jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mark O’Meara

Mark O'Meara (født 13. januar 1957) er en amerikansk golfspiller som hadde stor suksess på PGA-touren og internasjonalt fra midten av 1980-tallet til slutten av 1990-årene.
O'Meara har vunnet 16 turneringer på PGA-touren; den første var Greater Milwaukee Open i 1984. Han passerte sin 40-årsdag uten å ha vunnet en major-turnering og fikk sitt beste år i 1998 da han tok to major-turneringer, The Masters og The Open, samt HSBC World Match Play Championship på Europatouren. Mange mener dette skyldtes inspirasjon fra hans nære venn Tiger Woods.
O'Meara er kjent for å konkurrere mer utenfor USA enn de fleste andre ledende amerikanske spillerne, og har vunnet turneringer i Europa, Asia, Australia og Syd-Amerika. På grunn av sitt gode humør og vennlige opptreden er han en av de mest populære stjernene i internasjonal golf. På 2000-tallet begynte han å slite med skader og kom ut av form, men i 2004 vant han Dubai Desert Classic på Europatouren, hans første tour-seier siden 1998.


== Meritter ==


=== Seire på PGA-touren ===
1984: Greater Milwaukee Open
1985: Bing Crosby National Pro-Am, Hawaiian Open
1989: AT&T Pebble Beach National Pro-Am
1990: AT&T Pebble Beach National Pro-Am, H.E.B. Texas Open
1991: Walt Disney World/Oldsmobile Classic
1992: AT&T Pebble Beach National Pro-Am
1995: Honda Classic, Bell Canadian Open
1996: Mercedes Championships, Greater Greensboro Chrysler Classic
1997: AT&T Pebble Beach National Pro-Am, Buick Invitational
1998: The Masters Tournament, The Open Championship


=== Seire på Europatouren ===
1987 Lawrence Batley International
1997 Trophée Lancôme
1998 The Open Championship
2004 Dubai Desert Classic


=== Ryder Cup ===
1985, 1989, 1991, 1997, 1999


=== Presidents Cup ===
1996, 1998


== Eksterne lenker ==
(en) Mark O'Meara – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Mark O'Meara – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Mark O'Meara – PGA-touren 
(en) Mark O'Meara – Europatouren 
(en) Mark O'Meara – Japantouren 
(en) Mark O'Meara – Verdensrankingen
Shuttle–Mir-programmet

Shuttle-Mir programmet var et samarbeidsprogram i verdensrommet mellom Russland og USA.  Det innebar at amerikanske romferger koblet seg opp mot den russiske romstasjonen Mir.  Programmet ble annonsert i 1993 og den første ferden skjedde i 1995. Til tross for amerikansk skepsis til sikkerheten, ble programmet gjennomført i sin helhet til det ble avsluttet i 1998.  Programmet var en viktig forløper til den nåværende Den internasjonale romstasjonen.


== Romferder tilknyttet programmet ==

STS-63
STS-71
STS-74
STS-76
STS-79
STS-81
STS-84
STS-86
STS-89
STS-91


== Amerikanske astronauter tilknyttet programmet ==


=== Lengre opphold ===
Andy Thomas


=== Kortere besøk ===
Michael J. Bloomfield
Marsha Ivins
Brent W. Jett, Jr
Jim Wetherbee


== Eksterne lenker ==
Informasjon om Shuttle–Mir-programmet Arkivert 30. november 2015 hos Wayback Machine.
Koroljov (by)

Koroljov (russisk: Королёв) er en by i Moskva oblast i Russland. Den ligger rundt 20 km nordøst for Moskva. Innbyggertall: 142 568 (folketelling 2002).
Byen er kjent som den russiske romfartens vogge. Byen ble grunnlagt i 1938 under navnet Kaliningrad, som det ledende sovjetiske senter for produksjon av antitank- og luftforsvarsartilleri. Etter andre verdenskrig ble imidlertid artillerifabrikken ombygd for produksjon av raketter og romfartøyer, under ledelse av den russiske vitenskapsmannen og akademikeren  Sergej Pavlovitsj Koroljov. Fabrikken ble senere kjent som RKK Energija. I juli 1996 ble bynavnet endret til Koroljov, for å unngå forveksling med den mer kjente byen Kaliningrad. 
Rakett- og romfartskomplekset «RKK Energija» er den største arbeidsgiveren i byen, i tillegg finnes det en rekke andre industrier i Koroljov. Det russiske kontrollsenteret for romferder (russisk: Центр Управления Полётами (ЦУП) – Tsentr Upravlenija Poljotami (TsUP)) ligger også i Koroljov. Dette tilsvarer NASAs Mission Control Center i Houston, Texas.


== Historie ==
På 1100-tallet lå en slavisk bosetning på stedet til dagens Koroljov. Bosetningen lå ved et sted hvor flere handelsveier mellom fyrstedømmene Moskva og Vladimir-Suzdal møttes. Etter mongolenes invasjon av Russland gikk regionen tilbake. På 1700-tallet ble en av Russlands første tekstilfabrikker etablert her.
På slutten av 1800-tallet og frem til revolusjonen i 1917 lå det mange datsjaer for velstående moskovitter i Koroljov. Mange berømte personer, som Konstantin Stanislavskij, Anton Tsjekhov, Valerij Brjusov, Boris Pasternak, Anna Akhmatova, Isaak Levitan, Pavel Tretjakov, Marina Tsvetajeva og Vladimir Lenin bodde her.


== Kultur og underholdning ==
Byen har 6 store kulturelle sentre, 4 museer, kunstskoler, sentre for barn og teknisk kreativitet, teatergrupper, et musikal-teater, barneteater-skole og en skole for kinematografi og TV.


== Idrett og friluftsliv ==
Byen har 3 stadioner som ligger i gåavstand fra sentrum, blant annet stadion til FK «Vympel». Det er også 3 svømmehaller, og i stadionet «Metallist» drives leksjoner for isklatring om vinteren.


== Medier ==
«TV Koroljov24» og «RTV-Podmoskovje» har sine hovedkvarter i Koroljov. «TV Koroljov24» er spesielt kjent, og denne bykanalen har nesten blitt synonymt med lokalfjernsyn. Koroljov har også flere lokalaviser. «Kaliningradskaja Pravda» har en historie som strekker seg tilbake til 1931. Av de smalere Koroljov-avisene er «Nedelja v Podlipkah» og «På Jaroslavke».


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Korolyov, Moscow Oblast – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Uoffisielt nettsted for Koroljov (russisk)
Spiral (romfly)

Spiral var et sovjetisk prosjekt som gikk ut på å skape et romfly som kunne gå i bane. Prosjektet begynte i 1965 og ble avsluttet i 1971. Konseptet innebar tre ulike moduler:

Et hypersonisk fly som skulle frakte Spiralis
To-trinns rakett (ikke gjenvinnbar)
Et orbitalt romfly


== Eksterne lenker ==
SPIRAL and EPOS project
Predecessor of Shuttle and Buran: Spiral Orbital Aircraft Programme
Asutronautix: Spiral OS
Spiral 50-50
Sergej Lukjanenko

Sergej Vasiljevitsj Lukjanenko (russisk: Сергей Васильевич Лукьяненко) (født 11. april 1968) er en russisk forfatter som skriver i genrene science fiction og fantasy. Han er født i Karatau i Kasakhstan og ble utdannet psykiater ved universitetet i Almaty. Som forfatter blir det hevdet at han er påvirket av Robert Heinlein og Vladislav Krapivin. 
Han fikk publisert sin første fantasy-fortelling i 1987, og skrev ferdig sin første roman i 1990. Han har siden publisert mange bøker. I 1996 flyttet han fra Almaty i Kasakhstan til Moskva.
En av hans bøker, «Nattevakten» (Notsjnoj dozor) fra 1998, en bestselger med 300 000 lesere i hjemlandet, dannet grunnlaget for en film som ble en historisk storselger i Russland i 2004. Den spilte inn 16 millioner USD, hvilket inntil da var rekord i landets kinohistorie. Rekorden er allerede slått av oppfølgeren Dnevnoj dozor, «Dagvakten», som allerede to dager etter at den åpnet på kino i Moskva i januar 2006, hadde spilt inn 9 millioner USD. 
Notsjnoj dozor er tilgjengelig på DVD i Norge som Night Watch fra Fox Searchlight. Dnevnoj dozor blir utgitt på DVD i vesten som Day Watch av samme filmselskap senere i 2006.
Sergej Lukjanenko har vært gift med Sonja Lukjanenko siden 1990.


== Bøker på engelsk ==
Lukyanenko, Sergei: The Night Watch. London: William Heinemann, 2006.
Lukyanenko, Sergei: The Day Watch. London: William Heinemann, 2007.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Sergey Lukyanenko – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sergey Lukyanenko – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sergej Lukjanenko på Internet Movie Database 
(en) Sergej Lukjanenko hos The Movie Database 
(ru) Sergej Lukjanenko på Facebook 
Sergej Lukjanenko på LiveJournal 
(en) Side med informasjon om Lukjanenko og hans forfatterskap
(no) Budstikka.no: Blodtørstige russere. Om Night Watch DVD lanseing i Norge
Norges konge

Norges konge er Norges statsoverhode, juridiske suveren og den øverste symbolske leder for den utøvende makt, Kongen i statsråd. Harald V har vært Norges konge siden 1991. 
I praksis er det regjeringen som utøver styresmakten, noe som har vært tilfelle siden unionen med Sverige ble oppløst 7. juni 1905. At Kongen er statsoverhode, innebærer at han må signere alle regjeringens offisielle beslutninger, såkalte kongelige resolusjoner, samt sanksjonere lover vedtatt av Stortinget. Dette gjøres normalt ved de faste møtene i Statsrådet (Kongen og regjeringen) på Slottet. Kongens rolle her betegnes som Kongen i statsråd.
Viktige regler om Kongens myndighet og andre forhold finnes i Grunnloven. I de fleste paragrafene der Kongen er tildelt myndighet, må det siden parlamentarismens fremvekst fra 1884 tolkes slik at det er regjeringen som har myndigheten. Enkelte regler gjelder imidlertid Kongen personlig, som for eksempel arvereglene, samt regler om Kongens plikter (se for eksempel §§ 4 og 11). Kongen nyter full immunitet, jf. § 5. Tidligere var det bare menn som kunne arve tronen, men dette ble forandret ved en grunnlovsendring i 1990. Dersom statsoverhodet er en kvinne, tituleres hun Dronning, og har de samme rettigheter og plikter som i lovverket er tillagt Kongen, jf. Grunnloven § 3.
Begrepet «Kongen» brukes fortsatt i de fleste norske lover hvor regjeringen er tildelt en bestemt myndighet, for eksempel å utferdige forskrifter eller å treffe vedtak om et bestemt spørsmål. Dette henger igjen fra 1800-tallet, da Kongen fortsatt hadde reell utøvende makt i Norge, men må i dag i utgangspunktet leses som om det sto «regjeringen». Denne myndigheten kan imidlertid delegeres, og det gjøres i de aller fleste tilfeller. I praksis må dermed «Kongen» leses slik at myndigheten tilligger det aktuelle departement som lovbestemmelsen hører inn under. Dette er annerledes dersom uttrykket «Kongen i statsråd» er brukt – i slike tilfeller er delegasjonsadgangen avskåret, slik at regjeringen selv må utøve myndigheten.
I egenskap av å være øverstkommanderende for landets militære styrker (Grunnloven § 25), er Kongen general i Hæren og i Luftforsvaret, og admiral i Sjøforsvaret.


== Eiendommer og residenser ==
Flere av de eiendommer som kongen og kongefamilien benytter er i offentlig eie, men med disposisjonsrett for kongen.

Det kongelige slott i Oslo
Bygdøy kongsgård i Oslo
Oscarshall på Bygdøy
Gamlehaugen i Bergen
Stiftsgården i Trondheim
Ledaal i StavangerKongefamilien har også flere eiendommer i privat eie.

Skaugum i Asker
Kongsseteren i Voksenkollen i Oslo
Prinsehytten i Sikkilsdalen i Jotunheimen
Mågerø på Tjøme
Bloksberg på Hankø i FredrikstadHistoriske eiendommer og residenser 

Paleet
Akershus festning
Diverse kongsgårderKongen eier også Kongeskipet «Norge».


== Eksterne lenker ==
(no) Kongeriket Norges Grunnlov på Lovdata
(no) Hans Majestet Kongen på kongehuset.no
Bispen

Bispen kan ha flere betydninger.

Bisp, biskop er en ordinert person, med et spesifikt embete innen flere av de kristne kirker.
Bispen (fjell) – et fjell på toppen av Trollstigen, i Rauma kommune.
Spore

Spore har flere betydninger.

Rytterspore, spiss eller tagget hjul på rytteres fottøy
Spore (dyr), spiss dolkelignende klo som vokser ut andre steder enn på tærne hos dyr
Spore (formering), formeringsenhetene til visse organismer, for eksempel sopp og mose
Spore (videospill), et videospill for PC og Mac
Sporing, metodisk leten etter mat
Spor (hund), brukshundoppgave


== Se også ==
Spor (peker)
Spore (formering)

Sporer er oftest mikroskopiske formeringsenheter hos visse organismer. Sporer kan gi opphav til en ny organisme uten at to celler har smeltet sammen. 
Sporer finner man hos bakterier, sopper og hos grønne karsporeplanter (bregner, sneller, kråkefotplanter m.fl). Planter som formerer seg ved bruk av sporer har generasjonsveksling. Disse skiller seg vanligvis tydelig fra frøplanter, som formerer seg ved hjelp av frøspredning og pollinering.
De plantene som har formering ved hjelp av sporer, teller blant annet moser og karsporeplanter. Hos kråkefotplanter sitter sporene i sporehus (sporangia) enkeltvis i bladhjørnene inne ved stilken. Hos sneller sitter de samlet i skjell, og hos bregneplanter sitter sporene langs eller på undersiden av bladene. På bregner samler sporene seg i små klumper eller sporehushoper (sori), som kan være dekket av et tynt slør (indusium).
Alle de nordiske karsporeplantene er flerårige, og formerer seg ved veksling mellom to generasjoner (individstadier) – den haploide gametofytten og den diploide sporofytten. Det er sporofytten (eller «planten», eksempelvis bregnen) som produserer nye sporer, som igjen har som oppgave å produsere mellomgenerasjonen – gametofytten. Den har bare et enkelt sett av kromosomer, mens sporofytten har dobbelt sett.


== Se også ==
Sporeavtrykk
Endosporer
Pollen

Pollen (blomsterstøv) er en del av de hannlige reproduksjonsenhetene til en plante. Pollenkornene inneholder 
mikrogametofytten til plantene som vil levere de hannlige gametene når pollenkornet spirer på arret. Siden planter er fastsittende organismer, må plantene ha hjelp av et dyr, av vind eller av vann for å flytte pollenet mellom blomster for slik å oppnå  befruktning. 
Pollenkornet består av en (hos blomsterplanter) eller flere (hos andre frøplanter) vegetative celler og en reproduktiv celle innelukket i en cellulosefylt cellevegg og en ytre beskyttende vegg (eksine). Den reproduktive cella har to kjerner: en kjerne som produserer pollenslangen og kjerne som deler seg og danner to sædceller. Når et pollenkorn lander på arret hos en blomst av samme art, vil det vokse ut en pollenslange som vokser nedover griffelen og finner veien til frøemnet. Ved kontakt med frøemnet vil de to sædcellene gjennomføre den doble befruktninga som er unik for blomsterplanter: en sædcelle går sammen med eggcella og danner en zygote som gir opphav til det kommende frøets kime og den andre sædcella går sammen med de diploide eller dikaryote endosperm-kjernene og danner det triploide endospermen. 
Selv om pollenet har samme funksjon som sæden hos dyrene, noe Nehemiah Grew var den første til å finne ut av i 1676, er forskjellene store: Hvert pollenkorn inneholder en (haploid) gametofytt som produserer sædceller på et senere stadium, mens sperma hos dyr i hovedsak består av sædceller. 


== Pollenallergi ==
Noen mennesker (og dyr) utvikler allergi mot pollen fra visse plantearter. De pollentypene som har størst betydning ved pollenallergi kommer fra tresortene or, hassel og bjørk. Pollenallergi skyldes at man 
reagerer allergisk på visse proteiner som finnes i noen pollentyper. På fagspråket kalles pollenallergi for sesongallergisk rhinitt, på folkemunne høysnue.  Kroppen reagerer på proteinet i pollen og det frigjøres histamin og andre betennelsesfremkallende substanser som resulterer i form av nysing, rennende nese og kløe i øynene.


== Annet ==
Studiet av fossilt pollen kalles palynologi.


== Se også ==
Pollinering


== Kilder ==
Blant annet Norges astma- og allergiforbund.
Landstinget

For den norske debatt-TV-serien på TV 2, se Landstinget (TV)Landstinget var det ene av den danske Rigsdagens to ting (1849–1953). Det andre var Folketinget.
Landstinget ble avskaffet ved en grunnlovsendring i 1953.
Landstinget hadde 76 medlemmer, hvorav halvparten ble valgt hvert fjerde år.
Fra 1866 til 1915 hadde landets høyere inntektsklasser privilegert valgrett til Landstinget.


== Landstingets formenn ==


== Se også ==
Grønlands Landsting


== Eksterne lenker ==
(en) Landstinget – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Folketing – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Danmarks Riges Grundlov af 1953, fra Projekt Runeberg
Hugo Aasjord

Hugo Aasjord (født 27. mars 1955 i Lofoten) er en norsk billedkunstner. Aasjord har utdannelse fra Fachhochschule FB Design, Münster i Tyskland (1973–1977). Hugo Aasjord har deltatt på en rekke separat- og kollektive samtidsutstillinger siden debuten på galleri Destille i Tyskland i 1975 og har gjennomført en rekke utsmykkingsoppdrag på offentlige bygg. Han er blitt innkjøpt av blant andre Norsk kulturråd, Nordnorsk Kunstmuseum, Troms fylkeskommune og Riksgalleriet. 
Hans malerier har ofte et maritimt preg, som også kan assosieres med menneskets seilas mot det ukjente. Aasjord, som jobber både, to- og tredimensjonalt, bruker ofte mektige og massive symboler som minner om en urnorsk eller keltisk billedverden. Jordfarger er sentrale i de fleste maleriene. 
Aasjord har eget galleri på Engeløya i Steigen.


== Referanser ==
David Paton

David Paton (født 29. oktober 1949 i Edinburgh) er en skotsk musiker som har vært bassist i progrockbandene Pilot og Alan Parsons Project.
David Paton har som profesjonell musiker vært involvert i skotske rockeband siden midten av 1960-tallet. Tidlig på 1970-tallet ble han som grunnleggende medlem bassist, vokalist og låtskriver for bandet Pilot, som også inkluderte Ian Bairnson på gitar og Stuart Tosh på trommer. Her skrev han blant annet hitlåtene «It's Magic» og «January» før Pilot senere ble absorbert inn i bandet Alan Parsons Project og Paton spilte på alle albumene bandet ga ut mellom 1975 til 1985.I 1982 under plateinnspilling med Alan Parsons Project på Abbey Road Studios, besøkte Paton og vokalisten Chris Rainbow progrockbandet Camel, som var i nabostudioet og spilte inn albumet Nude. De stiftet et bekjentskap til Andrew Latimer og de ble i en kort periode en del av Camel, hvor Paton etter hvert ble med i innspillingene The Single Factor (1982), Stationary Traveller (1984), Dust and Dreams (1991) og Harbour of Tears (1996) samt noen turnéer etter disse.Senere på 1980-tallet var han også med som bassist i bandet til Fish, som han forlot tidlig på 1990-tallet, og for Elton John, Paul McCartney og flere. Paton ga ut et soloalbum i 1993, men utgivelsen var markedsført diskret. I dag bor David Paton i Costa Blanca, Spania, hvor han driver sitt eget studio og har spilt inn utgivelser for flere artister.


== Band og artister Paton har vært involvert med ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) David Paton (musician) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) David Paton på Internet Movie Database 
(en) David Paton på Discogs 
(en) David Paton på MusicBrainz 
(en) David Paton på AllMusic
Sløyfe

Sløyfe kan bety:

Slynge, sving eller knute, for eksempel på en vei.
Tynn trelist eller underlekte.
En knute som man knytter bånd eller lisser med.
En dekorsløyfe til å ha i håret eller på klærne
Båndsløyfe, rund kokarde
Sløyfe (klesplagg), en sløyfe til å ha rundt halsen
Å sløyfe noe. Unnvære å gjøre noe.
San Jose Earthquakes

San Jose Earthquakes er et fotballag fra San Jose i California som spiller i Major League Soccer (MLS). De vant MLS-cupen i 2001 og 2003.  De het San Jose Clash mellom 1994 og 1999.
Eierne av Earthquakes, AEG, ville i 2006-2007 få solgt laget eller flytte dem til en by med et mer lukrativt marked. De siste årene hadde publikumssnittet gått betraktelig ned, og eierne var mest interessert i å flytte klubben til Houston. Dette ble gjort og Earthquakes forsvant fra ligaen og ble til det som i dag er Houston Dynamo. I 2008 kom Earthquakes tilbake til MLS som et expansion-lag (nytt lag i ligaen). 
San Jose Earthquakes var også navnet på en fotballklubb som eksisterte mellom 1974 og 1984.


== Spillerstall ==


=== Utlånte spillere ===


== Publikumsgjennomsnitt ==
1996: 17 232
1997: 13 597
1998: 13 653
1999: 14 959
2000: 12 460
2001: 9 635
2002: 11 150
2003: 10 465
2004: 13 001
2005: 13 037
2006: -
2007: -
2008: 13 713
2009: 14 114
2010: 9 659
2011: 11 857
2012: 13 293
2013: 12 765
Tilsammen: 12 787


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) San Jose Earthquakes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nøtt

En nøtt er en frukt hvor fruktveggen (perikarpen) blir hard og vedaktig og ikke åpner seg for å spre frøet, eller frøene, den inneholder. Mange frø som ikke er nøtter i botanisk forstand omtales likevel som nøtter.


== Botanisk definisjon ==
En nøtt innen botanikken er en tørr frukt som vanligvis inneholder ett frø, men av og til to. Fruktveggen eller deler av den blir hard og vedaktig under modning. Nøtten skiller seg fra kapsler ved at den ikke åpnes seg for at frøet, eller frøene, skal spres.De fleste nøtter utvikles fra undersittende fruktemner. Nøttefrukter finnes hos mange ulike slekter og familier og alle er ikke like store som f.eks. kastanje eller hasselnøtt, også bjørk og løvetann har nøtter.


== Bruksområder ==
Mange frukter som ikke er nøtter i botanisk forstand kalles likevel «nøtt» eller tilsvarende på andre språk. Ofte brukes navnet om frø av fruktkapsler, eller av steinfrukter.
Siden nøtter og frø ofte har et høyt innhold av oljer, blir de høyt verdsatt i mat og ærnæring. Et høyt antall nøtter og frø er spiselige for mennesker og brukes innen matlaging, enten rå som en spire, men også tørket, eller ristet, som snacks. Olje som utvinnes ved pressing kan brukes i matlaging og kosmetikk. 

Eksempler på frø av fruktkapsler og steinfrukt omtales som nøtter:

Mandel er det spiselige frøet av en steinfrukt. Det læraktige fruktvevet blir fjernet ved innhøsting.
Paranøtter er frø fra en fruktkapsel.
Cashewnøtter er frø fra cashewfrukt.
Kokosnøtter en tørr, fiberaktig steinfrukt.
Peanøtter en belgfrukt og et frø.
Pistasjnøtter er frøet av en steinfrukt med et tynt skall.
Macadamianøtter
Chilenske hasselnøtter (Gevuina)


=== Omsetning av nøtter i Norge ===
Kjente bedrifter som pakker og omsetter nøtter i Norge:

Brynild Gruppen (Den Lille Nøttefabrikken)
Orkla (Polly)
Sørlandschips
Maarud


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
[https://www.frukt.no/ravarer/notter/ Side om nøtter hos Opplysningskontoret for frukt og grønt
(en) Nuts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nut – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Darling Harbour

Darling Harbour er en bydel i Sydney, Australia. Bydelen er godt tilrettelagt for fotgjengere og ligger i det vestre sentrumsområdet og strekker seg nordover fra Chinatown, på begge sider av Cockle Bay til King Street Wharf i øst og til forstaden Pyrmont i vest. 


== Eksterne lenker ==
Offisiell Darling harbour internettside.
Apes&Babes

Apes&Babes er et  a cappella-band fra Trondheim. Gruppa ble dannet 15. mai 1999. 


== Medlemmer ==
Ingunn Sollie, sopran
Sigrun Hassel Pedersen,  sopran
Ingrid Storlimo, alt
Elin Valvatne, alt
Martin Halsvik Lillealtern, tenor
Øyvind Dalen Sørbøl, baryton
Vidar Johansen, bass
Tor Martin Antonsen, baryton og vokalperkusjon


== Tidligere medlemmer ==
Øyvind Ryen, bass
Bodil Lunde Rørtveit, Mezzosopran
Jørgen Hals Todalshaug, tenor


== Diskografi ==
3rd Surprise EP (2000)
Rå (2004)
Planet of Apes&Babes (2009)


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Apes & Babes på MusicBrainz
Charlotte Skeoch

Charlotte Skeoch, (født 22. februar 1989), er en engelsk skuespiller som har spilt «Hannah Abbott» i hittil to av de fire produserte Harry Potter-filmene. Disse er henholdsvis Harry Potter og Mysteriekammeret og Harry Potter og Ildbegeret.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Charlotte Skeoch på Internet Movie Database 
(sv) Charlotte Skeoch i Svensk Filmdatabas 
(fr) Charlotte Skeoch på Allociné 
(en) Charlotte Skeoch på AllMovie 
(en) Charlotte Skeoch hos The Movie Database