jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Pilates

Pilates (eller pilatesmetoden etter Josef Pilates) er en form for fysisk trening med stabilitet og kroppskontroll som mål. Pilates er en form for styrketrening, men det handler ikke om å «pumpe» opp musklene for at de skal bli så store som mulig. Fokus er statisk styrke, ikke dynamisk styrke, og at den indre støttemuskulaturen bygges opp fra bunnen av, slik at kroppen kan bæres på en korrekt måte. Josef Pilates utviklet metoden tidlig på 1900-tallet. Han kalte selv treningsformen for «contrology», fordi han mente at utøverne bruker tankekraft for å kontrollere musklene.
Pilates utføres med rolige og skånsomme, men effektive øvelser. Øvelsene gjøres på en bestemt måte, ingenting overlates til tilfeldighetene. Under trening er utøveren hele tiden i bevegelse og stopper ikke opp i statiske posisjoner. Alt skjer i takt med rolig innpust og utpust. Josef Pilates sa: «En øvelse utført korrekt, er verd timer med feiltrening». Han sa også:

Etter 10 ganger vil du kunne føle forskjell.
Etter 20 ganger vil du kunne se forskjell.
Etter 30 ganger vil du ha en helt ny kropp.Pilatesmetoden brukes i dag over hele verden. I USA finnes det over 500 studioer og i Storbritannia er det den hurtigst voksende treningsmetoden. Stadig flere ulike former for terapeuter benytter seg i dag av pilatesmetoden, slik at pasientene kan delta aktivt i sin egen behandling.


== Referanser ==
DVI

Digital Visual Interface (DVI) er et standard grensesnitt for overføring av videosignaler til en digital fremviser. Kom på markedet i 1999.
Overføringen kan f.eks. være fra et skjermkort i en PC til en LCD-skjerm, eller en digital videoprojektor. 
Standarden ble utviklet av industrikonsortiet The Digital Display Working Group (DDWG). Den er delvis kompatibel med HDMI-standarden.


== DVI standarder ==
DVI-A inneholder bare analoge signaler.
DVI-D inneholder bare digitale signaler.
DVI-I inneholder både digitale signaler og analoge RGB-signaler, og kan derfor med en enkel overgangskontakt kobles til en VGA-skjerm (analog skjerm).Det digitale signalet er det samme som benyttes for bildeoverføring i HDMI, derfor kan man i de tilfeller der enheten er HDCP-kompatibel bruke en kabel med HDMI fra avspillerenheten til en visningsenhet med DVI-D eller DVI-I. HDMI har imidlertid også overføring av lyd digitalt i samme kabel, det mister man med en slik overgang.
Gustav Bunzel

Gustav Bunzel (1943–2021) var en dansk historiker, økonomiteoretiker og samfunnstenker.
Bunzel er opprinnelig utdannet historiker fra Århus Universitet. Han er tidligere medlem av flere marxistiske grupper og en markant person i 70-årenes spraglete venstrefløysmiljø i Århus. Han har, innenfor den kapitallogiske skole blant Marx-forskere, bidratt til videreutviklingen av Karl Marx sin økonomiske tenkning på sentrale områder gjennom en rekke skrifter, jf. Utvalgt bibliografi. Sentralt her er «Kritiske elementer til en marxistisk statsteori» (1975) og «Elementer til rekonstruktionen af den kapitalistiske produktionsmådes almene udviklingslogik» (1979). Viktig er også videreutviklingen av en innholdsbestemmelse av Marx' begrep om den kommunistiske produksjonsmåten i «Teser om kommunismen» (1984).
I lys av sin forståelse av både den kapitalistiske produksjonsmåtens utviklingslogikk og den kommunistiske produksjonsmåten, avviser Bunzel at arbeiderklassen skal ha noen privilegert posisjon når det gjelder den revolusjonære omformingen av samfunnet. Bunzels forskning i Marx' verker ledet i realiteten til en skarp kritikk av marxismen og marxister som har misforstått Marx. For Bunzel blir overgangen til en kommunistisk produksjonsmåte et resultat av en bevisst politikk som omfatter og mobiliserer mange sosiale grupper, ikke en historisk nødvendighet.
Bunzel varssærlig opptatt av begrepet arbeid, ikke minst det kapitalistiske lønnsarbeidet, som han gikk til kamp mot (i tradisjonen fra Marx’ svigersønn Paul Lafargue som skrev pamfletten Retten til dovenskap). Han var derfor med på å stifte Sammenslutningen af Bevidst Arbejdssky Elementer sent på 1970-tallet. Han har fungert som denne foreningens ideolog. Foreningen utga i 1979 boken Arbejdsfrihedens spøgelse (Århus: Husets forlag & Forlaget Afveje, 1979), hvor Bunzel bidro med flere tekster. 
Bunzel var også talsmann for borgerlønn. Han var medlem av bestyrelsen i Landsorganisationen af Arbejdsledige til foreningen ble nedlagt i 2011. Han var dessuten medlem av Minoritetspartiet som stilte ved amts- og kommunevalget i 2005.
Bunzel hadde en karismatisk personlighet og var engasjert foredragsholder, og opptrådte også noen ganger som standup komiker i Århus. På grunn av sykdom på sine eldre dager, trakk han seg mer tilbake fra offentligheten.


== Utvalgt bibliografi ==
«Kritiske elementer til en marxistisk statsteori», i Den Jyske Historiker, nr. 3, 1975
«Revolution og klasser», Aalborg: Aalborg Universitetscenter, 1977
«Elementer til rekonstruktionen af den kapitalistiske produktionsmådes almene udviklingslogik», Den Jyske Historiker, nr. 16, 1979
«De arbejdsskys Manifest» I og II (med Paul Smith), i I. Christensen, N.I. Meyer og O. Thyssen (red.), Arbejde/arbejdsløshed: temanummer om arbejde, København: Gyldendal, 1979
«Teser om kommunismen», i S.E. Johansen og G. Bunzel, Økonomi og Utopi, Bergen: Ariadne forlag, 1984


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bunzels hjemmeside Arkivert 28. september 2007 hos Wayback Machine.
Intervju med Bunzel i Ugebrevet A4, nr. 31, 18.09. 2006
Hans-Jørgen Schanz

Hans-Jørgen Schanz (født 1948) er en dansk marxist og idehistoriker.
Schanz ble født i Sønderborg i 1948. Han var student fra 1967, magister i idéhistorie 1973 og dr.phil. 1981. Så virket han som lektor i idéhistorie ved Århus Universitet fra 1973 og professor samme sted fra 1992. Schanz har også studert i Århus, Frankfurt am Main og i Berlin.
Schanz spilte i 1970-årne en viktig rolle i det fagkritiske miljø omkring Århus Universitet og for introduksjonen av den kapitallogiske marxistiske strømning i Danmark generelt. Han har likevel aldri vært medlem av noen partipolitisk organisasjon. I de senere år har hans forskningsmessige arbeid vært konsentrert omkring relasjonene mellom modernitet og metafysikk.


== Schanz' hovedverker ==
Til rekonstruktion af kritikken af den politiske økonomis omfangslogiske status (1973)
Plan for læsningen af Das Kapital (1973)
Arbejdsgruppe: Videnskab og kapital (1974)
Kritikkens elendighed (1976)
Antikritik (1977)
(m. Carlsen, Smith og Thomsen) Kapitalisme, Behov og civilisation 1-2 (1980)
Træk af behovsproblematikkens idéhistorie med særligt henblik på Marx og Engels (1981)
Tendenser – omkring pragmatik, kunst og modernitet (1988)
Forandring og balance – refleksioner over metafysik og modernitet (1990)
Er kapitallogikken flyttet i parcelhus? (1992)
Er det moderne menneske blevet voksent (1993)
Karl Marx i tilbageblik efter murens fald (1994)
Det historiske – refleksioner over historie og metafysik (1996)
Marxproblemer: Kodeord: Marx – nye læsninger (1997).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Hans-Jørgen Schanz på Filmdatabasen
Forretningspalass

Forretningspalass er en bygningstype med 5–6 etasjer typisk for 1890-årenes bysentrumsbebyggelse i Kristiania, særlig henimot og omkring år 1900.
Et typisk forretningspalass består av to nedre butikketasjer med store vinduer; herover to kontoretasjer, og øverst innredet loftsetasje med boliger. Idéen var bl.a. hentet fra USA. Forretningspalassets konstruktive forutsetning var de relativt nye varmvalsede stålprofiler, som ble brukt i en bærende skjelettkonstruksjon. Denne ble branninnkledd med tegl. Det var ofte utstrakt bruk av glass i fasadene, som ellers var utført i tegl og huggen stein. Forretningspalassene var utstyrt med moderne tekniske installasjoner, som f.eks. sentralvarmeanlegg og telefonsystem. Eget elektrisitetsanlegg kunne forekomme, med kraft til lysanlegg og heisanlegg. 
Bygningstypen preger Kvadraturen i Oslo og gir den en tett sentrumsatmosfære. Forretningspalasser kan også forekomme sporadisk i andre norske byer, men har da oftest færre etasjer enn i Oslo. 


== Se også ==
Murbyen (Oslo)


== Litteratur ==
Gunnarsjaa, Arne: Oslo. En arkitekturguide (med arkitekt Pål Henry Engh), Oslo 1984, Universitetsforlaget, ISBN 82-00-05961-8, s. 246
Gunnarsjaa, Arne: Arkitekturleksikon, Oslo 1999 (Abstrakt forlag AS), ISBN 82-7935-007-1, s. 255–256
Gunnarsjaa, Arne: Norges arkitekturhistorie, Oslo 2006 (Abstrakt forlag AS), ISBN 82-7935-127-2, s. 330–331
Fylkesvei 1932

Fylkesvei 1932 går mellom Skyrud sag og Mo kirke i Nord-Odal.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 265 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nord-OdalVestsida 

Midtsida 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1932
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Surna

Surna er ei elv i Surnadal og Rindal kommune. Elva dannes ved Rindalsskogen i møte mellom elvene Lomunda og Tiåa, og renner ned Surnadalen til den munner ut i Surnadalsfjorden ved Surnadalsøra. De viktigste sideelvene til Surna er Rinna, Folla og Vindøla, som alle har sine kilder i Trollheimen.
Surna sammen med Driva er de viktigste lakseelvene på Nordmøre. Den største laksen som er tatt på stang i Surna er 26,5 kg. Gjennomsnittsstørrelsen på laksen i Surna er ca. 5 kg. De fleste årene tas det imidlertid laks på 17 – 18 kg. 
Laks og sjøørretfiske er tillatt fra og med 1. juni til og med 31. august. 
Siden 2001 har Norsk laksefestival blitt arrangert årlig i Surnadal med fiskekonkurranse i Surna.
I Nedre Surnadal er elva grense mellom Ranes og Øye kirkesogn. De som bor sør for elva hører til Ranes og de som bor nordom hører til Øye.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Surna
Fylkesvei 1928

Fylkesvei 1928 går mellom Nedre Toner og Sand i Nord-Odal.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 263 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nord-OdalTonerroa 

Storsjøvegen 

Bunesvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1928
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Ferdinand Bol

Ferdinand Bol (født 24. juni 1616, død 24. august 1680) var en nederlandsk maler og håndverker. 
Bol ble født i Dordrecht. Han var lærling hos Rembrandt van Rijn og senere ble mange av hans malerier feilaktig tilskrevet Rembrandt. Rundt 1660 var Bol en meget populær maler men mistet mot slutten av tiåret sin posisjon. Bol døde i Amsterdam hvor en gate, «Ferdinand Bolstraat», er oppkalt etter ham.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ferdinand Bol – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ferdinand Bol – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Om Ferdinand Bol Arkivert 8. juni 2011 hos Wayback Machine. på Rijksmuseums nettsted (engelsk)
Dommedagsklokka

Dommedagsklokka er en symbolsk urskive som viser en analogi på at menneskerasen lever i en tid som er «minutter på midnatt», hvor midnatt representerer «katastrofal ødeleggelse».
Klokka er fra 1947, da den ble stilt på syv minutter på midnatt, og har siden da blitt opprettholdt av lederne av Bulletin of the Atomic Scientists ved University of Chicago. Opprinnelig representerte analogien trusselen om global kjernefysisk krig (atomkrig), men senere har også teknologi som har innvirkning på klimaet (klimaendringene) og «ny utvikling innen biovitenskap og nanoteknologi som kan føre til ugjenkallelige skader» blitt regnet med. Jo nærmere viserne kommer midnatt, jo større estimerer man risikoen for utvikling av en verdensomfattende katastrofe.
Antall minutter før midnatt, som baseres på målinger av grad av trusselen for atomkrig, miljø og teknologiske trusler mot menneskeheten, blir jevnlig oppdatert. Per 24. januar 2023 sto Dommedagsklokka på 90 sekunder på midnatt.Dommedagsklokka er blitt nevnt eller vist til i en rekke bøker, filmer, tv-serier samt i forskjellige musikkutgivelser.


== Tidsendringer ==
I 1947, under den kalde krigen, ble klokka stilt for første gang og viste syv minutter på midnatt. Senere har den blitt stilt 22 ganger, ut fra utviklingen i den globale sikkerhetssituasjonen. Den nestsiste (per januar 2023) offisielle stillingen av klokka – til to minutter og 30 sekunder på midnatt – skjedde 26. januar 2017. Den 24. januar 2023 ble klokka stilt på nytt, til ti sekunder nærmere midnatt.Klokka har ikke alltid blitt stilt like raskt som hendelser forekommer. Under historiens største atomkrigtrussel, Cubakrisen i 1962, nådde for eksempel konflikten sitt klimaks og ble løst før forskerne rakk å stille klokka for å reflektere den mulige «dommedagen».


== Se også ==
Atomkrig
Terrorbalanse
Svalbard globale frøhvelv


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Doomsday Clock – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Dommedagsklokka (en)
Tidslinje for Dommedagsklokka (en)
Bulletin of the Atomic Scientists (en)
TurnBackTheClock.org (en)
Doomsday clock is ticking towards midnight, say scientists (en)
Veolia Environnement

Veolia Environnement S.A. er et fransk industrikonsern grunnlagt i 1853 som Compagnie Générale des Eaux. Mellom 2000 og 2003 var selskapet kjent som Vivendi Environnement, etter at det ble skilt ut fra Vivendi-konglomeratet.
Selskapet har i dag sin hovedvirksomhet innen vannforsyning, avfallshåndtering, energi og transport.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Veolia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Memfis (Egypt)

Memfis var den antikke hovedstaden til den første nomen i Nedre Egypt og til det gamle kongedømmet i Egypt fra dets grunnleggelse rundt 1300 f.Kr. Det antikke egyptiske navnet var Ineb Hedj («de hvite murene»). Både navnet og hieroglyfen det ble skrevet med, tyder på at det var en befestet område med en rekke bastioner. Navnet «Memfis» er den greske versjonen av det egyptiske navnet til Pepi Is (6. dynasti) pyramide, Men-nefer Pepi (= Vedvarer-fullkommenhet Pepi, det vil si «Pepis fullkommenhet vedvarer») som ble Menfe i koptisk. 
Sammen med det store pyramidekomplekset ved Giza ble Memfis i 1979 oppført på UNESCOs verdensarvliste.
De moderne byene Mit Rahina, Dahshur, Saqqara, Abusir, Abu Ghurab og Zawyet El Aryan, sør for Kairo, ligger alle innenfor de administrative grensene til det historiske Memfis. Memfis var også kjent i antikkens Egypt som Ankh Tawy («det som binder de to landene sammen»), som dermed legger vekt på den strategiske posisjonen til byen mellom Øvre Egypt og Nedre Egypt.

Byen ble grunnlagt rundt 3100 f.Kr. av Menes av Tanis som forente de to kongedømmene i Egypt. Med rundt 30 000 innbyggere var byen den klart største bosetningen i verden fra den ble grunnlagt til rundt 2250 f.Kr. og fra 1557 til 1400 f.Kr.Memfis nådde et høydepunkt i prestisje under 6. dynasti som sentrum for kulten til Ptah. Den gikk for en kort stund nedover etter det 18. dynastiet da Teben vokste frem, og fikk fornyet fremgang under de persiske satrapene, før den ble underordnet etter Alexandrias grunnleggelse. Under Romerriket forble Alexandria den viktigste byen. 
Memfis forble den nest viktigste byen i Egypt frem til etableringen av Al Fustat (eller Fostat) i 641. Memfis var fra da av stort sett fraflyttet og tjente som steinbrudd for de omkringliggende bosetningene. Den var fremdeles en imponerende samling av ruiner i det 12. århundre, men bestod snart av bare lave ruiner og spredte steiner.
Restene av tempelet til Ptah og Apis har blitt avdekket på stedet, i tillegg til noen få statuer, inkludert to fire meter høye av Ramses II i alabast. Nekropolisen Saqqara ligger nær Memfis. Sammen med de eldgamle gravene i Helwan på motsatt side av Nilen, må Memfis ha utgjort «porten til deltaet», som ble byens senere tilnavn.Den greske historikeren Manetho henviste til Memfis som Hi-Ku-P'tah («stedet til Ka til Ptah») som han skrev på gresk som Aί γυ πτoς (Ai-gu-ptos), gitt til oss på latin som AEGYPTVS og det moderne norske ordet Egypt. Begrepet kopt er også antatt å stamme etymologisk fra dette navnet.
I Bibelen blir Memfis kalt Moph eller Noph.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Baines, John & Malek, Jaromir (2000). Cultural Atlas of Ancient Egypt, ISBN 0-8160-4036-2


== Eksterne lenker ==
(en) Memphis, Egypt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Memphis (Égypte) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
On the Memphis Theology
Satellittbilde
world-heritage-tour.org: 360o panorama
Kovalent radius

Et atoms kovalente radius er definert som halvparten av lengden til en kovalent binding mellom atomet og et atom av samme type.
En binding kan dannes mellom to atomer A og B. Avstanden mellom de to atomene er tilnærmet summen av kovalente bindingsradier R(AB) = r(A) + r(B). For homonukleær AA tok Linus Pauling den kovalente radiusen til å være
halvparten av lengden til enkeltbindingen i det elementære molkylet, e.g. R(H–H, in H2) = 74.14 pm så rcov(H) = 37.07 pm.
Den kovalente radiusen, rcov, er et mål for størrelsen på et atom som er en del av den kovalente bindingen. Kovalent radius blir målt i pikometer (pm) eller ångstrøm (Å).


== Tabell for kovalente radier ==
Kovalente radier beregnet selv konsekvent. Summen av to radier gir en obligasjon lengde, R(AB)=r(A)+r(B). Den samme, selv konsistent måte ble brukt til å justere tetraedrisk kovalente radier.


== Se også ==
Atomradius
Ioneradius
van der Waals radius


== Referanser ==
Aske (EP)

Aske er en EP av Burzum som ble spilt inn i Grieghallen Studios og gitt ut i 10. mars 1993. EP-en ble begrenset til 1000 enheter.
Platen ble først gitt ut på Øystein Aarseth sitt plateselskap Deathlike Silence Productions. Albumbildet viser restene av Fantoft stavkirke. Varg Vikernes ble anklaget for å ha tent på kirken, men ble senere frikjent. Mange tror at Vikernes selv tok bildet. Det ble også lansert en spesialversjon som ble solgt ut med en sigarettenner. Da albumet ble re-lansert på Misanthropy Records ble Aske inkludert med den første utgivelsen.
Den engelske tittelen på førstesporet er «Voice from the Tower».


== Sporliste ==
«Stemmen fra tårnet» (6:09)
«Dominus Sathanas» (3:01)
«A Lost Forgotten Sad Spirit» (10:49)


== Artister ==
Varg Vikernes – vokal, elektrisk gitar og trommer
Samoth – bassgitar på spor 1 og 3


=== Annet personell ===
Are Mundal - Coverbilde


== Kilder ==
Aske hos Encyclopaedia Metallum


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Aske på Discogs 
(en) Aske på MusicBrainz
Det som engang var

Det som engang var (utgitt 1993) er det tredje albumet fra Burzum, utgitt august 1993. Det ble lansert på Vikernes' eget plateselskap; Cymophane. Kun 950 kopier ble laget, men Misanthropy Records trykket flere da de fikk rettighetene til albumet. Sangen som heter «Det som engang var» kom på neste album, Hvis lyset tar oss.
Albumcoveret er inspirert fra en Advanced Dungeons & Dragons (1st edition)-modul kalt «The Temple of Elemental Evil».


== Sporliste ==
«Den onde kysten» (2:20)
«Key to the Gate» (5:14)
«En ring til aa herske» (7:10)
«Lost Wisdom» (4:38)
«Han som reiste» (4:51)
«Naar himmelen klarner» (3:50)
«Snu mikrokosmos tegn» (9:36)
«Svarte troner» (2:15)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Det som engang var på Discogs 
(en) Det som engang var på MusicBrainz 
(en) Det som engang var på Spotify 
(en) Det som engang var på AllMusic
Hvis lyset tar oss

Hvis lyset tar oss (utgitt 1994) er et musikkalbum fra Burzum. Albumet ble spilt inn allerede i september 1992 (kun en måned etter Aske-EP-en), men ble ikke lansert før i 1994. Albumet skulle egentlig hete På svarte troner, men det ble endret. Promo-CD-ene som ble sendt rundt inneholdt en annerledes sporliste:

«Inn i slottet fra drømmen»
«Et hvitt lys over skogen»
«Hvis lyset tar oss»
«Det som en gang var»«Et hvitt lys over skogen» ble byttet ut med en synth-låt kalt «Tomhet». «Et hvitt lys over skogen» ble senere gitt ut på en samleplate med sjeldne og klassiske Burzum-låter, Draugen. 
Albumomslaget er tegningen «Fattigmannen» av den kjente norske maleren Theodor Kittelsen.


== Sporliste ==
«Det som en gang var» (14:21)
«Hvis lyset tar oss» (8:04)
«Inn i slottet fra drømmen» (7:51)
«Tomhet» (14:12)


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
(en) Hvis lyset tar oss på Discogs 
(en) Hvis lyset tar oss på MusicBrainz 
(en) Hvis lyset tar oss på Encyclopaedia Metallum 
(en) Hvis lyset tar oss på AllMusic
Filosofem

Filosofem er et musikkalbum av Burzum, utgitt i 1996. Albumet ble spilt inn i mars 1993 og var det siste albumet til å bli spilt inn før Varg Vikernes ble arrestert. En forkortet versjon av «Rundgang um die transzendentale Säule der Singularität» er med på filmmusikken til Harmony Korines film Gummo.


== Sporliste ==


=== Tysk versjon ===
«Dunkelheit» (7:05)
«Jesus' Tod» (8:39)
«Erblicket die Töchter des Firmaments» (7:53)
«Gebrechlichkeit I» (7:53)
«Rundgang um die transzendentale Säule der Singularität» (25:11)
«Gebrechlichkeit II» (7:52)


=== Norsk/engelsk versjon ===
«Burzum» (7:05)
«Jesu død» (8:39)
«Beholding the Daughters of the Firmament» (7:53)
«Decrepitude I» (7:53)
«Rundtgåing av den transcendentale egenhetens støtte» (25:11)
«Decrepitude II» (7:53)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Filosofem på Discogs 
(en) Filosofem på MusicBrainz 
(en) Filosofem på Encyclopaedia Metallum 
(en) Filosofem på AllMusic
Pinot blanc

Pinot blanc er en grønn vindrue.
Den dyrkes blant annet i Nord-Italia, hvor den kalles pinot bianco.
Disse druene blir til lette og elegante hvitviner. Det er også vanlig at man her benytter den i musserende viner.
Druen dyrkes også i Østerrike og Tyskland, der den går under navnet Weissburgunder,
samt i Frankrike i områdene Alsace og Burgund. Det er i Alsace at de rikeste vinene av denne druetypen produseres.
Druen gir best vin når den dyrkes fram i relativt kjølig klima. Vinen har noe begrenset lagringskapasitet, og bør drikkes i løpet av 2-3 år.


== Smak og struktur ==
Druen er moderat på syre og ekstrakt, samt relativt rund i stil. På aroma er den relativt nøytral og enkel, med enkelte innslag av gress, høy og noe eple.


== Referanser ==
Dauði Baldrs

Dauði Baldrs er et musikkalbum av Burzum, fra 1997. Albumet ble spilt inn med synthesizer mens Varg Vikernes satt i fengsel.


== Sporliste ==
«Dauði Baldrs» (8.49)
«Hermoðr á Helferð» (2.41)
«Bálferð Baldrs» (6.05)
«Í Heimr Heljar» (2.02)
«Illa Tiðandi» (10.29)
«Móti Ragnarokum» (9.04)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Dauði Baldrs på Discogs 
(en) Dauði Baldrs på MusicBrainz
Hliðskjálf (album)

Hliðskjálf er et musikkalbum av Burzum som ble gitt ut den 26. april 1999. Albumet ble spilt inn mens Varg Vikernes satt i fengsel.


== Sporliste ==
«Tuistos Herz» (6:13)
«Der Tod Wuotans» (6:43)
«Ansuzgardaraiwô» (4:28)
«Die Liebe Nerþus'» (2:14)
«Das einsame Trauern von Frijô» (6:15)
«Die Kraft des Mitgefühls» (3:55)
«Frijôs goldene Tränen» (2:38)
«Der weinende Hadnur» (1:16)


== Eksterne lenker ==
(en) Hliðskjálf på Discogs 
(en) Hliðskjálf på MusicBrainz 
(en) Hliðskjálf på Encyclopaedia Metallum
Dromon

Dromoner (gresk: δρόμων, dromon («løper») var de viktigste krigsskipene til den bysantinske marine fra det 6. til det 12. århundre. De var indirekte utviklet fra de antikke triremene og ble vanligvis drevet av både årer og seil.
De ble bygget i mange former og størrelser og varierte mellom 30–50 meter lange og 5–7 meter brede og hadde opp til 300 menn, både marinesoldater og roere.
Dromonene hadde et sentralt tårn (xylokastron, «treborg») nær hovedmasten. Derfra kunne marinesoldatene bruke sine buer og piler eller kaste spyd og andre prosjektiler. De fleste dromoner var utstyrt med flammekastere (syfonofo-rami) som sendte gresk ild og katapulter som kunne sende prosjektiler på 10 kg opp til 250 meter avgårde. Mange dromoner var også halvveis beskyttet mot ramming.
Mellomengelsk dromond og gammelfransk dromont beskrev alle særlig store middelalderske skip.


== Populærkultur ==
I bok 3 av J.R.R. Tolkiens Ringenes Herre, beskrives korsarene fra Umbar som seilende dromoner.
I videospillet Civilization III:Conquests er dromonen den bysantinske «unike enheten».


== Noter ==


== Eksterne lenker ==
Sailing ships: Dromon (Dromond)
History and Archaeology of the Ship: The Byzantine Navy