Drøbak

Drøbak (av norrønt Drjúgbakkr, «den dryge bakken») er en tidligere kjøpstad, nå by på østsiden av Drøbaksundet. Drøbak er administrasjonssenteret i Frogn kommune i Akershus i Viken fylke, og hadde 13 675 innbyggere per 1. januar 2022.


== Historie ==

Midt på 1600-tallet lå strandstedet Drøbak i Frogn anneks under Ås prestegjeld, og i løpet av 1600- tallet og 1700- tallet vokste det etter hvert fram en større tettbebyggelse i strandkanten. At Drøbak snart skulle vokse til å bli et ladested og senere by skyldes ikke tilfeldigheter. Ved Husvik og Kaholmene var det god havn og på Sundbrygga oppstod det et fergested. I Drøbaksundet var fjorden på sitt smaleste og her kom man seg forholdsvis lett over fjorden. Drøbak havn holdt seg dessuten om vinteren isfri lenger enn havnene rundt Christiania. Da det å navigere store seilskip i trange farvann var vanskelig. Når fjorden frøs til is innenfor Drøbak ble varene transportert med hest og slede inn til Christiania. Derfor var Drøbak viktig.Eiendommene Drøbakstrand, Vennebekkstrand og Husvik var tre små husmannsplasser under gården Holter og utgjorde det som til sammen ble ladestedet Drøbak midt på 1700-tallet.Drøbak og Frogn ble skilt ut fra Ås prestegjeld ved kongelig resolusjon den 8. september 1823.
Drøbak fikk kjøpstadsrettigheter 20. august 1842 og ble dermed en by; den eneste i Akershus på den tiden. I 1962 bestemte Schei-komiteen at Drøbak skulle opphøre som egen kommune og innlemmes i Frogn landkommune. Dermed hadde ikke Drøbak lenger bystatus i juridisk forstand. Drøbak fikk tilbake bystatusen i 2006, etter vedtak i kommunestyret.
Oslofjorden er på det smaleste i Drøbaksundet, og når det er strenge vintre kan fjorden fryse igjen fra Drøbak til Oslo. I gamle dager fungerte derfor Drøbak som vinterhavn for Oslo. Av forsvarshensyn ble det på 1800-tallet bygget en undersjøisk molo – Drøbakjeteen – på Hurum-siden av sundet, slik at fremmede krigsskip skulle tvinges østover i passasjen hvor de norske forsvarsverkene var sterkest.


=== Senkningen av «Blücher» ===

En viktig hendelse i Drøbaks historie var senkingen av den tyske krysseren «Blücher» under det tyske angrepet på Norge morgenen den 9. april 1940. Krysseren transporterte tyske soldater og byråkrater for en planlagt overtagelse av Oslo. Men kommandant Eriksen på Oscarsborg festning, som ligger på andre siden av Drøbaksundet, gav på eget initiativ ordren om å beskyte krysseren. Krigsskipet ble senket og dette forsinket den tyske invasjonen. Det var nok til at regjering, storting og kongefamilie kunne evakueres, og gullreservene ble reddet unna okkupantene.


== Turisme og kultur ==
Mange turister besøker Drøbak på grunn av byen og kysten. Bybildet preges av pittoreske, gamle hus; mange av dem er påbygde stuer fra sent 1600-tall og fremover. I sentrum finnes mange kunstgallerier, småbutikker og utstillinger som trekker besøkende til byen sommerstid. Butikken som kaller seg «Julenissens postkontor» er også en kjent turistattraksjon. Ved havnen i Drøbak står skulpturen Havfruene i Drøbak, som er laget av Reidar Finsrud og ble avduket i 1999.
Ved Badeparken ligger Drøbak kirke, også kalt Vår Frelsers kirke, som ble innviet 29. oktober 1776. Kirken er inspirert av Vår Frelses kirke i Kristiania, den nåværende Oslo domkirke.  
Det går ferge til Oscarsborg festning rett utenfor byen. I sommerhalvåret tilbys omvisninger på festningen, og den ideelle stiftelsen OscarsborgOperaen arrangerer operaforestillinger i friluft.  

Ved Drøbak er det mange badestrender, og byen ble tidlig et populært badested for Oslobeboere. Badeparken, Parrstranda, Torkildstranda og Skiphelle.
Hver sommer blir det arrangert flere festivaler og konserter i og ved Drøbak, blant annet Drøbakfestivalen og Gitarer ved fjorden. Drøbak har en 18-hulls golfbane.


== Kjente personer med tilknytning til Drøbak ==
Fredrik Stabel (1914–2001), avistegner, skribent og humorist
Per G. Ravne (1925–2021), tidligere ambassadør i Kina
Jahn Otto Johansen (1934–2018), redaktør, forfatter og utenrikskorrespondent (NRK)
Øystein Øystå (1934–2014), forfatter, kåsør, ølhund og Drøbak-entusiast
Trond Botnen (1937–2019), maler, grafiker
Terje Johansen (1941–), politiker Venstre
Olav Skjevesland (1942–2019), biskop i Agder og Telemark bispedømme 1998-2012
Martin Schanche (1945–), rallycrosskjører
Svein Aaser (1946–), tidligere konsernsjef DnB NOR
Per Edgar Kokkvold (1946–), journalist, generalsekretær i Norsk Presseforbund 1996-2013
Reidar Finsrud, (1946–), kunstner
Jan-Kåre Øien (1950–), illustratør og Drøbak-entusiast
Bent Brask (1958–), elitesvømmer
Siv Nordrum (1958–2021), journalist og informasjonmedarbeider født i Drøbak
Anette Hoff (1961–), skuespiller
Marianne Kvamme Amengual, (1967–), sportsjournalist i NRK
Frank Kvinge (1968–), musiker
Christer Falck (1969–), realitykjendis og plateprodusent
Henrik Bjørnstad (1979–), golfspiller
Arifur Rahman (1984–), avistegner, illustratør
Christina Vukicevic (1987–), friidrettsutøver
Ingvild Isaksen (1989–), fotballspiller
Mette Brandt Bjerknæs (1989–), båtracefører
Anders Pedersen (1992–), seiler
Viktor Hovland (1997–), golfspiller


== Se også ==
Drøbak/Frogn idrettslag


== Referanser ==


== Litteratur ==
Drøbak - Bilder fra en svunnen tid. 1974. ISBN 8299034418. 
Holm, Christian Hintze (2000). Sommeridyll og krisetider. Frogn kommune. ISBN 8299399041. 


== Eksterne lenker ==
Fotografier fra Drøbak ca. 1880-1948 i Nasjonalbibliotekets arkiv
Verneforeningen Gamle Drøbak
VisitDrøbak – Nettportalen for Drøbak
Oscarsborg festning
(en)  Drøbak hos Wikivoyage
Bilder fra Drøbak
Bilder fra Drøbak
Kart over Drøbak 1799