jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kanadaskogen

Kanadaskogen ligger vest for Damsgårdsfjellet i Fyllingsdalen bydel i Bergen. Skogen har vært tumleplass for barn i generasjoner og er en viktig ressurs for turglade mennesker i bydelen. Skogen er forsynt med en badeplass i ferskvann. Bergen Vest Airsoftklubb, speideren, buekorps og orienterinsentusiaster er bare noen av de som til daglig benytter ressursene Kanadaskogen har å by på. Inngang til Kanadaskogen er gjennom Nordnesdalen, fra Olsokfjellet og Damsgårdsfjellet i øst, Spelhaugen i sør, Nipedalen i nord og Bjørndalsskogen og Tennebekk i vest.
Kanadaskogen er også en viktig del av kulturhistorien til Bergen, i tillegg til gamle steingjerder, hyttebebyggelse og terrasser som tidligere skilte innmark fra utmark, har skogen en rekke bygg som ble bygget og brukt under andre verdenskrig, bl.a. en fangeleir som ble brukt av tyskerne. 
På slutten av 1800-tallet var det mange hytter som ble bygget i Nordnesdalen, den sørøstlige delen av Kanadaskogen. Denne utbyggingen varte frem til andre verdenskrig, Det var både private hytter og hytter eid av ulike lag. Området var spesielt brukt av Laksevåg-beboere, men også av byfolk fra Bergen. Det er i dag ikke mange hytter igjen, men Viggohytten og Laksevåghytten er to av hyttene som fremdeles brukes og holdes vedlike.  
Det ble i 2006 opprettet en egen forening til skogens beskyttelse og vedlikehold, som finnes på https://www.kanadaskogensvenner.no Denne foreningen i sammen med Aksjonsgruppen "Varig vern av Kanadaskogen" var nøkkelspillere i å få stoppet et planlagt krematoriet og gravplass på Tennebekk.


== Navnets historie ==
En lørdagskveld i 1918 er 1. Laksevåg speidertropp på tur til Tennebekkskogen. Speiderne sitter rundt leirbålet om kvelden og prater om litt av hvert, bl.a. om de store skogene i Canada. Plutselig sier troppsfører Wilhelm Wilhelmsen «Jeg foreslår at vi døper denne skogen for Canada». Det lød et enstemmig «JA» fra alle guttene. Lite ante vel de den gang at navnet «Canada» skulle bli så godt kjent at det ble det offisielle navnet på skogen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kulturminnegrunnlag pdf.
Josefines gate (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Josefines gate.Josefines gate (1-41, 2-42) er en gate i Homansbyen i Oslo. Den går fra Pilestredet ved Bislett plass, krysser Hegdehaugsveien og Uranienborgveien, og ender langs Uranienborgparken der Uranienborg kirke ligger. Josefines gate fikk sitt navn i 1864 og er oppkalt etter Oscar Is make dronning Josefine 1807-1876.
Mellom Hegdehaugsveien og Bislet ligger flere fine villaer fra den opprinnelige Homansbyen (arkitekt G.A. Bull 1858–62). Nr. 16, nå Josefine Vertshus, var boligen til Asbjørn Krag i Stein Rivertons kriminalromaner. Adresse til Josefines gate har også Rudolf Steiner-huset, den tidligere Oslo kommunale kvinneklinikk og arkitektenes hus. I den tidligere hagen i Josefines gate 21, ved krysset med Hegdehaugsveien, ligger den lille, offentlige parken Josefines park.


== Bygninger ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Josefines gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 287. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1955. Oslo: Fredhøi. 
Geir Tandberg Steigan: Arkitektur og historie i Oslo (Arkitekturhistorie.no)
Bruun, Ole Daniel (1999). «343: Homansbyen». Arkitektur i Oslo. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 60-62. ISBN 82-573-0948-6. 
Byen bak slottet: Uranienborg–Majorstuen (2. utg.). Oslo: Bydelsutvalg 2. 1988. ISBN 8271650319. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Mauritz Hansens gate (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Mauritz Hansens gate.Mauritz Hansens gate (1-5, 2-8) er en meget kort gate i Oslo. Den går mellom Pilestredet og Welhavens gate parallelt med Parkveien. Den fikk sitt navn i 1864 og er oppkalt etter forfatteren Mauritz Hansen (1794–1842).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Mauritz Hansens gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 360. ISBN 978-82-573-1760-7.
Linstows gate (Oslo)

Linstows gate (3-5, 4-6) er en meget kort gate i Oslo. Den går mellom Wergelandsveien ved Slottsparken og Sven Bruns gate. Den fikk sitt navn i 1885 og er oppkalt etter slottets arkitekt Hans Ditlev Franciscus von Linstow (1787–1851).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Linstows gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 337. ISBN 978-82-573-1760-7.
Sven Bruns gate (Oslo)

Sven Bruns gate (1-9, 2) er en meget kort gate i Oslo. Den går mellom Holbergs plass og Hegdehaugsveien. Den fikk sitt navn i 1896 og er oppkalt etter Trefoldighetskirkens sogneprest Sven Brun (1812–1894).


== Bebyggelse ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sven Bruns gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 549. ISBN 978-82-573-1760-7.
Welhavens gate (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Welhavens gate.Welhavens gate (1-21, 2-22), tidligere Asylgaden etter Pleiestiftelsen for Smaabørn, er en kort gate i bydel Frogner i Oslo. Den går mellom Holbergs plass og Parkveien, parallelt med Pilestredet. 
Den fikk sitt navn i 1874 og er oppkalt etter dikteren Johan Sebastian Welhaven (1807–73). 
I nr 5 bodde Herman Harris Aall etter krigen.I nr 9, «Jebegården», lå tobakksfabrikken Fredrik Jebe & Co. Cigar- og Cigaretfabrik som skal ha introdusert ordene cigar og cigarette i Norge. Fabrikken ble grunnlagt i Karl Johans gate i 1865 og flyttet senere til Welhavens gate, og markerte seg med kjente merker som Marboro og Craven «A».


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Welhavens gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 630. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Arild Svensgam (1999). «Welhavens gate». De er døde - men lever fortsatt i Oslo! Gateskiltene i Oslo oppkalt etter avdøde personer (2. utg.). Oslo: Galehuset forlag. s. 221. ISBN 82-992894-2-4.  [Versjon på Bokhylla.no, tilgjengelig for norske IP-adresser]
Pilestredet (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Pilestredet.Pilestredet (1-35, 39-109, 4-100) er en av de lengste gatene i Oslos bykjerne og strekker seg over bydelene St. Hanshaugen og Frogner. Den går fra Professor Aschehougs plass, videre over C.J. Hambros plass forbi Bislett stadion opp langs med Stensparken bort til Ullevålsveien. 
Gaten fikk navnet Pilestredet rundt 1820, ettersom det var mange piletrær langs veien. Den kaltes tidligere Rakkerstrædet, fordi dette var veien til byens avfallsplass Nattmannshaugen (i dag øvre del av Pilestredet park). Assessor Jørgen Brochmann, som eide en løkke omtrent ved nåværende C.J. Hambros plass, fikk gjennomført navnebyttet da han ikke ville bo ved en gate med så simpelt navn. Blant annet Helsedirektoratet, statsadvokaten i Oslo og Juridisk fakultet ved Universitetet i Oslo har kontorer i Pilestedet.  
Gaten er representert i den norske utgaven av Monopol.


== Kjente adresser ==
Pilestredet 18, tidligere Peckelgården. Oppført på 1700-tallet, fredet, men totalskadd av brann 1974 og revet i 1975.
Henrik Wergelands bolig i Pilestredet 31 «Hjerterum».
Oslomet – storbyuniversitetet har administrasjonsbygget i nr. 46 og med flere bygninger oppover i nr. 46-52, samt nr. 35 og 32.
Bislett stadion ligger langs Pilestredet (Bislettgata 1 er adressen).
Pilestredet 30 var i en periode Edvard Munchs barndomshjem, og huser i dag Blitzmiljøet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Pilestredet». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 447-448. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Pilestredet, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kongens gate

Kongens gate finnes flere steder:

Kongens gate (Oslo)
Kongens gate (Trondheim)
Kongens gate (Kristiansand)
Kongens gate (Fredrikstad)
Kongens gate (Skien)
Kongens gate (Bodø)
Kongens gate (Ålesund)
Kongens gate (Vardø)
Kongens gate (Sør-Varanger) – Kirkenes
Kongens gate (Rauma) – Åndalsnes
Kongens gate (Narvik)
Kongens gate (Moss)
Kongens gate (Kongsberg)
Kongens gate (Steinkjer)
Kongens gate (Hønefoss)
Kongens gate (Sandefjord)
Kongensgate (Larvik) – Stavern
Kongensgate (Askim)
Øvre Slottsgate (Oslo)

Øvre Slottsgate (3-29, 2-20) er en gate i Oslo sentrum. Den går mellom Rådhusgata, parallelt med Nedre Slottsgate, til Grensen. Den fikk sitt nåværende navn rundt 1750, tidligere het den Raadhusgade. 


== Bygninger ==
Nr.2 – Perminalen
Nr.3 – Sentralen, tidligere Christiania Sparebank. Oppført i 1899-1901 ved arkitekt Henrik Nissen. Tilbygget fra tidlig på 1920-tallet er av Henrik Nissen d.y.
Nr.4 – Forretningsgård fra 1897 tegnet av arkitekt Hagbarth Martin Schytte-Berg.
Nr.5 – Forretningsgård fra 1898 tegnet av Hagbarth Martin Schytte-Berg.
Nr.6 – Dammgården. Forlagshus ferdigstilt i 1877 ved arkitekt Ove Ekman.
Nr.7 og 8 – Forretningsgårder fra 1896–1898 av Ivar Cock.
Nr.9 – Forretningsgård oppført 1885. Norsk Undertøimagasin har hatt butikk i første etasje siden 1908.
Nr.10 – Forretningsgård i mur oppført 1876 ved J.E. Maurer. Grøndahls Flygel-og Pianolager hadde lokaler i bygningen fra 1911.
Nr.11 – Kristiania Haandværkeres Sparekasse oppført 1895–1897 ved arkitekt Ivar Cock og Olaf Lilloe.
Nr.12 – Hjørnegård mot Karl Johans gate; «Thunegården». Gården ble oppført 1860 og bygget om ved Ove Ekman i 1874. Gården eies av gullsmed- og urmakervirksomheten N.M. Thune.
Nr.14 – «Halléngården», også en hjørnegård mot Karl Johans gate. Gården ble oppført i 1875 og arkitekt var Carl Friedrich Gerhardt.
Nr.17 – Forretningsgård fra 1931. Arkitekter var Lars Backer og F.S. Platou.
Nr.18–20 – På området lå Køkeritz-Væveriet. Disse ble på 1860-tallet slått sammen til en gård. Arkitekter var Harald H. Lenschow og Christian Grosch.
Nr.21 – Horngården. Bygningen har også adresse Karl Johans gate 18 b-c. Forretningsbygg fra 1929–1930 ved Lars Backer. Ferdigstilt av F.S. Platou etter Backers død.
Nr.23 – Hjørnegård mot Karl Johans gate opprinnelig fra midten av 1800-tallet og huset Bruns Bageri. Bygget om ved arkitekt Bredo Berntsen i 1918 for Bøndernes Bank. Katti Anker Møller åpnet Norges første mødrehygienekontor i bygningen i 1924.
Nr.25 – «Fabritiusgården». Bygård oppført i 1854 og sannsynligvis tegnet av arkitekt Johan Henrik Nebelong før han forlot Norge.
Nr.29 – Bygning oppført i 1889 ved arkitekt Christian Reuter. Den har i lange perioder vært tilholdssted for grafiske bedrifter.


== Bilder ==

		
		
		


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Øvre Slottsgate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 641. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Øvre Slottsgate, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (Ø)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Byantikvarens gule liste
Nobels gate (Oslo)

Nobels gate (1-45, 2-32) er en gate i Oslo. Den starter ved Frognerkilen, krysser Drammensveien, Bygdøy allé, Eckersbergs gate og Solheimgata og munner ut i Frognerveien ved Frognerparken. Den var opprinnelig alléen sørfra til innkjørselen til gårdstunet på Frogner hovedgård og hadde navnet Frognergaden mellom 1879 og 1901. Sitt nåværende navn fikk den i 1901, da den ble oppkalt etter den svenske industrimanneen og legatstifteren Alfred Nobel (1833–1896). 
Gaten er representert i den norske utgaven av Monopol. Et trikkestopp med samme navn ligger i Drammensveien.


== Bygninger ==


== Referanser ==


=== Anvendt litteratur ===
Bruun, Ole Daniel (1999). Arkitektur i Oslo. Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 82-573-0948-6. 
Tvedt, Knut Are, red. (2010). Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Heiberg, Kirsten, red. (1998). Skarpsno: Fra løkke til fasjonabelt strøk. Oslo: Skarpsno vel. 


== Eksterne lenker ==
(en) Nobels gate, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Grensen (Oslo)

Se pekerside for andre forekomster av Grensen som veinavn.Grensen (1–19, 2–20) er en gate i Oslo. Den går fra Stortorvet til Professor Aschehougs plass. Tidligere het gaten Grændsegaden som senere ble forkortet til Grændsen og som i dag skrives Grensen. Navnet uttales med tonem 1 (som i «bønder»).Ruter la i 2009 planer om å gjøre gaten bilfri.


== Utvalgte bygninger ==
Grensen 1 er Stortorvets Gjæstgiveri, et bindingsverkhus fra 1700-tallet hvor det drives restaurant. Bygningen ligger med hjørnet ut mot Stortorvet. Stortorvets Gjæstgiveri er et fredet kulturminne.

Nummer 2 ligger på den andre siden av gaten og er en forretningsgård fra 1893 tegnet av Ove Ekman. Gården kalles gjerne Larssengården etter Johan O. Larssen, som kjøpte den i 1909, og som drev utstyrsbutikk i bygningen. Grensen 2 er lokalt listeført som kulturminne.Grensen 3 ligger på samme side som Stortorvets Gjæstgiveri og er en bygning i funkisstil med hjørnefasaden ut mot Grensen og Grubbegata. Bygget ble reist i 1932-33 som hovedkontor for Akers Sparebank ved arkitektene Morgenstierne & Eide. Bygningen er lokalt listeført som kulturminne.Grensen 5–7 går under betegnelsen Sontumgården og er en forretningsgård reist for bilfirmaet C.E. Sontum & Co i 1899–1900 ved arkitekt Kristen Rivertz. Fasaden er ved Oscar Hoff. Gården har et indre gårdsrom som strekker seg gjennom nesten hele kvartalet. De indre bygningene ble brukt som fengsel fra 1901 til 1933. I 1929 startet salmaker Jørgen Jørgensen fabrikken Norrøna i andre etasje i nr.7. Også Sontumgården er lokalt listeført som kulturminne.Grensen 8 har navnet Kjøpmann Kjos’ gård og er en gammel kjøpmannsgård. Den består av to gårder, den ene ble oppført cirka 1800. Den ble bygget om i 1879 av arkitekt Hjalmar Welhaven. Gården som vender mot gaten kan spores tilbake til 1700-tallet. Grensen 8 er lokalt listeført som kulturminne.Grensen 9 var en forretningsgård der blant annet Rieker's Fetevarer holdt til på begynnelsen av 1900-tallet. Grensen 9 er i dag en forretningsgård av nyere dato, fra 1982, tegnet av Kari Nissen Brodtkorb. I bakgården holdt tidligere Miljøhuset til. Her ligger eldre bindingsverkhus som antakelig er fra begynnelsen av 1800-tallet. Både nummer 9 og bakgården i 9b er lokalt listeført som kulturminne.Brødrene Wolds gård i nummer 10 omtales også som Mona Lisa-huset etter restauranten som har lokaler i bygningen. Den ble reist for brødrene Wold i 1862–1863 etter tegninger av arkitekt Henrik Thrap-Meyer og bygget om i 1912 og 1932 ved Einar Engelstad. I første etasje lå «Brødrene Wold Colonial Fedevare og Brændevinshandel», og i 1880 åpnet Norges første telefonsentral i etasjene over, International Bell Telephone Company. Også Grensen 10 er lokalt listeført som kulturminne.Grændsens Skotøimagazin, Grensen 12.Norske Folk-gården, Grensen 17.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Grensen i Oslo byleksikon
Morten Krogstad, red. (1996). Kristiania i Sentrum. Fortidsminneforeningen i Oslo og Akershus. s. 328–337. ISBN 8299359902. 
Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1945 (samt tillegg for 1945–1955). Oslo: Fredhøi. s. 119, 30.
Gabels gate (Oslo)

Gabels gate (1–49, 4–50) er en gate i Oslo. Den starter nord for jernbanens sporområde ved Frognerstranda på Skillebekk, krysser Drammensveien og ender ved Frognerveien på Frogner.
Gabels gate ble i 1891 oppkalt etter visestattholder Frederik Gabel (ca. 1645-1708). Det er en klassisk vestkantgate med bygårder hovedsakelig fra 1890-årene og bebyggelse av varierende alder i midten. Gatereguleringen over Gimlehøyden ble ikke alltid gjennomført som planlagt. Gabels gate skulle ha vært krysset av Abels gate, men av denne gjenstår bare en liten rest i form av Cato Guldbergs vei på østsiden av Gabels gate i tillegg til Fritzners gate oppe på høyden.
Gabels gate har mange verneverdige hus som er oppført på Byantikvarens gule liste, særlig i begynnelsen og slutten av gaten.
Gaten er representert i den norske utgaven av Monopol.


== Bygninger i utvalg ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon: Gabels gate
Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1945 (samt tillegg for 1945–1955). Oslo: Fredhøi. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (G)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Listeførte bygninger i Kulturminnesøk
Ringgata (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Ringgata.Ringgata (1-5, 2-4) er en gate i Oslo. Den ligger på Tøyen i bydel Gamle Oslo og går fra baksiden av Munchmuseet til Hagegata. 
Navnet har sin opprinnelse i at den var tenkt å være en del av et større ringsveiprosjekt rundt Oslo sentrum, planlagt i 1880-årene i etterkant av den store byutvidelsen i 1878 og lagt i grenseområdene mellom Oslo og Aker kommuner. Gata ble derfor anlagt mye bredere enn eksisterende gater i nabolaget.En senere versjon av prosjektet, den såkalte Kirkeveiringen (Ring 2) fra Skøyen til Galgeberg via Ullevål sykehus, ble senere ferdigstilt i 1950-årene, men ble i dette området lagt til Finnmarkgata. Ringgata gjenstår nå som en kort gatestump med boligblokker fra slutten av 1940-tallet og begynnelsen av 1950-tallet.
Gata er representert i den norske utgaven av Monopol.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ringgata». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 465. ISBN 978-82-573-1760-7.
Jørgen Moes gate (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Jørgen Moes gate.Jørgen Moes gate (1-3, 2) er en kort gate i Oslo. Den går fra Holtegata ved Uranienborg kirke til Daas gate ved Briskeby brannstasjon, og ligger i bydel Frogner. 
Gaten fikk sitt navn i 1885 og er oppkalt etter biskop, eventyrsamler og dikter Jørgen Moe (1813–1881). Gamle kart tyder på at gaten var tenkt forlenget nordvestover helt til Fuglehauggata, men dette skjedde ikke, og i dag står Briskeby brannstasjon (oppført 1963) som fondmotiv i nordvest.
Leiegårdene i nr. 1 og 1B ble tegnet av den svenske arkitekten Anselm Liljeström og oppført i 1890. Nr. 3 ble tegnet av N.S.D. Eckhoff og oppført i 1887–88.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Jørgen Moes gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 288. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (J)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 


== Bilder fra gaten ==
Trosterudveien (Oslo)

Trosterudveien (1A–69, 2B–52) er en vei på Ris i Oslo ytre vest. Veien går fra Slemdalsveien til Melkeveien. En rekke villaer er matrikulert til Trosterudveien. Nederst i veien ligger det en transformatorstasjon som av utseende kan forveksles med en kirke. Vegg i vegg med denne ligger Ris pumpestasjon som står for områdets vannforsyning.
Veien fikk  i 1917 navnet etter husmannsplassen Trosterud under Ris.
Veien er representert i den norske utgaven av Monopol.


== Litteratur ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (T)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 26. oktober 2014. Besøkt 7. november 2015.
Skarpsno

Skarpsno er et strøk i Oslo, mellom Skillebekk, Gimle og Skøyen beliggende i bydel Frogner. Skarpsno ligger langs Frognerkilens nordside, vis-à-vis Bygdøy, og har lystbåthavn langs sjøsiden. Gjennom strøket går Drammensveien, som de fleste har adresse til, og E 18 langs Frognerkilen nærmere sjøen. 
Skarpsno var en plass under Frogner hovedgård ved utløpet av Terningbekken, bolig for fergemannen som rodde folk til og fra Bygdøy. Hans stuebygning lå på fjellryggen vest for Skarpsnoparken, omtrent ved enden av C.A. Pihls gate. Skarpsno brygge var havn og badeplass for gården Frogner. 
Bebyggelsen er i hovedsak fra 1890-tallet og består av en rekke flotte villaer. En bevaringsplan for området ble vedtatt i 1992. I strøket finnes parkene Frøyas have og Skarpsnoparken. Stedet er representert i den norske utgaven av Monopol.
Skarpsno har trikkeforbindelse til Oslo sentrum ved Skøyenlinjen. Skarpsno hadde også togforbindelse ved Skarpsno stasjon på Drammensbanen, i drift fra 1882 til 1973. 


== Navnet ==
Stedsnavnet er i Oslo byleksikon og Store norske leksikon forklart som 'det skarpe hjørne' av nederlandsk Scarpen oort med henvisning til Isaac van Geelkercks kart fra 1649, eller som en forvanskning av Escarpe du nord, 'Nordskansen'. Forklaringen skyldes en sammenblanding med den spisse nordre bastion på Akershus festning, som på Geelkercks kart fra 1649 er kalt «Scherpen oort». Geelkercks kart omfatter ikke Skarpsno, og det er usannsynlig at det har ligget en skanse her. Navnet finnes flere steder i Norge og forklares ofte som beskrivende for et værhardt sted.


== Ambassader ==
(fra vest mot øst)

Brasil
Egypt
Danmark
Polen
Serbia
Belgia
Sør-Afrika
Iran
Kroatia og Venezuela (samme bygg)


== Litteratur ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
(en) Skarpsno – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Skikkelige Skarpsno», Aftenposten 1. mars 2008
Falsk korallslange

Falsk korallslange er en slange som lever i Amazonas og på Trinidad.


== Beskrivelse ==
Falsk korallslange er middels stor, og blir 60–90 cm lang. Ryggsiden er rød med svarte tverrstriper, og buken er hvit. Tegningene minner om de giftige korallslangene som finnes i det samme området, men den falske korallslangen er helt harmløs. Arten har på samme måte som kvelerslangene rester av bakbein i form av to sporer på hver side av analåpningen. Begge lungene fungerer, men venstre lunge er redusert.


== Habitat ==
Falsk korallslange lever i jordganger under bakken, og forekommer både i tropisk regnskog og i jordbruksområder. Viktige byttedyr er ormeøgler, andre slanger og ormepadder. Arten er nattaktiv, og jakter på marka og i vann. Falsk korallslange legger 3–13 egg i hvert kull.


== Taksonomi ==
Arten regnes nå som det eneste nålevende medlemmet i familien Aniliidae. Tidligere ble de svært like valseslangene og dvergvalseslangene, som lever i Asia, regnet til den samme familien.
Mange fossile arter regnes til Aniliidae, eller til den overordnede gruppen Anilioidea. En må være klar over at paleontologer ofte bruker disse navnene i en vid betydning. Noen av de fossile artene var sannsynligvis valseslanger, dvergvalseslanger, skjoldhaler, eller tilhørte grupper som er helt utdødd.
Australophis levde i Argentina i sen kritt, og Hoffstetterella er kjent fra paleocen i Brasil.  Den eiendommelige og storvokste Colombophis er kjent fra miocen i Venezuela. Den mest kjente europeiske representanten for gruppen er Eoanilius, som er funnet i avsetninger fra eocen og oligocen. Slekten Michauxophis fantes i Europa helt fram til pliocen.
Flere arter i slekten Coniophis er funnet i lag fra kritt, paleocen og eocen i Nord-Amerika, men fossiler som regnes til denne slekten, er også kjent fra Sør-Amerika, Afrika og Europa. Coniophis dabiebus fra Sudan er en av de eldste slanger som er kjent. Coniophis er sannsynligvis et para- eller polyfyletisk oppsamlingstaxon for ulike tidlige slanger.


=== Fylogeni ===
Følgende kladogram viser slektskapsforholdene innenfor Alethinophidia ifølge Vidal & Hedges. Den lite kjente sørøstasiatiske slekten Xenophidion er ikke tatt med i denne studien. Afrophidia utenom de avanserte slangene danner en naturlig gruppe som eventuelt kan kalles Henophidia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Falsk korallslange i Encyclopedia of Life 
(en) Falsk korallslange i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Falsk korallslange hos Fossilworks 
(en) Falsk korallslange hos Reptile Database 
(en) Falsk korallslange hos ITIS 
(en) Falsk korallslange hos NCBI 
(en) Kategori:Anilius scytale – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anilius scytale – detaljert informasjon på Wikispecies 
The Reptile Database - Anilius scytale
biolib.cz – False Coral Snake Anilius scytale (Linnaeus, 1758)
Paleobiology Database – Aniliidae