jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dødsstjernen

Dødstjernen er en fiktiv romstasjon og supervåpen fra de originale Star Wars-filmene. Stasjonen er på størrelse med en måne, bygd av imperiet. Denne brukte Imperiet rundt 20-25 år på å bygge. Grunnen til at det tok så lang tid, var det at Imperiet ikke hadde funnet teknologien til å få stasjonen til å kunne skyte denne dødelige strålen. Dette brukte de lang tid på og det var det Imperiet brukte lang tid på, ikke selve stasjonen. Som mange misforstår. Dette er også grunnen til at den andre Dødsstjernen ble konstruert fortere, selv om den var mye større.


== Typer ==


=== Den første Dødstjernen ===
Den første Dødstjernen var i full drift da den ble ødelagt av Luke Skywalker. Den ødela planeten Alderaan, Leias hjemplanet.


=== Den andre Dødsstjernen ===
Etter at den første dødsstjernen ble sprengt besluttet keiseren at det skulle konstrueres en ny Dødsstjerne. Den var både større og mer kraftfull enn den første. Imperiet brukte kortere tid på å bygge denne fordi teknologien var på plass, noe den ikke var på den første. I Star Wars Episode VI: Jediridderen vender tilbake fant opprørerne ut hvordan de skulle ødelegge denne romstasjonen før den ødela dem. Dødsstjernen hadde et skjold som var nærmest ugjennomtrengelig. Han Solo, Leia, Chewbacca og mange flere opprørere dro ned til månen Endor, der skjoldgeneratoren stod. Etter et hardt slag greide opprørerne å sprenge skjoldgeneratoren og angripe Dødsstjernen. Imens var Luke Skywalker fanget inni Dødsstjernen sammen med Darth Vader og keiseren. Luke greide så vidt å komme seg unna med Darth Vader før hele romstasjonen ble sprengt av Lando og opprørerhæren. De kom seg inn til Dødsstjernes kjerne og sprengte den.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rogue one på Internet Movie Database
(en) Star wars: Episode IV på Internet Movie Database
(en) Star wars: Episode VI på Internet Movie Database
All Those Years Ago

«All Those Years Ago» er en sang skrevet av George Harrison, utgitt i løpet av våren 1981 som en personlig hyllest til John Lennon et halvt år etter at han ble myrdet. Harrison hadde opprinnelig skrevet sangen for Ringo Starr med en ganske annen tekst, men etter drapet på John Lennon endret han innholdet for å gi sin kommentar til det meningsløse tapet av en god venn og kollega. Strofen, som reflekterer oppfordringen om aldri å nevne morderens navn, lyder:

Innspillingen av «All Those Years Ago» omfattet alle de gjenværende Beatles-medlemmene; Paul McCartney, Ringo og George. Pauls hustru, Linda McCartney, bidro også på koringen. Likevel ble den utgitt som en solosingel i George Harrisons navn. De tre Beatles-medlemmene ga sine bidrag i flere omganger og mastertapene ble sendt rundt mellom de ulike innspillingstedene. De tre Beatlesene kom aldri til å opptre sammen på samme tid under innspillingene. Resultatet av de ulike bidragene ble til sist mikset sammen for å skape et utgivelsesklart produkt.
Det skulle gå nye 13 år før de alle tre endelig møttes i et studio igjen, og 25 år etter innspillingen av Abbey Road albumet, som er The Beatles' egentlige svanesang. Dette skjedde først i anledning arbeidet med The Beatles Anthology i 1994, da de mottok tre uferdige komposisjoner av John Lennon for pålegg av instrumenter og vokal, hvorav de gjorde to av dem ferdig til Anthology-serien.
Singelen nådde 2.-plass i USA og 13.-plass i Storbritannia.
Sangen ble produsert av George Harrison og Ray Cooper, og finnes også inkludert på George Harrisons album Somewhere In England, som ble utgitt i 1981.


== Eksterne lenker ==
(en) All Those Years Ago på MusicBrainz 
(en) All Those Years Ago på MusicBrainz
Norma Balean

Norma Balean (født 27. oktober 1907 i London, død 30. november 1989 i Bergen) var en britisk/norsk skuespiller. Da foreldrene ble skilt i 1912, tok moren henne med hjem til Bergen. 
Balean debuterte i 1928 som «Mabel» i Circusprinsessen på Den Nationale Scene i Bergen. Hun var mye brukt i lystspill og komedier, men spilte også seriøse roller, blant annet i Hamlet og  Peer Gynt.
Norma Balean var en meget dyktig sanger, og ble flittig benyttet i operaer og operetter, blant annet som «Hanna Glawari» i Den glade enke (1951) og «Annie Oakley» i Annie get your gun (1954). Den store divarollen som «Mrs. Sally Adams» i Irving Berlins Call Me Madam (1954) befestet hennes rolle som Bergens primadonna. I Carmen gjorde hun furore både som «Frasquita» og «Mercedes», i Eugen Onegin som «Filipjevna», i Trubaduren som «Inez» og i La traviata som «Flora».
Som 70-åring i 1977 spilte Norma Balean inn platen Så godt at man ikke er ung.  


== Filmografi ==
1976 Jan Herwitz som Madam Hindriksen
1973 Maksveringar som Amanda (TV-miniserie)


== Æresbevisninger ==
Norma Balean mottok Conrad Mohrs legat i 1935 og Bergen Bys Stipend i 1967. Hun var innehaver av Kongens fortjenstmedalje i gull. I 2002 ble hun avbildet på et norsk frimerke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Norma Balean på Internet Movie Database 
(no) Norma Balean hos Sceneweb 
Norma Balean i Scenewebarkivet
«Weird Al» Yankovic

Alfred Matthew «Weird Al» Yankovic (født 23. oktober 1959) er en amerikansk musiker som er best kjent for sine parodier på kjente sanger.


== Biografi ==
Yankovics sangtekster er satire på samtidens populærkultur, inkludert fjernsyn, filmer, mat, musikk, nettsteder og generelle fenomener i tiden som opptrer i nyhetsbildet. Noen temaer er gjengangere i diskografien, som Star Wars-fandom (Yoda, The Saga Begins, White & Nerdy ...), mat, fordøyelse og fedme (The White Stuff, Waffle King, Taco Grande, My Bologna, Lasagna, Grapefruit Diet, Fat, Eat It, Pancreas), kommentarer om og parodier på andre musikere (Living with a Hernia, Perform This Way, (This Song's Just) Six Words Long, Achy Breaky Song). Selv om det er parodier som har gjort Yankovic kjent, har han utgitt flere humoristiske sanger med egne melodier. Noen av dem er pastisjer eller stilparodier hvor han etterligner en musiker eller en gruppes totale uttrykk heller enn enkeltstående sanger. Alle albumene hans, med unntak av debutalbumet «Weird Al» Yankovic, har en medley (korte utdrag fra ulike sanger som blir spilt som det var en sammenhengende sang) som benytter refrenget til ulike sanger i en polkastil, komplett med trekkspill. Han har selv uttalt at prosessen å konvertere disse sangene til polka er «på den måten som Gud har ment det».


== Diskografi ==
«Weird Al» Yankovic (26. april, 1983) #139 US
"Weird Al" Yankovic In 3-D (28. februar, 1984) #17 US
Dare To Be Stupid (18. juni, 1985) #50 US
Polka Party! (21. oktober, 1986) #177 US
Even Worse (12. april, 1988) #27 US
UHF - Original Motion Picture Soundtrack and Other Stuff (18. juli, 1989) #146 US
Off The Deep End (14. april, 1992) #17 US
Alapalooza (5. oktober, 1993) #46 US
Bad Hair Day (12. mars, 1996) #14 US
Running With Scissors (29. juni, 1999) #16 US
Poodle Hat (20. mai, 2003) #17 US
Straight outta lynwood (23. september, 2006)
The Essential "Weird Al" Yankovic , (2009)
Mandatory fun (2014)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) "Weird Al" Yankovic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) «Weird Al» Yankovic på Internet Movie Database 
(sv) «Weird Al» Yankovic i Svensk Filmdatabas 
(fr) «Weird Al» Yankovic på Allociné 
(en) «Weird Al» Yankovic på AllMovie 
(en) «Weird Al» Yankovic hos Rotten Tomatoes 
(en) «Weird Al» Yankovic hos The Movie Database 
(en) «Weird Al» Yankovic hos Behind The Voice Actors 
(en) «Weird Al» Yankovic på Apple Music 
(en) «Weird Al» Yankovic på Discogs 
(en) «Weird Al» Yankovic på MusicBrainz 
(en) «Weird Al» Yankovic på Spotify 
(en) «Weird Al» Yankovic på Songkick 
(en) «Weird Al» Yankovic på Last.fm 
(en) «Weird Al» Yankovic på Genius — sangtekster 
(en) «Weird Al» Yankovic på AllMusic 
«Weird Al» Yankovic på Twitter 
«Weird Al» Yankovic på Facebook 
«Weird Al» Yankovic på Instagram 
«Weird Al» Yankovic på YouTube 
«Weird Al» Yankovic på YouTube 
«Weird Al» Yankovic på Myspace
Got My Mind Set on You

«Got My Mind Set on You» er en sang som ble skrevet Rudy Clark og som første gang ble innspilt av James Ray i 1962, men som er mest kjent fra innspillingen George Harrison gjorde for sitt album Cloud Nine.
Som singelutgivelse nådde sangen førsteplass på de amerikanske hitlistene i januar 1988. Den ble produsert av Harrison selv, og tidligere medlem av Electric Light Orchestra Jeff Lynne. Sangen var Harrisons tredje og siste førsteplass som soloartist etter oppløsningen av The Beatles, etter «My Sweet Lord» i 1970 og «Give Me Love (Give Me Peace on Earth)» i 1973.«Got My Mind Set on You» ble parodiert av «Weird Al» Yankovic på hans album Even Worse fra 1988 i sangen (This Song Is Just) Six Words Long.


== George Harrisons versjon ==


== Eksterne lenker ==
(en) Got My Mind Set on You på Discogs 
(en) Got My Mind Set on You på MusicBrainz 
(en) Got My Mind Set on You på MusicBrainz 
(en) Got My Mind Set on You på SoundCloud 
(en) Got My Mind Set on You på Spotify 
(en) Got My Mind Set on You på Last.fm 
(en) Got My Mind Set on You på Genius — sangtekst
Sergio Pininfarina

Sergio Pininfarina (født 8. september 1926 i Torino, død 3. juli 2012) var en fremtredende italiensk bildesigner. Han begynte i farens selskap Carrozzeria Pininfarina, og da faren, Battista Pininfarina, døde i 1966, ble han sjef for selskapet. I oktober 2005 ble han utnevnt til livstidssenator av president Carlo Azeglio Ciampi, sammen med Giorgio Napolitano.
I 2006 ble Sergio utnevnt til æresmedlem i Pininfarinas styre, og sønnen Andrea etterfulgte ham som selskapets administrerende direktør samme år.
Blant Sergio Pininfarinas mest kjente bildesign er Peugeot 406 Coupé og Alfa Romeo 164.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sergio Pininfarina – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sergio Pininfarina hos Europaparlamentet 
Biografi
Nadir

For mannsnavnet, se Nader.
For musikkalbumet til Monograf, se Nadir (musikkalbum).

Nadir  (fra arabisk نظير, naẓīr, «motsatt del, likebilde») er det usynlige punktet i verdensrommet, der en linje som trekkes fra en observatør, gjennom planetens sentrum og videre ut i verdensrommet treffer himmelhvelvingen på den andre siden av planeten.  Punktet befinner seg derfor i en retning som er 180° motsatt av retningen til zenit, og som har elevasjon -90°.


== Annen bruk av ordet ==
Ordet brukes også billedlig på engelsk og en rekke andre språk som det laveste punkt i billedlig forstand (lavmål), for eksempel i et menneskets sinn eller følelsesutvikling, eller i en aktivitet eller en yrkeskarriere.I matematikken brukes utrykket om det laveste punktet på en kurve, og i geografi for å beskrive et punkt på overflaten der overflaten i alle retninger ligger høyere. Uttrykket nadir kan også brukes om et himmellegemes laveste punkt, sett fra betrakterens synsvinkel, i dets tilsynelatende omløpsbane. Dette kan benyttes for å bestemme Solens posisjon, skjønt det er bare nøyaktig for en og samme breddegrad og bare mulig ved de lavere breddegrader.
Innen onkologien betegner nadir det laveste nivået av blodcelleantall mens pasienten gjennomgår behandling med cellegift. Diagnosen nøytropenisk nadir etter en cellegiftkur varer vanligvis i 7–10 dager.


== Referanser ==
Pandabil

Pandabil (engelsk: Panda car) er en betegnelse på små eller mellomstore biler som brukes av Storbritannias politi. De brukes til rutinepatruljer, mens utrykningsoppdrag overlates til større og raskere biler. 


== Beskrivelse ==
Pandabiler har navn etter pandabjørner ettersom de opprinnelig ble lakkert i svart og hvitt i mange styrker; enkelte brukte også blått og hvitt. Det antas at dette var inspirert av de svarte og hvite politibilene i USA, og ble innført for at det skulle være lett å gjenkjenne politikjøretøy selv på betydelig avstand. 
I 1980-årene gikk man over til å bruke hvite biler, vanligvis med gule eller røde refleksstriper. Dette skyldtes rett og slett et ønske om lavere kostnader. Senere har man i stor grad gått over til å bruke flerfargede biler, gjerne med kraftige signalfarger for å få maksimal synlighet i trafikken. 


== Biltyper ==
De vanligste typene, men ikke de eneste, som blir eller har blitt brukt som 'pandabiler er:

Austin Maestro
Austin/Rover Metro
Ford Escort
Ford Fiesta
Ford Focus
Hillman Imp
Mini
Morris Traveller
Vauxhall Astra
Vauxhall Vectra


== Se også ==
Armed response vehicle
Jam sandwich
Svartemaja
Jam sandwich

Jam sandwich eller jam butty (eg. «syltetøysmørbrød») er et engelsk slanguttrykk for en utrykningsbil fra politiet. Disse bilene er kraftigere enn de små og mellomstore patruljebilene, som er populært kjent som pandabiler. 
Uttrykket skriver seg fra 1970-årene, da man gikk over fra svarte og hvite eller blå og hvite bilder til hvite biler med en bred rød eller oransje refleksstripe langs siden, noe som kan minne om syltetøy klemt mellom to loffskiver. Det ble særlig kjent gjennom TV-serier som The Sweeney and Minder. 
De fleste styrker bruker nå andre farger, særlig kraftig gult og rød, for å gjøre bilene mer synlige. I London bruker Metropolitan Police Service sølvgrå biler med en bred rød stripe, som minner sterkt om de opprinnelige jam sandwiches. 


== Se også ==
Armed response vehicle
Pandabil
Svartemaja
Armed response vehicle

Armed response vehicle (ARV, «bevæpnet responskjøretøy») er i Storbritannias politi et kjøretøy som brukes for å transportere våpen slik at disse ved behov raskt kan gjøre tilgjengelig for polititjenestemenn. De brukes også til tider for å eskortere transporter av høyrisikofanger.
I det britiske politiet bærer tjenestemennene ikke rutinemessig våpen. Bare spesialtrente, autoriserte tjenestemenn kan bruke våpen, og disse kjører gjerne i ARV-er slik at de raskt kan komme ubevæpnede kolleger til unnsetning. Både bilene og mannskapene er alltid uniformert.
ARV-er ble først innført av West Yorkshire Police i 1976, da som instant response cars. Metropolitan Police Service i London tok dem i bruk i 1991, og hadde dét året 132 episoder hvor våpen var nødvendig.
Bilene er gjerne store sedaner eller firehjulsdrevne biler. I de fleste politistyrker er sjåføren en spesialtrent bevæpnet tjenestemann, med ansvar for å komme raskest mulig frem uten å sette allmennheten i unødig fare, mens en annen bevæpnet tjenestemann håndterer radiokommunikasjon slik at de er best mulig informert om situasjon når de kommer frem. I London er det også med en tredje tjenestemann med ansvar for å velge en rute som unngår trafikkorker i størst mulig grad, og som når de når målet håndterer kommunikasjonen med operativ leder.
Våpnene som fraktes i bilene er særlig Glock 17-pistoler og MP5-maskinpistoler. Begge våpen bruker 9mm ammunisjon, og regnes for å ha god treffsikkerhet og være kraftige nok til å stoppe en bevæpnet gjerningsmann.


== Se også ==
Jam sandwich
Pandabil
Svartemaja
Zenit (andre betydninger)

Zenit kan vise til:

Senit (astronomisk begrep)
Zenit (rakett) ukrainsk bærerakett
Zenit-satellitt, sovjetisk militær overvåkingssatellitt
Zenit-proberakett, sveitsisk rakett brukt 1967–1973
Zenit (kamera)
FK Zenit St. Petersburg, russisk fotballag
Zenit News Agency, katolsk internasjonalt nyhetsbyrå
Bayerischer Verfassungsgerichtshof

Bayerischer Verfassungsgerichtshof er forfatningsdomstolen i Fristaten Bayern. Den ble grunnlagt 30. mars 1850 som Bayerischer Staatsgerichtshof.
De 38 dommerne utnevnes ved simpelt flertall av den bayerske landdagen, og domstolen er øverste domstol i statsrettslige saker.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bayerischer Verfassungsgerichtshof – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Den bayerske landdagen

Den bayerske landdagen (Bayerischer Landtag) er parlamentet i delstaten Bayern. Parlamentsbygningen er Maximilianeum i München.
Parlamentet velges ved valg hvert femte år. Landdagen vedtar lover, statsbudsjettet og velger ministerpresidenten og regjeringen.


== Historie ==
Bayern har hatt et parlament siden 1819. Det besto under Kongeriket Bayern som Bayerische Ständerversammlung. Parlamentet besto av et førstekammer kalt Riksrådet (Kammer der Reichsräte) og et annetkammer kalt Representantkammeret (Kammer der Abgeordneten). Det er sistnevnte annetkammer som er forløperen til dagens landdag.
Etter novemberrevolusjonen ble et provisorisk nasjonalråd (1918 til 1919) etablert. Den første demokratiske landdag i Bayern eksisterte under Weimarrepublikken fra 1919 til 1933. Nasjonalsosialistene opphevet landdagen 30. januar 1934. Etter den andre verdenskrigen ble det først etablert en rådgivende landdag og i 1946 ble en ny landdag valgt av folket. Denne landdagen holdt sine møter i ulike lokaler i München inntil den flyttet inn i Maximilianum i 1949 og hvor den fortsatt er. Frem til 1999 eksisterte også Bayerns senat, men siden har Bayern hatt et enkammersystem.


== Valg ==
Bayerns landdag skal ha minst 180 medlemmer hvorav halvparten velges ved personvalg i 90 kretser. De øvrige 90 velges ved partilister. Det er i utgangspunktet partilistene som bestemmer forholdet mellom partiene i landdagen. Vinnerne av personvalget i kretsen kommer alltid med i landdagen, dersom vedkommendes parti kommer over sperregrensen. Dersom det fra et parti velges flere fra kretsene enn partiet tilkommer etter listevalget, kalles de overskytende overskuddsmandater. Disse blir utlignet med utjevningsmandater. Sperregrensen er 5 %.


=== Valgresultatene i landdagen fra og med 1946 ===


== Presidenter etter 1946 ==
Utdypende artikkel: Liste over presidentene for Den bayerske landdagen


== Bildegalleri ==

		
		
		
		
		


== Se også ==
Delstatsparlament
Landdag (historisk)


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bayerischer Landtag – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Landdagsvalget 2008 Arkivert 1. oktober 2008 hos Wayback Machine.
Slaget ved Wurzach

Slaget ved Wurzach var det andre slaget under Truchsess' felttog fra Kirchheim til sjøen Bodense gjennom den sørvestlige Tyskland.


== Bakgrunnen ==
Etter å ha vunnet Slaget ved Leipheim og tvunget fram oppløsning av bandene langs Donau marsjere deretter Truchsess' hær til Baltringen som ble inntatt og deretter sørover mot sjøen Bodense hvor de kom opp mot «Nedre Allgäu-banden» som var under ledelse av presten Florian Greisel.


== Slaget ==
Det ble en kortvarig affære for de 7 000 bøndene som utgjorde hæren. Bøndene var dårlig organisert og trent og de fikk raskt panikk etter at ligaens artilleri hadde skutt av tre salver inn i deres rekker. Truchsess hadde allerede sendt sitt kavaleri i forveien rundt og byen Wurzach. Herfra kunne de angripe og slå ihjel bøndene mens de flyktet. Fire erobrede kanonstykker ble tatt tilbake av ligaen.


== Etterspillet ==
Wurzach-slaget var i virkeligheten bare en forfektning mot det store slaget som ville ha funnet sted ved Weingarten den 15. april 1525 da Truchsess med sin hær fant en sterk bondehær, «Sjøbanden» på 12 000 mann som hadde fått støtte fra to større byer og eget artilleri. De to hærer først var stilt ansikt mot ansikt, men Truchsess innså at han hadde for lite krutt og trakk seg deretter tilbake til landsbyen Gaisbeuren. Om natten satte han fyr på landsbyen fordi han hadde lært at bøndene hadde planlagt et nattangrep. Dette stoppet det som kunne ha blitt et avgjørende slag, for bøndene trakk seg tilbake den neste dagen i påventelse av støtte fra andre bander .
Påsken som kom og førte til forhandlinger og våpenstillstand slik at Truchsess kunne forbereder seg på slag, men også på å forhindre et farlig oppgjør da det var landsknekter og andre profesjonelle soldater blant bøndene. Den 17. april blir Weingarten-traktaten underskrevet som fastslo at bøndene skulle få sine klager behandlet i en rettssak. Dermed var store deler av Schwaben nøytralisert slik at styrkene i den schwabiske ligaen kunne frigjøres for å bekjemper andre bander. Deretter brøt Truchsess opp og for nordover.


== Kilder ==
Miller, Douglas: Armies of the German Peasants' War 1524-26. 2003. ISBN 1-84176-507-4
Bokmålsordboka

Bokmålsordboka er en ordbok over bokmålet, utarbeidet ved Seksjon for leksikografi og målføregransking på Institutt for lingvistiske og nordiske studier ved Universitetet i Oslo i samarbeid med Språkrådet. Fra 2016 er Bokmålsordboka, sammen med Nynorskordboka, åpent og allment tilgjengelig på nett fra Universitetet i Bergen. Ordboken var originalt tilgjengelig via domenet ordbok.uib.no, men fra og med 2022 har den vært tilgjengelig via domenet ordbokene.no.
Bokmålsordboka utkom parallelt med Nynorskordboka i 1986. Reviderte utgaver kom i 1993 og 2005. Bokmålsordboka og Nynorskordboka viser offisiell rettskrivning og bøyning, har med opplysninger om uttale, etymologi, definisjoner, faste uttrykk og eksempler på anvendelse. I nettutgaven vises treff i de to ordbøkene sammen, men på forskjellig måte. Dette kan virke villedende.En større revisjon av Bokmålsordboka og Nynorskordboka er i gang ved Universitetet i Bergen. En viktig del av oppdraget til prosjektet er å gjøre utformingen av de to ordbøkene likere i struktur og omfang. Arbeidet ble påbegynt i 2018 og skal være fullført i 2023.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Søk i Bokmålsordboka og Nynorskordboka
Slaget ved Zabern

Slaget ved Zabern fant sted 15-16. mai 1525 i Alsace under Den tyske bondekrigen. Slaget ble utkjempet av en bondehær under ledelse av Erasmus Gerber mot en samling av leiesoldater fra Spania, Tyskland, Flandern, Italia, Albania og Frankrike under ledelse hertug Anton av Lorraine. Bondehæren ble slått av hertugens leiesoldater.


== Bakgrunnen ==
Ved slutten av april 1525 hadde velorganiserte styrker av bønder blitt mobilisert i Alsace og langs elven Sundgau. Gruppen fra nedre Alsace-regionen hadde 18 000 mann og var den største hærstyrken i denne konflikten. Opprøret var så velorganisert at en nær totalmobilisering av den mannlige befolkning var mulig. Bondehæren jagde bort de øverste stender og den 12. mai marsjerte de til Zabern fra Mauermunster. Hertugen av Lorraine ville ikke forhandle bondeopprørene og følte seg tvunget til å gripe inn. Han samlet en sterk hær på 11 000 mann.


== Slaget ==
Den 15. mai 1525 blir Slaget ved Zabern innledet vet at begge parter åpnet artilleri-ild mot hverandre. Hertugen ble overrasket over bondehærens ildkraft. Han trekker styrkene tilbake opp til skråningene der landsbyene St Johann og Steinburg lå og ble stående der resten av dagen. Erasmus Gerber besluttet seg for å tilkalle forsterkninger fordi hans styrker var for få til å foreta et angrep.
Den neste dagen var to kolonner kommet fram. Mens den ene gikk inn i Lupstein langs elven Zorn, stoppet den andre 6 km vekk uten å gripe inn i stridighetene. Lupstein ble raskt et åsted for et brutal blodbad på bøndene. For å slå ned all motstand var hertugen tvunget til å ødelegge landsbyen Lupstein, uten at bøndene i byen Zabern kunne gjør noe. 
Bøndene i Zabern skulle overgi seg etter en kortvarig forhandling og de gikk med på betingelsesløs overgivelse. Hundre gisler ble først sendt til hertugens leir utenfor byen Zabern som garanti. Men leiesoldatene gikk på eget initiativ gikk til angrep og massakrerte gislene. Dette ble stående som et signal om at bøndene i Zabern var slått ved overraskelsesangrep. I panikk ble flere tusener drept i en massakre som måtte beskrives som virkelig ondskapsfull. Med svik og kaldblodighet hadde hertugen tillatt et overgrep på vergeløse folk og hans leieknekter var kommet utenfor kontroll.


== Etterspillet ==
Da hertugen skulle drar hjem møtte han en bondehær fra midtre Alsace. Han knuste bøndene under Slaget ved Schweiler før han kom til Nancy, sin residensby. Med dette var hele bondeopprøret nådeløst slått ned. Overgrepene som hadde hendt mot bøndene i Alsace sagt å være verre enn i lignende hendelser i Tyskland.


== Referanser ==
Ebba Lodden

Ebba Lodden (født 9. november 1913 i Tønsberg, død 14. januar 1997) var Norges første kvinnelige fylkesmann.Hun var fylkesmann i Aust-Agder fra 1974 til 1983, og representerte Arbeiderpartiet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ebba Lodden hos Stortinget 
(no) Ebba Lodden hos Norsk senter for forskningsdata