ble innvalgt på Stortinget fra Møre og Romsdal i 2001 og satt fram til 2009, da SV mistet sitt mandat i fylket.
Jacobsen tok Vefsn folkehøgskule 1976-1977, agronomutdanning ved Kalnes jordbruksskule 1978-1979, 
allmennfag ved Hegdehaugen videregående skole 1988 og Ex.phil., Universitetet i Oslo 1989.
Jacobsen var landbruksvikar i Malvik kommune 1977, skogsarbeider Sør-Trøndelag Skogeierlag 1977, gårdsbestyrer/forpakter ved Røkenes Gård 1979-1983, pleieassistent ved Dikemark/Ullevål sykehus 1985-1989 (deltid), bistandsarbeider i Forum Syd Nicaragua 1991-1993 og fylkesleder i Miljøheimevernet/Grøn Kvardag 1993-2001.


== Stortingskomitéer ==
2005–2009 medlem av Forsvarskomitéen og den norske delegasjonen til Europarådets parlamentarikerforsamling.
2005–2009 medlem av Den utvidede utenrikskomitéen.
2005–2009 varamedlem av Valgkomitéen.
2001–2005 medlem av Utenrikskomitéen.
2001–2005 medlem av Den utvidede utenrikskomitéen.
2001–2005 varamedlem av Valgkomitéen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Bjørn Jacobsen hos Stortinget 
(no) Bjørn Jacobsen hos Norsk senter for forskningsdata 
(en) Bjørn Jacobsen hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Arnold Palmer

Arnold Palmer (født 10. september 1929 i Pennsylvania, død 25. september 2016) var en amerikansk golfspiller som vant flere turneringer på PGA-touren og Champions Tour. Palmer regnes vanligvis ikke som den beste golfspilleren gjennom tidene (de fleste gir denne tittelen til Jack Nicklaus; noen til Bobby Jones; og Tiger Woods har utfordret dem i de senere år), men etter manges mening er han den viktigste.I 1954 vant Palmer US Amateur Championship. Hans karisma var en av hovedgrunnene til at golf utviklet seg til en stor TV-sport på 1950- og 1960-tallet. I tillegg gis Palmer ofte æren for å ha gitt The Open Championship høy status blant amerikanske golfspillere. Han mottok Presidentens frihetsmedalje 23. juni 2004 av president George W. Bush.
Han vant syv major-turneringer:

The Masters Tournament: 1958, 1960, 1962, 1964
US Open Championship: 1960
The Open Championship: 1961, 1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Arnold Palmer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Arnold Palmer på Internet Movie Database 
(de) Arnold Palmer – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Arnold Palmer – Florida Sports Hall of Fame 
(en) Arnold Palmer – North Carolina Sports Hall of Fame 
(en) Arnold Palmer – PGA-touren 
(en) Arnold Palmer – Europatouren
Fat Bottomed Girls

«Fat Bottomed Girls» er en singel av det britiske rockebandet Queen. Den ble sluppet i 1978 som en dobbel A-side med «Bicycle Race». 


== Kilder ==
Artikkelen har ingen egenskaper for musikkdatabaser i Wikidata
Angelus

Angelus (kort for latinsk Angelus Domini – Herrens engel) er en bønn som i Den katolske kirke tradisjonelt bes tre ganger om dagen; morgen, middag og kveld. Samtidig ringes det i kirkeklokkene, tre ganger tre enkeltslag. Den bes mellom treenighetssøndag og skjærtorsdag; fra påskedag til lørdag før treenighetssøndag bes i stedet Regina Caeli. 
Bønnen sammenfatter inkarnasjonens mysterium, det vil si engelens budskap til jomfru Maria og hennes ja til å føde Jesus Kristus. 
Klokkeslagene under angelusbønnen er bevart i Den norske kirkes tradisjon med å ringe tre ganger tre slag i klokkene etter hver gudstjeneste. 


== Herrens engel (Angelusbønnen) ==
På norsk er bønneteksten slik, når den bes vekselvis: 

(Forbeder:) Herrens engel bragte Maria det glade budskap.
(Svar:) Og hun unnfanget ved Den hellige ånd.(Alle:)
Hill deg, Maria, full av nåde,
Herren er med deg,
velsignet er du iblant kvinnene,
og velsignet er ditt livs frukt, Jesus.
Hellige Maria, Guds mor,
be for oss syndere,
nå og i vår dødstime.
Amen.Se, jeg er Herrens tjenerinne.
Det skje meg etter ditt ord.Hill deg, Maria...Og Ordet ble kjød.
Og tok bolig blant oss.Hill deg, Maria...Be for oss, Guds hellige mor.At vi må bli verdige til Kristi løfter.La oss be:
Vi ber deg, Herre, fyll våre hjerter med din nåde,
så vi som ved engelens budskap har erkjent at Kristus, din Sønn, er blitt menneske,
ved hans lidelse og kors må bli ført til oppstandelsens herlighet.
Ved ham, Kristus, vår Herre.Amen.
Latin℣. Angelus Domini nuntiavit Mariæ,
℟. Et concepit de Spiritu Sancto.
Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum. Benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui, Iesus. * Sancta Maria, Mater Dei, ora pro nobis peccatoribus, nunc et in hora mortis nostræ. Amen.
℣. Ecce ancilla Domini.
℟. Fiat mihi secundum verbum tuum.
Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum. Benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui, Iesus. * Sancta Maria, Mater Dei, ora pro nobis peccatoribus, nunc et in hora mortis nostræ. Amen.
℣. Et Verbum caro factum est.
℟. Et habitavit in nobis.
Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum. Benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui, Iesus. * Sancta Maria, Mater Dei, ora pro nobis peccatoribus, nunc et in hora mortis nostræ. Amen.
℣. Ora pro nobis, Sancta Dei Genitrix.
℟. Ut digni efficiamur promissionibus Christi.
Oremus.
Gratiam tuam, quæsumus, Domine, mentibus nostris infunde; ut qui, Angelo nuntiante, Christi Filii tui incarnationem cognovimus, per passionem eius et Crucem ad resurrectionis gloriam perducamur. Per eundem Christum Dominum nostrum.
℟: Amen.


== Se også ==
Angelusmeditasjon


== Eksterne lenker ==
Liten katolsk bønnebok
Mike Weir

Michael Richard Weir (født 12. mai 1970) er en canadisk profesjonell golfspiller. Weir tok sin første seier på PGA-touren i Air Canada Championship i 1999. Seieren gjorde ham til den første canadier på 45 år til å vinne en turnering på PGA-touren på canadisk jord.
13. april 2003 vant han The Masters Tournament, og han ble således den første canadier til å vinne en av de fire store turneringene i profesjonell golf. Han ble kåret til Canadas beste sportsutøver i 2003.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Mike Weir – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Mike Weir – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Mike Weir – PGA-touren 
(en) Mike Weir – Verdensrankingen
Ben Hogan

Ben Hogan (født 13. august 1912 i Stephenville i Texas i USA, død 25. juli 1997 i Dallas) var en amerikansk profesjonell golfspiller. Hogan ble født i Texas og begynte å jobbe som caddie 11 år gammel. Han ble profesjonell golfspiller i 1931. Han var sin tids beste golfspiller, og en av de største gjennom tidene.
Mellom 1938 og 1959 vant Hogan 63 profesjonelle turneringer til tross for at karrieren hans ble avbrutt av andre verdenskrig og en bilulykke der han nesten mistet livet.
Han var kjent for å øve mer enn sine konkurrenter, og hans filosofi gikk ut på å perfeksjonere svingen ved å slå nok baller.
Etter sin karrier grunnla Hogan en golfkølleprodusent (nå eiet av Callaway Golf Company), og køller med hans navn benyttes fortsatt. Hogan spilte aldri på seniortouren, som ikke eksisterte før han var i slutten av 60-årsalderen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Ben Hogan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ben Hogan hos American National Biography 
(de) Ben Hogan – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Ben Hogan – PGA-touren