jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hornhjelm

Hornhjelm er en hjelm med utsmykninger formet som et horn. Slike hjelmer er kjent fra noen av fortidens kulturer, og var et statussymbol eller hadde seremoniell betydning.


== Historikk ==

 
I Danmark fant man i 1942 to hornhjelmer i Viksø på Nord-Sjælland. De er fra bronsealderen, kanskje så tidlig som 800 f.Kr. Slike hjelmer er også kjent fra kelterne, der noen arkeologiske funn skriver seg fra omkring 100 f.kr. Dette gjelder «Waterloo-hjelmen» (Waterloo Bridge Helmet), en seremoniell keltisk hornhjelm av bronse fra ca. 150–50 f.Kr. Den ble funnet  i elva Thames i London i 1868.
Det fins kunstgjenstander fra jernalderen, altså før vikingtiden, som viser avbildninger av slike hjelmer. Dette kjenner man blant annet fra England og på en relieffplate fra Gundestrupkjelen, en keltisk offerkjele i sølv fra 300 f.Kr. – 300 e. Kr. som ble funnet i Nord-Jylland i 1891. Bruken av hornhjelmer kan ha vært utbredt i Europa inn i høymiddelalderen og enda senere. Fra senmiddelalderen kjenner man en rekke forseggjorte hodeplagg, hvorav noen også har horn. Det gjelder blant annet stridshjelmer påsatt dekorative hjelmtegn.


=== Hornhjelmer som vikinghjelmer i populærkulturen ===
I populærkulturen blir koniske stridshjelmer med dyrehorn vanligvis forbundet med vikingtiden i Skandinavia. Moderne fremstillinger av vikinger må nok i høy grad ses på som et produkt av romantiske forestillinger fra 1800-tallet. Vikingene gikk høyst sannsynlig mye oftere med luer og andre hodeplagg enn hjelmer. Ofte får man høre at vikinghjelmer med horn er ren fantasi. Noen historikere utelukker imidlertid ikke at enkelte kan ha hatt hornhjelmer, selv om skikken ikke kan dokumenteres med funn eller kilder fra vikingtiden. 
En forklaring på forestillingen om vikinghjelmer med horn knyttes til urframførelsen av Richard Wagners opera Nibelungens ring på 1870-tallet. Kostymesjefen til forestillingen, Carl Emil Doepler, skal ha hentet inspirasjon fra andre sceneoppsetninger med historiske motiver og fra germansk og annet kunsthåndverk i museer. I stykket utstyrte han de onde rollefigurene med hornhjelmer mens de gode heltene fikk hjelmer pyntet med vinger av fjær. Bilder fra oppsetningene skal siden ha blitt spredt vidt omkring,  og kjeglehjelmer med kuhorn har siden 1800-tallet blitt et kraftfullt symbol for vikinger og vikingtid som er kjent i store deler av verden.

		
		


== Se også ==
Vikinghjelm


== Eksterne lenker ==
(en) Horned helmets – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Knut Wester: Hvor er alle vikingtidshjelmene? (artikkel 2001)
Cooper-test

Cooper-testen er en test av individuell fysikk. Den ble etablert av Kenneth H. Cooper for det amerikanske forsvaret i 1968. I sin originale form gikk testen ut på å løpe så langt det var mulig i løpet av tolv minutter, slik at man kunne måle kondisjonen til et menneske. Resultatet var basert på testpersonens oppnådde distanse og alder.
Eksempler på hvordan resultatene måles, fordelt i aldersgrupper:


== Karakterer i videregående skole ==
Karakterkravene varierer fra skole til skole, her er et eksempel fra Skedsmo videregående skole:


== Se også ==
Biptest


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Cooper test – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stadionul Ghencea

Stadionul Ghencea (også kjent som Ghencea) er et fotballstadion i București i Romania. Stadionet er hjemmebane for fotballklubben Steaua București og ble åpnet den 9. april 1974 da Steaua București spilte en vennskapskamp mot serbiske OFK Beograd. Da Stadionul Ghencea ble bygget var det det første stadionet som ble bygget utelukkende for fotball i Romania.
Den opprinnelige tilskuerkapasiteten var på 30 000, men ble redusert til 28 000 i 1991 da plastikkseter samt et flombelysningssystem på 1400 lux ble installert. Det ble foretatt en større renovering av Stadionul Ghencea både i 1996 og i 2006 i forbindelse med klubbens kamper i Mesterligaen. Modifiseringene som ble gjort utgjorde blant annet forbedring av garderobeanlegg og presserom, installering av 17 videoovervåkkningskameraer, elektrisk banevarme, et automatisk vanningssystem og en moderne storskjerm med mulighet for å vise repriser. Dette gjorde at Stadionul Ghencea ble det eneste stadionet i Romania som kunne arrangere Mesterligakamper. I oktober 2006 ble det planlagt en utvidelse og fordobling av tilskuerkapasiteten i samråd med utbyggerne bak Allianz Arena.
Romanias herrelandslag i fotball har også spilt kamper på dette stadionet, hvor deres første kamp var i mars 1977 mot Tyrkia, mens den foreløpig siste kampen var mot Hviterussland i oktober 2006. Totalt har det vært spilt 58 landskamper på Stadionul Ghencea.


== Viktige kamper på Stadionul Ghencea ==
Sandakerveien (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Sandakerveien.Sandakerveien (3−149, 2−140) er en vei i Oslo som går langs Akerselva fra Thorvald Meyers gate/Biermanns gate på Sagene til Rolf Wickstrøms vei (Oslo) (Ring 3) i Nydalen. Veien går i sikksakk mellom andre veier og bærer som sådan preg av endringer og omreguleringer over tid. Navnet ble vedtatt i 1888 og viser til at dette var en gammel vei til Sandaker gård (gnr. 78), som i sin tid lå ved nr. 72. Det er brudd i veien ved nr. 100. Sørlig del fortsetter nordover i Nycoveien, mens nordlig del ender i en rundkjøring sørøst for Fernanda Nissens skole. Dette er et tiltak for å hindre gjennomfartstrafikk ved Fernanda Nissens skole.


== Utvalgte bygninger ==
Rett inntil Beierbrua ligger Hønse-Lovisas hus i Sandakerveien nummer 2. Huset er fra tidig på 1800-tallet og fungerer som kulturhus. Eiendommen og deler av haven rundt er kommunalt vernet.
På den andre siden av gaten ligger  Sagene bad i nummer 3.
Nummer 10 – Glads mølle
Nummer 35 – Her lå tidligere Lilleborg gård
Nummer 52  – Blystadboligen
Nummer 56  – Lilleborg fabrikker.
Nummer 58a  – Sagene brannstasjon
Nummer 62  – Bjølsen Valsemølle
Nummer 72 – Her lå Sandaker gård, som har gitt veien sitt navn.
Nummer 100 – Lillo (Lille O) gård.
Nummer 102 - Fram til 1974 lå her Romo fabrikker AS. Bygget ble revet i 2012 for å gi plass til Fernanda Nissens skole, som åpnet høsten 2016.
Nummer 136 - Her lå husmannsplassen Güettlerbakken
Nummer 138 - Her lå Nydalen bad fra 1913 til 1964. Ved siden av badet gikk veien Güettlerbakken.
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sandakerveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 487. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (S)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 7. november 2015.
Beriberi

Beriberi skyldes mangel på vitaminet tiamin. Det finnes ulike former av  sykdommen som kan ramme både spedbarn og voksne. Ordet kommer fra singalesisk, hvor beri betyr svakhet.


== Risikoindivider ==
Barn som ammes om moren har dårlig tiaminstatus
Individer med kullhydratrik føde, særlig ris
Alkoholikere
Underernærte individer, der påkjenninger på kroppen som feber, graviditet eller amming kan gi mangelsymptomer
Pasienter under dialyse med parietal nutrition og med høy metabolomsetning


== Symptomer ==
Tidlige symptomer:

nedsatt appetitt
nedsatt konsentrasjonsevne
trøtthet
irritabilitetSenere symptomer:

vektnedgang
forstoppelse
forstyrrelser på nervesystemet


== Infantil beriberi ==
Kardiovaskulær form: fatal innen timer om ikke tiamin tilføres


== Adult beriberi ==
Forekommer vanligvis i de to formene tørr (paralytisk) og våt (kardiovaskulær).
Kan også opptre som Akutt fulminant ("shoshin") 


== Cerebral type (Wernicke-Korsakoff) ==
Rammer kroniske alkoholikere. I samspill med toxisk innvirkning av etanol og ernæringsmangel.
Wernickes syndrom

Nystagmus
Oftalmoplegi
Ataxi
Mental forvirringKorsakoffs psykose 

Tap av minne, særlig langtidsminnet
Vanskeligheter med å skape nye minnebilder
Initiativløshet
Innsiktsløshet


== Behandling ==
Intravenøs eller intramuskulær injeksjon av 50-100 mg tiamin/dag i 1-2 uker. Siden 10 mg tiamin/dag til symptomene har forsvunnet. Foruten tiamin kan fettløselige derivater gis, de absorberes effektivt i mage-tarmkanalen.
Ved våt beriberi ses forbedring etter 6-24 timer. Ved tørr beriberi kreves lengre behandling. Symptomer vid Wernickes syndrom viker gradvis etter en dag til uker. 
Forbedring av Korsakoffs psykose sees etter 1-3 måneders behandling. Blant pasienter med Korsakoffs psykose gjelder at:

25% blir helt friske
50% blir delvis friske.
Willmannsveita (Trondheim)

Willmannsveita er en 43 meter lang veit i Midtbyen i Trondheim sentrum. Veita ligger mellom Kongens gate 60 i sør og Dronningens gate 41/43 i nord, og som parallellveit mellom Fotveita i vest og Brandhaugveita i øst. Veita består av typiske tregårder som ble bygget etter bybrannen i 1842.


== Historie ==
Willmannsveita ble, i likhet med Fotveita og Brandhaugveita, etablert gjennom en rask og tett utbygging av Hospitalets indre løkke i første halvdel av 1700-tallet. Denne store løkka var opprinnelig jordbruksområde før den ble stykket ut til eiendommer allerede tidlig på 1600-tallet. Årsaken var veksten av byen, akselerert av Cicignons regulering etter bybrannen i 1681, som førte til et behov for mer bynært utbyggingsareal. 
Både Willmannsveita, Fotveita og Drillveita ble bevart på samme sted mellom Kongens gate og Dronningens gate etter bybrannen i 1842. Willmannsveita hadde opprinnelig sitt utløp direkte ut i Kongens gate mot sør, men denne ble gjort om til et mindre portrom da det på 1960-tallet ble oppført en større forretningsgård ved Kongens gate 60. I forbindelse med denne byggingen ble de øverste bygårdene i Brandhaugveita og Fotveita revet, slik at det i dag går en tverrpassasje i retning øst-vest mellom alle disse.
Veita er oppkalt etter seilmaker Ole Jensen Willmann fra Orkdal, som tok borgerskap i Trondheim i 1761 og eide en eiendom i dette strøket. Navnet har vært i bruk på veita i hvert fall siden 1809. Forfatteren Peter Egge ble født i Willmannsveita 5 den 1. april 1869.


== Bildegalleri ==

		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bratberg, Terje T. V. (2008). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 628. ISBN 978-82-573-1762-1. 
Christiansen, Per (2004). I Veita. Trondheim: Tapir Akademiske Forlag. s. 209. ISBN 82-519-1966-5. 
Paasche, Erling (1983). Historisk litteratur om Trondheim: Trondheim i 1000 år: Historisk Guide, Veitene - Middelalderens gatenett i Trondheim, Trondheim kommune.
Støren, Wilhelm K. (1983). Sted og navn i Trondheim. Trondheim: Brun Bokhandels forlag. s. 355. ISBN 82-7028-471-8. 


== Eksterne lenker ==
Wikioppføring «Wilmannsveita» hos Strinda historielag
Kart over Willmannsveita hos Gule Sider
Constant Vanden Stock stadion

Constant Vanden Stock stadion er et fotballstadion i Anderlecht i Brussel og hjemmebane for RSC Anderlecht. Stadion, med navnet Émile Versé stadion (Stade Émile Versé), ble bygget i 1917 ved den offentlige parken Parc Astrid og hadde til å begynne med bare en tribuneseksjon av tre, som senere ble revet til fordel for tribuneskesjoner av betong.
I 1983 ble for øvrig hele stadion fullstendig ombygget og oppkalt etter presidenten Constant Vanden Stock. Tilskuerkapasiteten ble senket til fordel for sponsor og VIP–plasser mens det fortsatt er ståplasser ved kortsidene, som ikke blir brukt under Europacupspill.
Anderlecht planlegger for øvrig et nytt stadion med en tilskuerkapasitet på 40 000 som skal erstatte Constant Vanden Stock stadion.


== Eksterne lenker ==
(en) Stade Constant Vanden Stock – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Defensjonsskip

Defensjonsskip er handelsskip som stilles til kongens disposisjon og kan fungere som orlogsskip ved behov i en krisesituasjon eller i krig. Rederen eller parteierne kunne som motytelse få en pengepremie. Det var også utbredt at defensjonsskip ble undermålt, slik at skatter og avgifter ble lavere. Også tollfrihet for varer ble benyttet som gjenytelse.
18. mars 1776 kom det en kongelig forordning som medførte at bygging av defensjonsskip av godkjent type over 150 kommerselester ble betalt med en premie på 8 riksdaler pr. lest. Tilsvarende premie ble også gitt for mindre defensjonsskip.


== Litteratur ==
Ole Henrik Gjeruldsen, Defensjonsskipsordningen i Norge 1630-1704, Forsvarsmuseets småskrift nr. 28, 2002, ISBN 82-91218-28-5
Atferdspsykologi

Atferdspsykologi er en gren av psykologien. Atferdsperspektivet har sine røtter i behaviorismen, en skoleretning etablert i USA på begynnelsen av 1900-tallet. Dette perspektivet forklarer menneskers handlinger som et komplekst resultat av/ og samspill mellom biologiske predisposisjoner, læringshistorie og situasjonelle stimuli i omgivelsene. Tanker og følelser ansees ikke som primære årsaker til atferd, men de avvises ikke. Atferdsanalysen snur tanker og følelser fra substantiv til verb - å tenke og føle -, og på den måten har disse hendelsene inni kroppen (som kun individet kan observere) samme status som "ytre" atferd (som alle kan observere).
Læring er et viktig begrep innen atferdspsykologien. Ifølge denne tradisjonen er menneskers atferd et resultat av ulike former for læring. Selv om læring er et meget sentralt begrep innen atferdspsykologien, er også andre tradisjoner opptatt av læring, men ut fra et annet perspektiv.


== Historikk ==
Muligens ble atferdsterapi første gang forsøkt i et forskningsprosjekt i 1953 av B.F. Skinner, Ogden Lindsley og Harry C. Solomon. Andre tidlige pionerer i atferdsterapi er Joseph Wolpe and Hans Eysenck.Atferdsterapi har tre klare opprinnelsessteder: Sør-Afrika (Wolpe gruppen), USA (Skinner) og Storbritannia (Rachman og Eysenck). Hver hadde ulik tilnærming til atferdsproblemer. Spesielt Eysenck så atferdsproblemer som et samspill mellom personlighet, miljø og atferd. Skinner's gruppe i USA inntok en mer operant betinging fokus. Operant fokus skapte en funksjonell tilnærming til assessment og intervensjoner fokusert på contingency management slik som token economy og behavioral activation. Skinner's student Ogden Lindsley er kreditert for å starte en bevegelse kalt presisjonslæring, som utviklet en spesiell type av graf-program kalt standard celeration diagram for å registrere fremgangen til klienter. Skinner ble interessert i individualisering av programmer for å bedre læring hos klienter med eller uten utviklingshemming og arbeidet med Fred S. Keller for å utvikle programmed instruction. Programmed instruction hadde noe klinisk virkning i afasi-rehabilitering Gerald Patterson brukte program instruction for å utvikle sin veiledning for barn med veiledningsproblemer. Med alder synes respondent conditioning å avta i virkning men operant betinging forblir relativt stabilMens mange atferdsterapeuter forblir skeptisk til grunnleggende operant og respondent paradigme, koblet mange terapeuter i andre halvdel av det 20. århundre atferdsterapi med kognitiv terapi av Aaron Beck og Albert Ellis, for å danne kognitiv atferdsterapi. Noen steder hadde  den kognitive komponenten en additiv effekt (for eksempel, sex overgrep behandling) men i andre områder fremskyndet den ikke behandlingen, som ledet til inntreden av Third Generation Behavior Therapies. Tredje generasjon atferdsterapi bruker grunnleggende prinsipper av operant og respondent psykologi men kobler dem med funksjonell analyse og en case conceptualization av verbal atferd mer på linje med atferdsanalytikerne.


== Referanser ==
Liv Hauknes

Liv Hauknes (født 13. august 1956, Rana) er en norsk politiker (SV). Hun har sittet i formannskapet i Rana kommunestyre siden 2000 og var varaordfører i Rana kommune i perioden 2003–2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Liv Hauknes hos Stortinget 
(no) Liv Hauknes hos Norsk senter for forskningsdata
Irlands fragmentariske annaler

Irlands fragmentariske annaler eller de fragmentariske annaler (i henvisninger ofte forkortet «FA») er en mellomirsk blanding mellom krønike og fortelling. Den ble satt sammen i kongedømmet Osraige, sannsynligvis i regjeringstiden til Donnchad mac Gilla Patraic' (død 1039).
Annalene har overlevd i et eneste eksemplar, kopiert i 1643 fra et nå tapt manuskript fra 1400-tallet. Dette manuskriptet inneholder bare annalfragmenter (derav navnet) fra tiden mellom 573 og 917. Manuskriptet er oppbevart ved Nasjonalbiblioteket (Koninklijke Bibliotheek/ Bibliothèque Royale) i Belgia.


== Eksterne lenker ==
Irlands fragmentariske annaler (Redigert av Joan N.Radner, 1978)
engelsk oversettelse hos CELT: Corpus of Electronic Texts.
Daewoo Bus

Daewoo Bus Corporation (대우버스) er et buss bilmerke som blir produsert i Sør-Korea. Daewoo Buses solgte bilmerket sitt til GM Daewoo i 2002 på grunn av finanskrisen i Asia. GM Daewoo har siden markedsført Daewoo Bus-biler som billigbiler for mange andre merker.


== Modeller ==
BX212H/S
BH120F
BH119
BH117H
BH116
BH115E
BF116
BH090
BS120CN (Natur Gass Kjøretøy)
BV120MA
BC211M
BS116
BS090


== Historie buss linip ==


=== Shinjin Motor (1955~1971) ===
Shinjin Micro Bus (1962)
Shinjin Light Bus (1965)
Pioneer (1965)
FB100LK (1966)
B-FB-50 (1966)
DB102L (1968)
DHB400C (1970)
DAB (1970)
RC420TP (1971)


=== GM Korea Motor Company (1972~1976) ===
DB105LC (1972)
BD50DL (1973)
BLD24 (1973)
BD098 (1976)
BD101 (1976)
BU100/110 (1976)


=== Saehan Motor Company (1976~1983) ===
BU120 (1976)
BL064 (1977)
BF101 (1977)
BR101 (1980)
BH120 (1981)
BV113 (1982)
BF105 (1982)


=== Daewoo Motor Company (Nixti 1, 1983~1994) ===
BV101 (1983)
BH115H (1984)
BH120H (1985)
BS105 (1986)
BU113 (1986)
BF120 (1987)
BS106 (1991)
BH120F (1994)
BH113 (1994)


=== Daewoo Heavy Industry (1994~1999) ===
BH117H (1995)
BM090 (1996)
BH116 (1997)
BH115E (1998)


=== Daewoo Motor Company (Nixti 2, 1999~2002) ===
BF106 (2001)
BH090 (2001)
BS090 (2002)
BV120MA (2002)
BS120CN (2002)


=== Daewoo Bus (I dag) ===
BH119 (2003)
BX212H/S (2004)
BC211M (2005)


== Se også ==
GM Daewoo
Tata Daewoo Commercial Vehicle


== Eksterne lenker ==
Daewoo Bus Korea
Daewoo Bus Japan
Tata Daewoo Commercial Vehicle

Tata Daewoo Commercial Vehicle (타타대우상용차) er et lastebilmerke som blir produsert av selskapet TDCV i Sør-Korea. Daewoo solgte bilmerket sitt til Tata Motors i 2003, på grunn av finanskrisen i Asia. Tata har siden markedsført Tata Daewoo-biler som billigbiler for mange andre merker.


== Historie lastebil line-up ==
GMK/Chevrolet/Isuzu Truck (GM Korea Motor Company, 1971)
SMC Truck (Saehan Motor Company, 1976)
Elf (Saehan Motor Company, 1976)
Daewoo Truck (Daewoo Motor Company, 1983)
Elf New Model (Daewoo Motor Company, 1986)
Daewoo Truck New Model (Daewoo Motor Company, 1986)
Daewoo Truck Super New Model (Daewoo Motor Company, 1993)
Daewoo Chasedae Truck (Daewoo Motor Company, 1995)
Daewoo Novus Truck (Tata Daewoo, 2004)


== Se også ==
GM Daewoo
Daewoo Bus
Tata Motors


== Eksterne lenker ==
Tata Daewoo Commercial Vehicle
Ola og Kari Nordmann

Ola Nordmann er både kallenavn på gjennomsnittsnordmannen og en personifikasjon av det norske folk. Det kvinnelige motstykket er Kari Nordmann, som oftest brukes i uttrykket Ola og Kari Nordmann for å beskrive en typisk norsk mann og kvinne. 


== Bakgrunn, bruk og liknende figurer ==

Allerede i 1844 finner en boken Skåltaler, 474 samlede og utgivene av Ola Nordmann. Henrik Wergeland er mannen bak boken, men ikke før 1915 dukker navnet opp som begrep på hvermannsen og i 1926 for å beskrive nordmenn.Navnene Ola og Kari Nordmann blir brukt både i media og som standard navn og eksempel ved innfylling av skjemaer og annet. I juridiske sammenhenger brukes oftere eksempelnavnet Peder Ås. 
Fornavnet «Ola» er et vanlig guttenavn i Norge og Sverige som opprinnelig betyr «stamfar». «Kari» er populær norsk kortform av kvinnenavnet Katarina. «Nordmann» er demonym (innbyggernavn) for nordmenn.
I karikaturer blir Ola Nordmann ofte framstilt med nisselue, gjerne også lusekofte, knebukser, bunad eller andre tradisjonelle plagg. I nasjonalromantikken på 1800-tallet ble norsk bondekultur og dølabonden gjerne brukt som symbol og representant for landet og innbyggerne. «Døl» («dalbeboer») var da vanlig betegnelse for nordmenn. På tilsvarende måte var «Ola» kallenavn for en gjennomsnittsnordmann fra landet. Ola forekommer også i sammensetninger som olabukser og olasoldater, et populært navn på de norske soldatene i Tysklandsbrigaden etter andre verdenskrig.

		
		


== Annet ==
Ola Nordmann er også tittelen på en av låtene til bandet Plumbo, som deltok i Melodi Grand Prix 2012.
På engelsk brukes blant andre navnene John Doe og Jane Doe for å beskrive en liknende gjennomsnittsperson, på svensk Medel-Svensson.
Normann og Norman kan være etternavn og fornavn i blant annet tysk og engelsk.


== Se også ==
Nordmenn
Ola Dunk, nedsettende kallenavn for en usofistikert nordmann
Moder Norge, kvinnelig personifikasjon av landet Norge
Personer som nasjonalsymboler
Nomen nescio (N.N.), latinsk betegnelse for et navn en ikke kjenner eller ikke vil nevne


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ola og Kari hos Statistisk sentralbyrå
Amitabh Bachchan

Amitabh Bachchan (/əmitaːbʱ bətʃtʃən/; Devanagari: अमिताभ बच्चन) (født 11. oktober 1942 i Allahabad i Britisk India) er en indisk skuespiller. Han er superstjerne i India, og er blant de mest populære Bollywood-skuespillerne.
Bachchan startet sin filmkarriere i 1969 med filmen Saat Hindustani. Han er gift med skuespilleren Jaya Bachchan. Paret har to barn sammen – en sønn og en datter. Sønnen Abhishek Bachchan er også en kjent indisk skuespiller, det samme gjelder datteren Shweta Bachchan-Nanda.
I 2012 spiller han i The Great Gatsby.
Han ble hedret med den indiske offisielle sivile utmerkelse Padma Shri for sin innsats.   


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Amitabh Bachchan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Amitabh Bachchan på Internet Movie Database 
(da) Amitabh Bachchan på Filmdatabasen 
(da) Amitabh Bachchan på Scope 
(fr) Amitabh Bachchan på Allociné 
(en) Amitabh Bachchan på AllMovie 
(en) Amitabh Bachchan hos Turner Classic Movies 
(en) Amitabh Bachchan hos Rotten Tomatoes 
(en) Amitabh Bachchan hos The Movie Database
Semsvannet landskapsvernområde

Semsvannet landskapsvernområde ligger ved Semsvannet i Asker kommune i Viken fylke. Området ble vernet den 2. oktober 1992. Det omfatter et areal på 4792 dekar rundt Semsvannet, og er det klart største verneområdet i Asker kommune. Området er også tusenårssted i gamle Asker kommune. 
Landskapsvernområdet ble opprettet for «å bevare det egenartede og vakre kulturlandskapet rundt Semsvannet med de geologiske, botaniske, zoologiske og kulturhistoriske elementer som er med på å gi området dets særpreg».Begrunnelsen for vernevedtaket lyder som følger: 
Området har stor betydning for friluftslivet, og er en av Askers største utfartssteder. Vannet har en rekke fiskeslag, og det drives oppdrett av ørret i anlegget ved Sem. Det bratte jordbrukslandskapet med store beiteområder, består av gårder som Tveiter, Store Berg og Sem, husmannsplasser som Kølabonn, Mobråtan, Svensrud, Tømmervika, Tangen og Hajem som ble frikjøpt i 1935.
Verneområdet er klassifisert som «Nasjonal verdi: Svært viktig», med følgende begrunnelse: 
Området er gitt høyeste verdivurdering på grunn av usedvanlig artsrike ferskvanns flora og fauna, med sjeldne, særpregete og lite påvirkede biosamfunn knyttet til rike kulturlandskapssjøer med stedvis velhevdet engmark ned til innsjøen. Videre er vektlagt forekomst av flere rødlistearter (herunder Norges største forekomst av bunkestarr) og en rekke regionalt sjeldne arter. Videre er det i nord et meget viktig våtmarksområde for andefugl (våtmarksreservat), og tilslutt forekommer det en rekke tilsvarende rike og interessante forekomster av skog og kulturmark innenfor landskapsvernområdet. Det er denne kombinasjonen av verdier knyttet til vann, våtmark, skog og kulturmark som tilsammen gir området statusen nasjonalt verdi.


== Referanser ==


== Kilder ==
(no) Semsvannet landskapsvernområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Landskapsvernområdets verneforskrift hos Lovdata
Faktaark fra Norsk institutt for Naturforskning fra 2002