jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
967


== Begivenheter ==
Alfrid etterfulgte Theodred som biskop av Elham og Dunwich.
Bisutun etterfulgte Vushmgir som hersker av ziyaridene.
Conchobar mac Tadg etterfulgte Fergal Ua Ruairc som konge av Connacht.
Cuilén mac Illuib, ble konge av Skottland.
Otto I etterfulgte Aleramo som makri av Montferrat.
Otto II ble utropt til med-keiser av Det tysk-romerske rike av sin far Otto I. Han ble kronet i julen av pave Johannes XIII.
Ramiro III ble konge av Leon.
Reizi etterfulgte Murakami som Keiser av Japan.


== Fødsler ==
Omtrentlig fødselsårŚwiętosława av Polen (d. ca. 1014), datter til Mieszko I av Polen og Dobrawa av Bøhmen, gift med danske kongen Svein Tjugeskjegg.
Sigrid Storråde (d. ca. 1014), datter av Skoglar-Toste, en svensk stormann, først gift med Erik Seiersäll og mor til Olaf Skottkonung, senere gift med danskekongen Svend Tveskæg.
Bolesław I den modige, født dette år eller 966 (d. 1025), hertug, senere den første kongen av Polen, tilhørte det piastiske dynasti.


== Dødsfall ==
Vushmgir, hersker av ziyaridene.Omtrentlig dødsårDubh mac Maíl Coluim, konge av Alba.
966


== Begivenheter ==
Spanias kyster fikk igjen besøk av en stor skare vikinger, som ville gjenta plyndringen fra 844.
Harald Blåtann ble døpt.
Polen ble grunnlagt.
965


== Fødsler ==
Abu-Ali al-Hasan ibn al-Haitham (d. 1039), arabisk astronom, fysiker og matematiker (omtrentlig fødselsår).
Hårek fra Tjøtta (d. 1036), vikinghøvding fra Tjøtta på Helgeland.


== Dødsfall ==
Bruno den store, hertug av Lotharingia, (f. 925), erkebiskop av Köln, siste hertug av Lotharingia.
962


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
2. februar – Den tyske konge Otto den store krones til tysk-romersk keiser av pave Johannes XII
961


== Begivenheter ==
Håkon I den gode Adalsteinsfostre faller i slaget ved Fitjar på Stord, og danskene vinner makt over det sørlige Norge.


== Dødsfall ==
Håkon I den gode Adalsteinsfostre
960


== Fødsler ==
Svein I av Danmark, konge av Danmark og England (d. 1014)
Styrbjørn Sterke (antatt fødselsår)
959


== Begivenheter ==
Harald Gråfell overtar som Norges konge, og regjerer til sin død i 970.


== Dødsfall ==
Håkon I den gode Adalsteinsfostre, Norges konge ca. 933 – 959 (f. ca. 918).
958


== Fødsler ==
Harald Blåtann, konge av Danmark og Norge († 987)
955


== Begivenheter ==
Almería ble grunnlagt av maurerne for å styrke kontrollen over Middelhavet.
Slaget på Rastarkalv


== Fødsler ==


=== Dato ukjent ===
Lutgardis av Luxemburg (d. e. 1003) – grevinne av Holland og Vest-Friesland, gift med Arnulf, greve av Holland og Vest-Friesland.
Matilda av Quedlinburg (d. 999) – abbedisse av Quedlinburg, datter av keiser Otto I av Det tysk-romerske rike og hans andre kone, Adelheid av Det tysk-romerske rike.
Otto II av Det tysk-romerske rike (d. 7. september 983) – romersk keiser fra 973 til sin død i 983.


== Dødsfall ==
1. november – Henrik I av Bayern,  hertug av Bayern, sønn av den saksiske hertug Henrik I av Sachsen og hans andre kone Matilda av Ringelheim.
8. november – Agapetus II, katolsk pave fra 10. mai 946.


=== Omtrengtlig dødsår ===
Gamle Eirikssen (f. ca. 910), en norsk hersker på 900-tallet.
952


== Dødsfall ==
6. september – Keiser Suzaku, japansk keiser (f. 923)
Kong Konstantin II av Skottland
951


== Fødsler ==
Henrik II av Bayern, hertug av Bayern.


== Dødsfall ==
7. oktober – Shizong av Liao, kinesisk keiser.Dato ukjentCennétig mac Lorcáin, irsk småkonge, konge av Dál gCais.
Gofraid mac Sitriuc, konge av Dublin.
Yindi av Senere Han, kinesisk keiser.
950


== Fødsler ==
Eirik Raude, oppdager
949


== Begivenheter ==
Ōsaka Tenman-gū, en Jinja, shintoistisk helligdom, etableres i Osaka.


== Fødsler ==
Simeon den nye teologen (d. 1022), den tredje og siste helgenen den ortodokse kirke har gitt tittelen teolog.


== Dødsfall ==
Jeongjong av Goryeo (f. 923), den tredje keiser av det koreanske kongedømmet Goryeo.
947


== Begivenheter ==
En norsk vikingstyrke under ledelse av Eirik Blodøks erobrer York.
945


== Begivenheter ==
Jeongjong blir den tredje keiser av det koreanske kongedømmet Goryeo.
Olav Kvåran etterfølger Blacar Godfridsson Jarl som konge av Dublin.
Olga etterfølger sin ektemann Igor som hersker over Russland.
Rogvolod blir den første kjente hersker av fyrstedømmet Polotsk.
Tangshu ferdigstilles av Liu Xu.Omtrentlig årDonnchad mac Domnaill etterfølger Oengus mac Donnchada som konge av Mide dette året eller året etter.


== Fødsler ==
Omtrentlig fødselsårAbu Sa'id Ahmed ibn Mohammed ibn Abd al-Jalil al-Sijzi, persisk astronom og matematiker fra Sistan.
Erik Seiersæl (d. ca. 995), konge over svearne.
Ramiro Garcés av Viguera (d. 981), konge av Viguera av Huset Jiménez.
Tróndur í Gøtu (d. 1035), vikinghøvding på Færøyene.


== Dødsfall ==
23. oktober – Hyejong av Goryeo (f. 912), konge av det koreanske kongedømmet Goryeo.
943


== Begivenheter ==
Blacar Godfridsson Jarl (Blácaire mac Gofrith/Blákári Guðrøðsson) etterfølger Sigtrygg (Sitric) som konge av Dublin.
Domnall mac Muirchertaig ua Néill og hans bror Flaithbertach mac Muirchertaig meic Néill etterfølger sin far Muirchertach mac Néill som medkonger av Ailech.
Hyejong av Goryeo etterfølger Taejo av Goryeo som konge av det koreanske kongedømmet Goryeo.
Ragnvald Godfredsson etterfølger Olav Kvåran Sigtryggsson (927-981) som konge av Jorvik.Omtrentlig årKonstantin II av Skottland abdiserer kongedømmet til for å bli en munk, blir etterfulgt av sin tremenning Malcolm.


== Dødsfall ==
26. februar – Muirchertach mac Néill, konge av Ailech, møtte sin død i slaget i 943 for Blácaire mac Gofriths hånd (konge av Dublin).
4. juli – Taejo av Goryeo (f. 877), konge av Goryeo, grunnlegger av det koreanske kongedømmet Goryeo.
942


== Dødsfall ==
17. desember – Vilhelm I av Normandie
941


== Fødsler ==
Brian Boru, irsk konge
Edwy av England


== Dødsfall ==
Olav Godfridsson, konge av Dublin
939


== Fødsler ==
20. november – Keiser Taizong av Song


== Dødsfall ==
27. oktober - Kong Athelstan av England (f. 895)
938


== Begivenheter ==
Vietnam ble selvstendig fra kinesisk okkupasjon
937


== Dødsfall ==
Arnulf I, hertug av Bayern
936


== Begivenheter ==
Otto I av Det tysk-romerske rike krones til konge av Tyskland 7. august
934


== Hendelser ==
Vulkanen Laki på Island får et større utbrudd


== Fødsler ==
932


== Begivenheter ==
Alberik II av Spoleto (912-954), hersker av Roma fra 932 til 954 etter å ha avsatt sin mor og sin stefar, og plassert paven, sin egen halvbror i fengsel.
Buchard II etterfølger Thioto som biskop av Würzburg.
Emad o-dowleh Abol Hasan ble hersker over Diylamidene av Fars
Mo'ez o-dowleh ble hersker over Diylamidene av Khuzestan og Kerman
Rokn o-dowleh ble hersker over Diylamidene av Rey, Isfahan og HamedanOmtrentlig årVilhelm I av Normandie etterfølger sin far Rollo som Hertug av Normandie.


== Fødsler ==
Omtrentlig fødselsårRikard I av Normandie, født mellom 932 og 935, hertug av Normandie fra 942 til 996.


== Dødsfall ==
Omtrentlig dødsårGange-Rolv (f. ca. 860), en norsk vikinghøvding og sagafigur.
Harald Hårfagre (f. ca. 850), regnes som den første kongen over større deler av Norge.
Rollo av Normandie (f. ca. 860), en vikinghøvding over et område som senere ble kjent som Normandie.
931


== Begivenheter ==
Mars – Pave Johannes XI etterfølger pave Stefan VII som den 125. pave.
Eirik Blodøks Haraldsson blir konge i Norge, regjerer til 933.


== Fødsler ==

ca. 931 – Adelheid, tysk keiserinne og helgen (død 999)
930


== Begivenheter ==
Alltinget blir opprettet på Island.


== Fødsler ==
Harald Blåtann, Danmark sin første konge (antatt fødselsår)


== Dødsfall ==
929


== Dødsfall ==
7. oktober – Karl den enfoldige
925


== Begivenheter ==
4. september – Adalstein ble kronet Konge av Wessex - Anglosaksernes konge. Fra 927 kun tittulert som Konge av England.Dato ukjentAlfonso IV ble Konge av Leon etter Fruela II.
Tadg mac Cathail ble konge av Connacht etter Cathal mac Conchobair.
Det benediktske klosteret i Jumièges ble gjenoppbygget av Vilhelm Langsverd.
Det tidlige Shuriket riket erobret av Det yngre Tang-dynastiets styrker anført av Li Cunxu.


== Fødsler ==
Bruno, hertug av Lotharingia (d. 965), erkebiskop av Köln, siste hertug av Lotharingia.
Widukind von Corvey (d. 973), saksisk historiker (omtrentlig fødseslår).
Gwangjong av Goryeo (d. 975), den fjerde herskeren av det koreanske kongedømmet Goryeo, den første av dem som brukte tittelen keiser i stedet for konge, hersket fra 949 til sin død i 975.
Li Fang (d. 996), kinesisk statsminister under Song-dynastiet.
Pan Mei (d. 991), general i det senere Zhou-dynasti og det nordlige Song-dynastiet.
Johannes I Tzimiskes (d. 976), keiser i Østromerriket 969-976


== Dødsfall ==
Abū Bakr Muḥammad ibn Zakariyā ar-Rāzī (f. 865), persisk polyhistor (lege, alkymist, kjemiker, filosof og lærd), viktig person i den islamske gullalder.
Wang Shenzhi (f. 862), grunnlegger av kongeriket Min på Kinas sørøstkyst i de fem dynastiers og ti kongedømmers tid i kinesisk historie.
924


== Begivenheter ==
Ethelweard ble konge av England etter faren Edvard den eldres død.
Athelstan ble konge av England etter halvbroren Ethelweards død.


== Dødsfall ==
17. juli – Kong Edvard den eldre av England (f. 871)
Kong Ethelweard av England (f. 904)
922


== Begivenheter ==
11.-18. mars – Slaget ved Pigae fant sted i utkanten av Konstantinopel.Dato ukjentAhmad I bin Mohammed ble hersker av saffaride-dynastiet i Persia.
Andregota Galíndez etterfølger Galindo II Aznárez som greve av Aragón.
Goslar am Harz ble grunnlagt av Henrik I av Sachsen.
Isanavarman II etterfølger Harshavarman I som konge av Kambodsja.
Robert I etterfølger Karl den enfoldige som konge over Vestfrankerriket.
Rudolf II ble frankisk motkonge av Italia.
Wilfrith II etterfølger Æthelhun angelsaksisk biskop av Worcester.


== Dødsfall ==
Æthelhun, angelsaksisk biskop av Worcester fra 915 og frem til sin død.
921


== Fødsler ==
Edmund I av England
920


== Begivenheter ==
Angelsakserne tok det tilbake East Anglia.
Ragnvald av Ivarætten anerkjenner han Edvard den eldre som overkonge og blir selv anerkjent som konge av Northumbria.


== Fødsler ==
Dato ukjentHåkon I den gode Adalsteinsfostre (d. ca. 960), konge av Norge fra ca. 933.
Øyvind Skaldespiller (d. ca. 990), norsk skald, bonde og hirdmann.
919


== Dødsfall ==
25. mai – Flann Sinna (f. 847/848), konge av Míde fra 877 og overkonge av Irland fra 879 til 916.
14. september  – Niall Glúndub mac Áedo, overkonge av Irland fra 915 til 919.
918


== Fødsler ==
(ca) – Håkon I den gode Adalsteinsfostre, Norges konge ca. 933–959 (d. 959)
917


== Begivenheter ==
20. august – Slaget ved Anchialos, ett av middelalderens største, beseiret bulgarerne ledet av Simeon I bysantinerne fullstendig, og drepte mange av deres ledere.Dato ukjentBasel i Sveits raseres av madjarer.
Kongedømmet East Anglia overgis fra danske vikinger til kong Edvard den eldre av Wessex, konge av England.
Hardeknut etterfølger Sigtrygg som konge av del av Danmark.
Ragnvald av Ivarætten ankommer Irland og tar kontroll over Waterford.
Sigtrygg Caech ankommer Irland og Dublin hvor han setter seg som Konge av Dublin, og senere av Jorvik.
Sigurd Håkonsson Ladejarl (ca. 890 – 962) etterfølger Håkon Grjotgardsson Ladejarl som jarl av Trøndelag og Håløygaland.
Slaget ved Leixlip utspandt seg ved Leixlip mellom vikingekongen Sitric og kongen av Leinster.
Kongedømmet Sørlige Han etableres i Kina (De fem dynastiers og ti kongedømmers tid).


== Dødsfall ==
Dronning Frederuna, ektefellen til kong Karl III av Det vestfrankiske riket.
916


== Begivenheter ==
Idwal ap Anarawd etterfølger Anarawd ap Rhodri som Konge av Gwynedd.
Liao-dynastiets begynnelse.
Hasan ebne Ghasem Hasani etterfølger Hasan ebne Ali Hoseini som Sjah av Persia.
Conchobar mac Flainn etterfølger Flann Sinna mac Maíl Sechnaill som Konge av Mide.
Flaithbertach mac Domnaill etterfølger Niall Glúndub mac Áedo som Konge av Ailech.


== Dødsfall ==
25. mai – Flann Sinna mac Maíl Sechnaill (f. 847/848),  konge av Míde fra 877 og overkonge av Irland fra 879 til 916.
912


== Begivenheter ==
18. juli –  Halleys komet er på sitt nærmeste til Solen.
910


== Begivenheter ==
De langobardiske statene Capua og Benevento blir gjenforent gjennom erobring.


== Fødsler ==
Egil Skallagrimson, Islandsk høvding og skald (d. ca. 990)
Prinsesse Edith av England, gift med keiser Otto I av Det tysk-romerske rike (d. 946)


== Dødsfall ==
909


== Begivenheter ==
Etableringer innen Den engelske kirke:
Bath and Wells bispedømme som Wells bispedømme
Exeter bispedømme
Salisbury bispedømme
Hiltin overtok etter Adalbero som biskop av Augsburg.


== Dødsfall ==
Asser av Sherborne, døde 908 eller 909
908


== Dødsfall ==
Li Keyong (f. 852), en jiedushi og guvernør i det keiserlige Kina under Tangdynastiet.
907


== Fødsler ==
St. Venceslas av Böhmen (d. 929/935), katolsk helgen, sønn av Vratislav I, hertug av Bøhmen.


== Dødsfall ==
Árpád (f. ca. 845), den andre storhertug av madjarene (omtrentlig dødsår).
Boris I av Bulgaria/Boris I Mihail, bulgarsk khan fra 852 til 889, den første kristne herskeren over Bulgaria.
Ismail Samani (f. 849), emir i Transoxiana 892-907 og i Khorasan 900-907.
906


== Begivenheter ==
Slaget ved Fritzlar, hvor Konradinerne nedkjempet Grevene av Bebenberg og innsatte seg selv som Hertuger av Franken. Konrad den eldre dør i slaget. Hans sønn Konrad den yngre blir valgt til kong Konrad I av Øst-Franken i 911.


== Dødsfall ==
Dae Wihae, konge i det koreanske kongedømmet Balhae.
905


== Begivenheter ==
Naum av Preslav grunnla et kloster ved Ohridsjøen, som senere fikk hans navn.
Dette året var ṭūlūnidene ute av stand til å motstå en abbasidinvasjon, noe som førte til at abbasidene gjenopprettet kalifatstyre i Syria og Egypt.


== Fødsler ==
September -  Konstantin VII Porphyrogennetos eller Porphyrogenitus (d. 959), bysantinsk keiser.


== Dødsfall ==
5. desember - Ealhswith av Mercia, gift med kong Alfred den store av Wessex.
904


== Fødsler ==
Kong Ethelweard av England (d. 924)
902


== Begivenheter ==
Verdens befolkning passerer ca. 240 millioner

1. august — Taormina, den siste bysantinske byen på Sicilia, ble tatt av Aghlabid hæren.
Mallorca blir erobret av Kalifen av Córdoba.
901


== Dødsfall ==
Thābit ibn Qurra (f. 826), matematiker, fysiker, astronomi, oversetter og tallteoretiker i den islamske gullalderen.
Kongesangen

«Norges Kongesang» er en hyllestsang til Norges konge. Den har samme melodi som den britiske kongesangen «God Save the King».
Thomas Overskou bearbeidet den engelske originalen til dansk «Gud skærm vor Konges Hus», og i 1841 kom Henrik Wergelands selvstendige gjendiktning «Gud signe Kongen vor». Den første offisielle norske Kongesangen ble skrevet av Nikolaj Fogtmann omkring 1800, «Gud, sign vor Konge god».  Fogtmanns versjon sto i norske sangbøker fram til ca 1920. En bearbeidet og forenklet versjon av denne ble laget av Gustav Jensen til Landstads reviderte salmebok.Henrik Wergeland skrev i 1841 sin egen tekst til sangen, som en hyllest til kong Carl Johan. Hans versjon åpner med «Gud signe Kongen vor, Gud ham bevare for, sygdom og død».


== Sangteksten i Jensens versjon ==
1

Gud sign vår konge god!
Sign ham med kraft og mot
sign hjem og slott!
Lys for ham ved din Ånd,
knytt med din sterke hånd
hellige troskapsbånd
om folk og drott!2

Høyt sverger Norges mann
hver i sitt kall, sin stand,
troskap sin drott.
Trofast i liv og død,
tapper i krig og nød,
alltid vårt Norge lød
Gud og sin drott.


== Melodi ==


== Referanser ==
OCaml

OCaml, eller Objective Caml, er «storebroren» til Caml og tilbyr i tillegg til Caml-egenskapene mulighet for objektorientert programmering.


== Hello World ==
  ocaml -I +labltk
          Objective Caml version 3.09.1
  
  # print_endline "Hello world";;
  Hello world
  - : unit = ()

  # let f = print_endline;;
  val f : string -> unit = <fun>
  
  # let g x y = x^" "^y;;
  val g : string -> string -> string = <fun>
  
  # let h = g "Hello";;
  val h : string -> string = <fun>
  
  # h "world";;
  - : string = "Hello world"
  
  # h "kévin";;
  - : string = "Hello kévin"

  # let (&) f g x = g (f x) ;;
  val ( & ) : ('a -> 'b) -> ('b -> 'c) -> 'a -> 'c = <fun>
  
  # ( h & f ) "world";;
  Hello world
  - : unit = ()

  #load "labltk.cma";;
  #open Tk;;
  # let _ =
       let top = openTk () in
       let button = Button.create ~background:`White ~text:"Hello" top in
       bind ~events:[`ButtonPress;`KeyPressDetail "Return"]
            ~action:(fun _ -> print_endline "Hello World")
            top;
       pack [coe button];
       mainLoop()
    ;;
  - : unit = ()
  #


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) OCaml – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Caml

Caml, Categorical Abstract Machine Language, er et programmeringsspråk i ML-familien. Det er et sterkt typet funksjonelt programmeringsspråk med fokus på typeinferens. En populær implementasjon av Caml er Objective Caml.
Caml ble utviklet av G. Huet, G. Cousineau, Ascander Suarez, Pierre Weis, Michel Mauny og andre fra både INRIA og ENS.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Picardie

Picardie er en historisk provins og en tidligere administrativ region i Nord-Frankrike, øst for Normandie og nord for Paris. Den korte kyststripen består i hovedsak av sandstrender. Regionen har hadde i 2010 i overkant av 1,9 millioner innbyggere.Regionen besto av departementene Aisne, Oise og Somme. Hovedstad var Amiens. Regionene Nord-Pas-de-Calais og Picardie ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med det midlertidige navnet Nord-Pas-de-Calais-Picardie. Det ble foreslått å kalle den nye regionen Hauts-de-France, et navn som også ble endelig vedtatt.


== Geografi ==
Picardie ligger nord i Frankrike, og har kystlinje mot Den engelske kanal i nordvest. I nord ligger Frankrikes nordligste region Nord-Pas-de-Calais, i øst ligger Champagne-Ardenne, i sør Île-de-France og i vest Haute-Normandie. Picardie strekker seg fra de lange sandstrendene ved utløpet av Somme i vest til skoger og beitemarker i Thiérache i øst. Ned mot Paris finner man slott som Château de Chantilly, og i sør vinmarkene på grensen mot Champagne.


== Historie ==
I nyere tid er serien av slag som ble utkjempet ved Somme under den første verdenskrig de mest kjente historiske hendelsene som har funnet sted i området. Fra september 1914 til august 1918 ble fire større slag mellom britiske, franske og tyske styrker utkjempet på markene nord i Picardie, det mest kjente var slaget ved Somme.
Hunderasen picard regnes for å ha fått sin opprinnelse i beiteområdene i dette området.


== Bilder ==

		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Potter, David (1993): War and Government in the French Provinces: Picardy 1470-1560. Cambridge University Press.


== Eksterne lenker ==
(en) Picardie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Picardie – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Picardie, offisielt nettsted
Picardie, kortfattet guide til regionen og attraksjoner
Bilder av Picardie
Solør

Solør er et landskap i Glåmdalen i Innlandet fylke som i dag utgjøres av Brandval sogn i Kongsvinger og kommunene Grue, Åsnes og Våler. I eldre tid hørte også Vinger og Eidskog med. Lokal uttale av navnet er så`ler, med tjukk l, mens gammel uttale i naboområdene Odalen, Østerdalen, Innlandet og Eidskog er sø`li, med tjukk l. Normert bokmålsuttale er so`lør. Etter den gammelnorske navneformen Soløyjar og uttalene av navnet er det trolig dannet av førsteleddet sol, som betyr søle, og flertallsformen av øy, som tidligere betydde frodig landområde langs vann. En person fra Solør kalles en solung. Dialekten herfra kalles også solung.
Det er gode jordbruksområder langs Glåma i Solør og landskapet er et av landets største potetdistrikter. Området preges av store skogområder både vest for Glåma og øst mot svenskegrensen, der det er store moreneavsetninger og grusforekomster. Her er gode muligheter til friluftsliv, rekreasjon, jakt og fiske. Det drives aktivt fiske etter røye i sjøen Skasen om vinteren. Fuktige områder langs Glåma med sideelver utgjør til tider gode utklekkingsområder for mygg. Områdene rundt tettstedet Flisa er ofte mest berørt av dette.


== Historie ==
Ifølge Snorre i Ynglingesagaen, var det Solve den gamle som ryddet i Solør først. Arkeologiske funn tyder på at bosetning i Solør i sen jernalder og vikingtiden særlig var knyttet til Grue og Hof. Hof var også hovsted i vikingtiden. Solve den gamles oldebarn, Halvdan Gulltann, bodde i Solør da han giftet bort sin datter (Solveig eller Solva) til Olav Tretelgja fra Värmland, sønn av Ingjald Illråde. Med dette giftemålet kom Ynglingeætten til Norge. Olavs og Solvas sønn ble kalt Halvdan Kvitbein. Han vokste opp hos sin morfar i Solør og ble ifølge Snorre en mektig konge som la under seg mye av Hedmark, Toten, Hadeland og Vestfold. Halvdan Kvitbein var tipp-oldefar til Halvdan Svarte, far til Harald Hårfagre.
Brandval er også en del av Solør. Del av Grue kommune inntil approbasjon for adskillelse som egen kommune ble gitt i kgl. res. av 26. mai 1866.


== Valgkrets ==
Solør var en valgkrets i Hedemarkens amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Solør valgte således én representant og én personlig vararepresentant.
Valgkretsen Solør bestod av herredene Brandval, Grue, Hof, Åsnes og Våler med rundt 20 000 innbyggere og 10 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett.


=== Valgresultat ===


=== Stortingsrepresentanter ===


== Tettsteder ==


== «Solørsangen» ==
«Solørsangen» ble skrevet av Oddvar Tangen. Oddvar Tangen med Robert Levins orkester spilte den inn i Oslo i mars 1953. Sangen ble utgitt på 78-platen «His Master's Voice A.L. 3295». Arr.: Robert Levin.


== Referanser ==