jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Are Tronseth

Are Tronseth (født 3. september 1981) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er assistenttrener for Ranheim.Han har spilt for Remyra, Stjørdals/Blink, Rosenborg, Ham-Kam, Hønefoss, Fredrikstad, Sarpsborg Sparta, FK Haugesund og Ranheim. Han har spilt åtte landskamper for U21-landslaget. Tronseth spilte midtstopper, men har også blitt brukt på midtbanen samt som spiss.


== Spillerkarriere ==
Han startet sin karriere i Remyra og Stjørdals/Blink, og ble tatt opp i A-stallen til Rosenborg sommeren 2000 etter salget av Bjørn Otto Bragstad til Derby County FC. Der fikk han sin første A-lagskamp i mai 2001 mot Bossekop i første runde av cupen, hvor han også skåret. Han ble senere omskolert til spiss og gjorde et positivt inntrykk for Rosenborgs andrelag. 
Tronseth ble hentet til Hamarkameratene foran 2003-sesongen av trener Ståle Solbakken på utleie fra Rosenborg. Her spilte Tronseth midtstopper, og var et vesentlig bidrag til at Hamarkameratene i 2003 rykket opp til Tippeligaen. Senere samme år ble overgangen gjort permanent og Tronseth fikk fast kontrakt, samtidig som han også fikk totalt åtte U21–landskamper for Norge. Han debuterte for U21–landslaget under en turnering i Qatar mot Brasil i januar 2003.
Foran 2005-sesongen ble han likevel leid ut til Hønefoss, og foran 2006-sesongen meldte han overgang til Fredrikstad. Tronseth spilte deretter i Sarpsborg Sparta, før han i september 2008 signerte en treårskontrakt med FK Haugesund.
Fra 2012 til 2016 spilte han for Ranheim.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Are Tronseth – Transfermarkt 
(en) Are Tronseth – Soccerway 
(no) Are Tronseth – Norges Fotballforbund 
(en) Are Tronseth – FBref 
RBKweb.no – Are Tronseths spillerbiografi
HamKam.no – Tronseths spillerprofil hos Hamarkameratene
Wrightegaarden

Wrightegaarden er en bygning som ligger i Langesund og er fra tidlig på 1800-tallet. Den har tidligere vært posthus. Bygningen er i tre og har tak av glassert tegl. Bygget er oppført av Just Wright og Bolette Cudrio mellom 1800 og 1810. Bygget blei freda i 1923. I 1991 og i 1994 blei bygningen ramma av brann, og har etter dette blitt restaurert.
Bygningen fungerer som konsertscene og kulturhus for Langesund. Mange kjente artister har opptrådt på Wrightegaarden, blant annet Bob Dylan, Elton John, A-ha, B.B. King, Kent, Postgirobygget, DumDum Boys og Raga rockers.


== Eksterne lenker ==
(no) Hjemmeside
«Wrightegaarden». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
(no) «DigitaltMuseum: Wright-gården». DigitaltMuseum. Besøkt 20. februar 2012.
Tollnes Ballklubb

Tollnes Ballklubb (stiftet 27. september 1932) er et fotballag fra Skien. Trener er Kristoffer Wilson, og supporterklubben heter Tollnestigrene. Klubben er kjent for blant annet sitt kunstgressanlegg
I 2002 var Tollnes for første og så langt eneste gang i 1. divisjon. Etter sesongen 2006 rykket laget ned til 3. divisjon.


== Tabell ==


== Kjente spillere som har spilt for Tollnes ==
Herolind Shala
Edwin van Ankeren
Kim Engen
Sami Mahlio
Jonas Waksvik
Morten Romsdalen
Einar Rossbach
Kai Risholt
Mathias Fredriksen


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Tollnes Stadion - Nordic Stadiums
Insidens

Insidensen av en sykdom er definert som antall «nye» tilfeller av en sykdom i en populasjon i en definert periode.  Dette tallet er anvendelig for epidemiologer, fordi det angir risikoen for en sykdom.

Insidensraten er definert som insidens delt på summen av risikoperioder/situasjoner for det enkelte individ.
Insidens per 1000 defineres slik:
  
    
      
        
          
            
              
                
                  Antall nye tilfeller av en sykdom i en spesifisert periode
                
              
              ×
              1000
            
            
              Antall personer i faresonen for å utvikle denne sykdom i denne perioden
            
          
        
      
    
    {\displaystyle {\frac {{\mbox{Antall nye tilfeller av en sykdom i en spesifisert periode}}\times 1000}{\mbox{Antall personer i faresonen for å utvikle denne sykdom i denne perioden}}}}
  
Denne brøken som inneholder antall individer med risiko for sykdom i nevneren er den vanligste måte å uttrykke insidens selv om det kan være store tall som 100 000 i nevneren.
Insidens og insidensrate bør ikke forveksles med prevalens som defineres som antall individer som til enhver tid / på et tidspunkt har en sykdom i en definert befolkning. Denne verdien sier ingenting om risikoen for å få tilstanden. 
For eksempel en langvarig sykdom med stor spredning i samfunnet i 2002 vil få høy prevalens i 2003 på grunn av langvarig forløp, men den kan ha lav insidensrate i 2003. Men en sykdom som smitter lett og har kortvarig sykdomsforløp vil ha lav prevalens og høy insidens.
Insidens kan også uttrykkes som absolutt risiko.


== Se også ==
Prevalens
Haugaland Arbeiderblad

Haugaland Arbeiderblad var en avis i Haugesund, startet i 1907 under navnet Arbeiderbladet. Avisen var organ for Arbeiderpartiet. Fram til andre verdenskrig var avisen igjennom en rekke navneskifter. I 1910 til Haugesunds Folkeblad, i 1926 til Haugesunds Arbeiderblad, i 1931 til Haugarland Arbeiderblad og i 1939 til Haugaland Arbeiderblad.
Avisen ble stanset av de tyske okkupantene 15. februar 1941.
I perioden 8. mai til 30. august 1945 kom avisen ut sammen med de øvrige Haugesundsavisene, Haugesunds Avis (V) og Haugesunds Dagblad (H), som fellesavisen Haugesunds-Pressen.
Haugaland Arbeiderblad fortsatte som dagsavis fram til avisen ble lagt ned som egen tittel i 1955. Abonnentene ble overtatt av Stavanger-avisen Rogalands Avis som samtidig byttet navn fra 1ste Mai. Den var ved nedleggelsen byens minste avis.
Landslaget for lokalaviser

Landslaget for lokalaviser (LLA) er en norsk organisasjon for lokalaviser. Organisasjonen ble etablert på Voss i 1976 og arbeider for medlemsbedriftenes rammebetingelser og interesser.
Blant de første sakene var da også at de minste lokalavisene skulle bli inkludert i den direkte pressestøtte-ordningen, noe en fikk gjennomslag for i 1989. Nå står LLA som medeier i Norsk Opplagskontroll, selskapet som er ansvarlig for kontroll av avisenes opplagstall. Disse tallene ligger til grunn ved fordeling av pressestøtten. LLA representerer også medlemsbedriftene i ulike statlige organ og utvalg.
LLA er ikke en tarifforganisasjon, og forhandler derfor ikke på vegne av sine medlemsbedrifter. Noen av LLA-medlemmene er også medlem av Mediebedriftenes Landsforening (MBL).
LLA har vel 110 medlemsbedrifter som representerer et avisopplag på tilsammen 330 000 eller 950 000 lesere. De fleste medlemsavisene kommer ut mellom en og tre ganger i uka og har som oftest et opplag på fra 1000 til 6000 eksemplarer.
LLA har et sekretariat i Oslo. Generalsekretær er Tomas Bruvik. På organisasjonens årsmøte deles avisprisen årets lokalavis ut.


== Medlemmer (per januar 2012) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Celledeling

Celledeling betegner prosessen som skjer når en celle deler seg til to nye celler. Man skiller mellom mitose (vanlig celledeling) og meiose (reduksjonsdeling), der den cellen som kommer ut av meiosen har halvparten så mange kromosomer som modercellen.
Hos flercellede organismer utgjør denne prosessen basis for vekst og dannelse av nytt vev, hos encellede organismer er celledelingen grunnlaget for formering. Før en celledeling finner sted er det nødvendig for cellen å lage en nøyaktig kopi av sitt arvemateriale. På grunn av forskjellene i lagring og plassering av DNA-et hos prokaryoter og eukaryoter, er prosessen der de deler seg forskjellig.


== Varianter ==

Celler er klassifisert i tre kategorier: enkle, kjerneløse prokaryote celler, unaturlige celler og komplekse eukaryote celler med kjerne. På grunn av de strukturelle forskjellene, deler ikke eukaryote og prokaryote celler seg på samme måte.
Celledelingen hos prokaryoter er vesentlig hurtigere enn den tilsvarende hos eukaryoter, dels på grunn av prokaryotens enklere oppbygning, men også som uttrykk for en mindre kontroll ved kopieringen av DNA-et. Dette resulterer i en høyere mutasjonsrate hos prokaryoter. Mutasjoner av en enkelt celle utgjør hos flercellede organismer en risiko som kan resultere i kreft og derved kan bety at hele organismen går til grunne. Hos encellede organismer kan den høye mutasjonsraten være en fordel, da den skaper større genetisk mangefold og dermed større muligheter for å tilpasse seg. 


=== Prokaryote celler ===
Prokaryoter deler seg ved en prosess kalt binær fisjon. Her lages først en nøyaktig kopi av cellens DNA, hvorved cellen får to kromosomer. Deretter vokser cellen i størrelse og de to kromosomene plasseres i hver sin ende av cellen. Deretter begynner celleveggen å skille de to endene ved midten, slik at to kromosomene blir adskilt i hvert sitt rom. Til slutt skilles de to endene, og det er dannet to datterceller. 


=== Eukaryote celler ===
Eukaryoter har mindre kromosomer plassert i cellekjernen en prokaryote. Når eukaryoten deler seg går den gjennom en rekke faser. I den første fasen minsker cellen og blir mindre, og lager en nøyaktig kopi av hvert andre kromosom, hvorpå enda en vekstfase finner sted, som også virker som en kontrollfase. Til slutt finner den endelige celledelingen sted, hvor cellekjernen brytes ned og cellen trekker to kopier av hvert kromosom ut til hver sin ende av cellen. Deretter dannes en innsnøring midt på cellen, hvoretter den splittes i to datterceller. Dattercellene danner derpå en ny cellekjerne, hvor de plasserer sine kromosomer. Flercellede organismer benytter spesielt en form for celledeling kalt meiose til dannelsen av kjønnsceller, som anvendes ved formering. 


== Se også ==
Kjønnet formering
Ukjønnet formering
Cellesyklus
Mitose
Meiose


== Kilder ==
(no) Celledeling i Store norske leksikon
Hein Vergeer

Henricus Coenradus Nicolaas «Hein» Vergeer (født 2. mai 1961 i Reeuwijk) er en nederlandsk tidligere skøyteløper. Han vant allround-VM to år på rad, i 1985 på Hamar, og i 1986 i Inzell. De samme årene ble han også europamester.
I 1985 ble han tildelt Oscarstatuetten.


== Personlige rekorder ==


== Eksterne lenker ==
(de) Hein Vergeer – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Hein Vergeer – Olympedia 
(en) Hein Vergeer – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Hein Vergeer – Speedskatingbase.eu 
(en) Hein Vergeer – SpeedSkatingNews.info 
(en) Hein Vergeer – SpeedSkatingStats.com
Blekk

Blekk er en flytende væske som er sort eller mørk i farge og brukes til å skrive, tegne, eller trykke med. Ved å dyppe en pensel eller en penn i en liten flaske med blekk, blekkhus, kan man påføre blekket på et skriveunderlag som papir. Blekk kan også bli brukt i fast form, og denne typen blekk blir benyttet i trykkerier og den litografiske presse. Vanligvis er blekk svart, men i våre dager kan man få det i ulike farger. Etymologisk kommer det norske ordet blekk fra et angelsaksisk ord og tilsvarer det engelske ordet black.


== Blekkets historie ==


=== Karbonblekk ===
Blekk har lang historie, blant annet fra Kina og Egypt. Blekk bestod opprinnelig av sot (engelsk «carbon black», norsk «karbonblekk») eller farger fra mineraler, planter og dyr, utrørt i vann, vin eller eddik som bindemiddel. Oppfinnelsen av å fremstille karbonblekk er blitt tilegnet kineseren Tien Chen (ca. 2697-2657 f.Kr.). 
Karbonblekket ble laget av lampesot og gummi arabicum («Arabias tårer») tynnet ut med et løsemiddel (som for eksempel vann). Karbonet ga farge til væsken. Gummien holdt karbonet flytende og virket som bindemiddel på skriveunderlaget. Grekerne kalte karbonblekket for atéramnon, romerne atramentum, som betyr sort. Som konserveringsmiddel ble det tilsatt moskusolje eller kamfer.


=== Jerngallus ===
Rundt 1100 e.Kr. ble det oppdaget at blekk kunne fremstilles ved en løsing av jernsulfat i ekstrakt av eikegalleple. Reaksjonen mellom jernsaltet og garvestoffene i et ekstrakt fører til utfelling av svarte, mikroskopiske partikler. Grekerne kalte det énkauston etter verbet enkaiein som betyr ‘å brenne inn’. Romerne betegnet jerngallusblekket incaustum. Ordet lever videre i det gammelfranske ordet enque og det engelske ink.
Jerngallusblekk var standard i skrive- og tegneblekk i Europa fra 1100-tallet og til 1800-tallet, men holdt seg også langt inn i på 1900-tallet. En offisiell spesifikasjon for bruk av jerngallusblekk på offentlige dokumenter var i bruk i USA på 1940-tallet og i Tyskland helt frem til 1974.


=== Moderne blekk ===
Siden 1860 er blekk hovedsakelig blitt fremstilt av syntetiske fargestoffer løst i vann, der tilsetning av salter av jern eller andre metaller kan gjøre skriften mer holdbar. 
Kulepenn- eller tørrblekk bestod opprinnelig av forbindelser mellom fargestoffer (basiske anilinfarger) og fettsyrer, men denne blekktypen hadde lang tørketid og dårlig lysfasthet, og senere er kulepennblekket videreutviklet til pastaer av lysfaste, organiske fargestoffer løst i blant annet glykoler og aromatiske alkoholer; til sammen opptil ti komponenter.
I våre dager brukes blekk mye i datastyrte skrivere eller printere.


== Eksterne lenker ==
Blekk; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Henk van der Grift

Hendrik «Henk» van der Grift (født 25. desember 1935 i Breukelen) er en nederlandsk tidligere skøyteløper.
Karrierens store høydepunkt var sammenlagtseieren i allround-VM 1961 i Göteborg. På 500 meter kom han på andreplass bak sprinteren Jevgenij Grisjin. Han tapte noen sekunder på 5000 meter, men gikk til topps på søndagens 1500 meter. På den avsluttende 10 000-meteren tapte han ikke flere sekunder enn at han gikk til topps sammenlagt, foran russeren Viktor Kositsjkin og nederlenderen Rudie Liebrechts. 
Van der Grift ble dermed Nederlands første verdensmester på 56 år; den forrige gullvinneren var Coen de Koning helt tilbake i 1905. For sin prestasjon ble Van der Grift tildelt Oscarstatuetten i 1961. Han ble også æresmedlem i Fagernes Idrettslag samme år.


== Personlige rekorder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Henk van der Grift – Olympics.com 
(en) Henk van der Grift – Olympic.org 
(en) Henk van der Grift – Olympedia 
(en) Henk van der Grift – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Henk van der Grift – Speedskatingbase.eu 
(en) Henk van der Grift – SpeedSkatingNews.info 
(en) Henk van der Grift – SpeedSkatingStats.com 
(no) Henk van der Grift i Store norske leksikon
Fredrik Klock

Fredrik Linge Klock (født 3. september 1981 i Ålesund) er en norsk fotballspiller som spilte for Hødd, SK Brann og AaFK. Han spilte også en sesong for FF Lillehammer da han var utlånt fra AaFK, mens han tjenestegjorde i militæret i 2002. Han var kaptein for Hødd, også da de sensasjonelt vant cupfinalen mot Tromsø i 2012. 
Som guttespiller kom han til Aalesund, og fikk tidlig sjansen til å trene med A-laget. Der slet han med å etablere seg på laget, men han var likevel med i A-troppen som spilte i eliteserien i 2003. Han fikk sin debut da han spilte 12 sekunder mot Lillestrøm i 2003. Han ble kåret til banens beste spiller i sin første eliteseriekamp fra start mot Bryne, og han scoret sitt (november 2003) eneste eliteseriemål mot Sogndal samme sesong.
Sommeren 2004 gikk han til Brann, der han fikk noen kamper før skader gjorde at han ikke klarte å etablere seg på laget. Skadeproblemer bidro også til at han måtte vente til Royal League-kampen mot Halmstad før han fikk sin Brann-debut i februar 2005. Klock fikk med seg tre eliteseriekamper for Brann i 2005, totalt 9 kamper fordelt på serie, cup, Europa Cup og øvrige kamper. 7. februar 2006 forlot Klock Brann til fordel for 1.-divisjonsklubben Hødd, hvor han spilte til han avsluttet karrieren som norsk cupmester i 2012.
Klock var midtstopper, men for Branns reservelag måtte han spille nesten en hel omgang som målvakt i 2. divisjonskampen mot FK Haugesund i august 2005. Der vartet han like godt opp med å redde et straffespark på overtid.
Ved siden av fotballkarrieren studerte Fredrik Klock bl.a. eksportmarkedsføring, og har en mastergrad i økonomi og ledelse.
Klock fungerte i 2017 som president i vitseklubben «Katta med Slips».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fredrik Klock – Transfermarkt 
(en) Fredrik Klock – Soccerway 
(en) Fredrik Klock – FBref
Arthur von Gwinner

Arthur von Gwinner (født 6. april 1856 i Frankfurt am Main, død 29. desember 1931 i Berlin) var en tysk bankier, politiker og kunstmesén.
Han var sønn av en renommert Frankfurt-familie, og gikk i banklære, blant annet i utlandet. I 1888 ble han eneeier av bankhuset Riess & Itzinger i Berlin. Men i 1894 nedla han sitt eget bankhus for å få en plass i styret i Deutsche Bank, hvor han samarbeidet nært med Georg von Siemens. Han tilhørte styret til 1919, fra 1910 som styretalsmann. Fra 1919 til 1931 tilhørte han Deutsche Banks Aufsichtsrat.
Gwinner spilte en viktig rolle i finansieringen av Bagdadbanen, AEG og Siemens. På grunn av sin utenlandserfaring arbeidet han særlig med Deutsche Banks utenlandsaffærer.
I 1910 ble han av keiser Wilhelm II gjort til medlem av det prøyssiske overhuset (Preußisches Herrenhaus). I de følgende årene gjorde han seg kjent som motstander av å ta opp statslån.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Arthur von Gwinner i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Strykeinstrument

Strykeinstrument er musikkinstrument med strenger og resonanskasse der lyden og tonen blir fremstilt ved hjelp av en bue av tre med hestehår spent over. Buen strykes over strengene og fremkaller vibrasjonen. De vanligste strykeinstrumentene er fiolinen, bratsjen, celloen og kontrabassen. 
Strykeinstrumenter er en type av strengeinstrumenter.
Renée Zellweger

Renée Kathleen Zellweger (født 25. april 1969 i Baytown i Texas) er en amerikansk skuespillerinne og filmprodusent. Zellweger ble først vidt kjent for sin rolle i filmen Jerry Maguire (1996) og mottok deretter to nomineringer for Oscar for beste kvinnelige hovedrolle for hennes rolle som Bridget Jones i den romantiske komedien Bridget Jones' dagbok (2001) og som Roxie Hart i musikalen Chicago (2002) og vant Oscar for beste kvinnelige birolle for hennes rolle i dramaet Cold Mountain (2003). 
Zellweger har vunnet tre Golden Globe-priser, tre Screen Actors Guild Awards og ble utnevnt til årets kvinne av Hasty Pudding i 2009, og etablerte seg som en av Hollywoods best betalte skuespillere på 2000-tallet.


== Biografi ==
Zellwegers mor, Kjellfrid Irene Andreassen, vokste opp på Ekkerøy ved Vadsø i Finnmark. Hun møtte sveitsiske Emil Zellweger på Hurtigruten, og de giftet seg i 1963. De fikk etterhvert sønnen Drew i 1967, og Renée i 1969 da de bodde i Baytown i Texas. Morens sterke norske aksent gjorde at Renée også snakket med aksent, noe hun ble mobbet for. Hun skiftet til bred Texas-aksent som niåring, da familien flyttet til byen Katy utenfor Houston i Texas.Den 9. mai 2005 giftet Renée seg med den amerikanske countryartisten Kenny Chesney, i en seremoni som varte i 15 minutter. I september samme år søkte de om å få ekteskapet annullert, etter kun fire måneder som ektefolk.


== Karrieren som skuespiller ==
Zellweger slo gjennom i 1996 i filmen Jerry Maguire og har siden det hatt flere store roller i Hollywood, blant annet Jeg, meg og Irene og Bridget Jones' dagbok, sistnevnte fikk hun en Oscarnominasjon for. Hun var også med i suksessfilmen Chicago som fikk flere Oscar. Hun er i dag en av de best betalte skuespillerinnene i Hollywood. For sin rolle som Ruby Thewes i filmen Cold Mountain vant hun en Oscar for beste kvinnelige birolle. Hun har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
Zellweger har også vært med å produsere to filmer, Miss Potter (2006), og Living Proof (2008).


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Renée Zellweger – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Renée Zellweger – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Renée Zellweger på Internet Movie Database 
(no) Renée Zellweger hos Filmfront 
(sv) Renée Zellweger i Svensk Filmdatabas 
(da) Renée Zellweger på Filmdatabasen 
(da) Renée Zellweger på Scope 
(fr) Renée Zellweger på Allociné 
(en) Renée Zellweger på AllMovie 
(en) Renée Zellweger hos Turner Classic Movies 
(en) Renée Zellweger hos Rotten Tomatoes 
(en) Renée Zellweger hos TV Guide 
(en) Renée Zellweger på Apple Music 
(en) Renée Zellweger på Discogs 
(en) Renée Zellweger på MusicBrainz 
(en) Renée Zellweger på Spotify 
(en) Renée Zellweger på Last.fm 
(en) Renée Zellweger på Genius — sangtekster 
(en) Renée Zellweger på AllMusic
Vigsel

Kirkelig vigsel eller brudemesse er en religiøs handling som erklærer eller gjør noe hellig. Å vigsle vil si å innvie noe ved religiøse eller magiske handlinger, og selve handlingen kalles vigsling. Eksempler på vigsling er inngåelse av ekteskap, kalt ektevigsel eller vielse. Andre eksempler på vigsling er ordinasjoner av prester og biskoper til kirkelige embeter eller vigsling av (kirke)rom, (kirke)bygninger og gravlunder.
Den personen som foretar vigslen var tidligere kjent som vigselsmann.
Vigsleren eller vigselperson er i dagens samfunn den personen som etter lovgivningen i Norge har rett til å forestå vielser eller ekteskapsinngåelser etter nærmere vilkår.


== Ektevigsel som sakrament ==

I den katolske kirke, den ortodokse kirke og de orientalske ortodokse kirker regnes ektevigsel som et sakrament. Dette betyr at når et par gifter seg inngydes guddommelig nåde. Medlemmer av disse kirkene kan kun vies av en prest eller biskop (i den katolske kirke kan også en diakon vie ektepar); et ekteskap inngått i en annen kirke eller borgerlig regnes ikke som gyldig i kirkelig sammenheng, og kirken regner da de to som samboere og ikke ektefeller.
Det ligger i sakramentsforståelsen av ekteskapet er uoppløselig. Disse kirkene godtar derfor ikke at fraskilte gifter seg igjen uten at visse vilkår er oppfylt. I den katolske kirke kan dette løses ved at det første ekteskapet erklæres ugyldig av en kirkelig domstol (et tribunal), dersom man kommer fram til at det ble inngått på sviktende grunnlag, eller at det var formelle feil ved ektevigselen. I østkirken har man et mindre legalistisk syn på sakramentene, og man behandler derfor gjengifte som en krenkelse av sakramentet; man kan gifte seg igjen, men det må forutgås av en botshandling (i enkelte kirker må også selve bryllupet i slike tilfeller utføres som en botshandling, f.eks. med bruden kledd i sort).


== Se også ==
Ektevigsel
Unitarisk vigsel
Humanistisk vigsel
Borgerlig vigsel
Ordinasjon  – diakon-, preste- og bispevigsel
Ekteskap
Bryllup
Signing


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Domstoladministrasjonen: Inngåelse av ekteskap og partnerskap
Den norske kirke: Ekteskapsinngåelse i kirken
Den norske kirke: Ny vigselsliturgi 2017