jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hunndalen

Hunndalen er et nærings- og boligområde i Gjøvik kommune (i Innlandet fylke). Området regnes i dag som en av Gjøviks bydeler og ligger ca. tre kilometer vest for Gjøvik bysentrum.


== Historie ==
Hunndalen som industristed er et av de eldste i Oppland. Selve nerven i Hunndalen var dengang Toten Cellulosefabrikk (nedlagt 1981). Bedriften O. Mustad & Søn AS (produsent av fiskekroker og jernvareutstyr) er fortsatt aktiv i området etter en rekke nedbemanninger. Mustads gamle industriområde har de siste årene blitt revitalisert med en rekke nye foretak – og fremstår i dag som Mustad Næringspark beliggende på grensen mellom Hunndalen bydel og Gjøvik sentrum. Den gamle og pittoreske mursteinsbebyggelsen langs Hunnselva huser pr. 2012 en rekke nye foretak, som for eksempel Telenor kundeservice og diverse lokale entreprenører.


== Kirke ==
Hunn menighet omfatter Hunndalen og store deler av Nordbyen. Menighetens kirkebygg ligger på grensen mellom de to bydelene, og samles i nye Hunn kirke med adresse Åsveien 35.


== Skole, barnehage og fritid ==
I bydelen ligger to skoler, Blomhaug barneskole med nesten 400 elever og Vardal ungdomsskole. Hunndalen har også en rekke barnehager, blant annet Huskestua, Marka og Misjonshuset.
Fritidsklubben "Møteplassen" som er åpen på onsdager er populær blant bydelens unge innbyggere. 
Det er også en ballbinge på Vardal idrettsplass, noen fotballbaner og en lekeplass beliggende  langs Hunnselva i det som nå kalles Elveparken.


== Forretninger, firmaer i Hunndalen ==
Bilbyen Hunndalen kalles tettstedet av de som skal se på bil. Tre store dagligvareforretninger finnes også i bydelen i tillegg til både Lekeland og nytt kjøpesenter i Kallerud Handelspark.


== Kjente personer fra Hunndalen ==
Ole Evinrude, norsk-amerikansk oppfinner
Ingvild Flugstad Østberg, langrennsløper
Jan Erik Larssen, programleder i Broom, tidligere i Autofil
Viggo Sandvik, tidligere vokalist i Vazelina Bilopphøggers
Bent Tomtum, tidligere norgesmester i hopp.
Håkon Paulsberg, visesanger
Terje Dalby, programleder NRK.
Cecilie Lundgreen

Cecilie Lundgreen (født 6. februar 1973) er en norsk golfspiller fra Borregaard Golfklubb. 
Som amatør vant hun det norske juniormesterskapet i 1991 og norgesmesterskapet for kvinner i 1994. Hun ble profesjonell 1. juni 1997. I 1999 debuterte hun på Ladies European Tour (LET), hvor hun i 2001 ble nr. 28 på Order of Merit, hennes beste år så langt. Hennes beste plassering i en turnering er annenplassen i South African Masters i 2001. Etter å falt ut av Europatouren grunnet for lav plassering på pengelista, spilte Lundgreen på LET Access Series, nivået under LET, fram til 2012. Da kvalifiserte hennes plassering på pengelista henne for LET-sesongen 2013.
Utenfor golfbanen har hun engasjert seg for blinde og svaksynte i Zimbabwe, og har tatt initiativ til pro-am-turneringen Eyes for Zimbabwe som er blitt arrangert både i Norge og Zimbabwe.


== Eksterne lenker ==
Profil hos Ladies European Tour
«Eyes for Zimbabwe» & Cecilie Lundgreen. This is my story …
Willie Park jr.

Willie Park jr. (født 1864, død 1925) var en av sin tids ledende profesjonell golfspillere.
Parks hjemby, Musselburgh i Skottland, var et sentrum for golf på den tiden, og blant de stedene der The Open Championship ble arrangert gjennom mye av hans unge liv. Hans far, Willie Park sr., og hans onkel, Mungo Park, vant begge The Open da han var ung. Park selv vant mesterskapet i 1887 og 1889.
Park var kjent for sitt fremragende nærspill, fremfor alt puttingen, som kompenserte for hans mer ustabile langspill. Han kalte sin putter «Old Pawky» og han mente at det var den som gjorde at han kunne vinne de turneringene han stilte opp i. Putteren er bevart på Woking Club utenfor London. På en sølvbrikke på skaftet står det «It hold mony a guid putt» (skotsk for «Den senket mange putter»).
På Parks tid var det ikke mulig for golfspillere å leve av premiepengene, og Park tok over familiens golfutstyrforetak. Han etablerte en eksportindustri da golfen begynte å spre seg internasjonalt, og patenterte flere køllemodeller.
Hans bok The Game of Golf (1896) var den første golfboken som var skrevet av en profesjonell spiller. Han arbeidet i tillegg som banearkitekt og har tegnet omkring 170 golfbaner i Europa, USA og Canada.


== Referanser ==
Vibeke Stensrud

Vibeke Stensrud (født 29. september 1973) er en norsk golfspiller. Hun er blitt norgesmester fire ganger: i 1990, 1991, 1993 og 1995, og ble europamester for amatører i 1993.Stensrud ble profesjonell høsten 1996 da hun debuterte på Ladies European Tour. Året etter spilte hun sin første hele sesong på touren. Sin beste sesong hadde hun i 2000, da hun endte som nr. 17 på Order of Merit. Hennes beste plassering var to andreplasser; British Masters to slag bak vinneren Trish Johnson i 2000, og i Open de France i 2003. Da delte hun andreplassen med nettopp Johnson, ett slag etter vinneren.


== Referanser ==
Dartmoor

Dartmoor er en nasjonalpark i Devon i England som dekker et areal på 954 km².

Området består av myrlandskap med flere hundre granittopper, kjent som tors. Granitten som utgjør opplandet ble i dets geologiske historie dannet i den epoken som kalles karbon. Disse høydene gir habitat for dyrelivet i Dartmoor. Det høyeste punktet er High Willhays, 621 moh. 
Det er en svært mange fornminner og arkeologiske funnsteder i området. Det er tallrike forhistoriske bautasteiner i området, omtalt som menhirs eller longstones, foruten steinsirkeler, ganggraver, steinvarder og steinrekker.Deler av Dartmoor har blitt brukt som militær skytebane i mer enn 200 år. Resten er åpent for fri ferdsel, og området tiltrekker mange turister. Nasjonalparken bestyres av en National Park Authority med 22 medlemmer som er rekruttert fra både nasjonale som lokale myndigheter.
Dartmoor var med i fjernsynsserien Seven Natural Wonders som det fremste av de syv i det sørvestlige England.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Durrance, E.M.; Laming, D.J. (1982): The Geology of Devon. University of Exeter. ISBN 0-85989-247-6.
Hunt, P.J.; Wills, G.L., red. (1977): Devon Wetlands, Exeter: Devon County Council ISBN 0-903849-19-4.
Milton, Patricia (2006): The Discovery of Dartmoor, a Wild and Wondrous Region. Chichester: Phillimore. ISBN 1-86077-401-6.


== Eksterne lenker ==
(en) Dartmoor – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

Dartmoors offisielle nettsted
Dartmoor National Park Authority Arkivert 2. april 2011 hos Wayback Machine.
Yare

Yare er en elv i Norfolk i England. Den nedre delen av elven renner gjennom nasjonalparken The Broads, hvor flere bielver renner inn i Yare.
Elven har sitt utspring sør for Dereham. Den renner så i østlig retning mot Norwich, hvor den passerer i utkanten av byen og møter Wensum før den renner inn i nasjonalparken. Deretter passerer den landsbyene Cantley og Reedham samt det isolerte lille samfunnet Berney Arms før den renner inn i innsjøen Breydon Water. Så renner elvene Bure og Waveney inn i den, og Yare renner til slutt ut i Nordsjøen ved Gorleston i Great Yarmouth. Sistnevnte by har navn etter elven, «Yares munning».
Yare er farbar for små fartøyer mellom Norwich og havet, og tidligere gikk mye av den kommersielle trafikken til byen over elven. Det går også en farbar kunstig kanal, Haddiscoe Cut mellom Yare og Waveney ved Reedham. Kanalen gjør det mulig å seile mellom de to elvene uten å måtte krysse Breydon Water.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) River Yare – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Wherrymans Way
River Yare Literary Links, litterære lenker
Bure (Norfolk)

Bure (uttales som burr) er en elv i Norfolk i England. Det meste av den er innenfor nasjonalparken The Broads. Den er 80 km lang.
Elven har sitt utspring nær Aylsham, og var tidligere farbar helt dit. Den er nå farbar til broen ved Coltishall, omkring 16 km lenger ned. Den passerer eller renner gjennom Buxton Lamas, Coltishall, Belaugh, Wroxham, Horning, Ludham Bridge, St. Benet's Abbey, Oby, Acle og Stokesby, og renner så langs nordsiden av Halvergate Marshes, gjennom Runham og møter Breydon Water ved Great Yarmouth. Rett nedenfor Breydon Water renner den inn i Yare, som går ut i havet mellom Great Yarmouth og Gorleston.
Bure har to bielver, Thurne og Ant. Det er også en mindre vannvei som forbinder den med Trinity Broads.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) River Bure – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Visit Aylsham and the Bure Valley
Watermills & Windmills on the River Bure, vann- og vindmøller
River Bure Literary History, litterær historie
Coltishall

Coltishall er en landsby og et verdslig sogn i distriktet Broadland i grevskapet Norfolk i England. Landsbyen ved elven Bure i Norfolk. Den ligger vest for Wroxham, i nasjonalparken The Broads. I henhold til folketellingen i 2011 har den en befolkning på 1503 innbyggere.Landsbyen er nevnt i Domesday Book (1086), og var i omkring 250 år et sentrum for maltproduksjon. Det ble også bygget mange fartøyer av typen Norfolk wherry, som var typisk for området og som det fortsatt finnes noen eksempler på. 
Det var tidligere mulig å seile opp Bure helt frem til Aylsham, men det er nå bare mulig å komme fram til broen rett sør for Coltishall. 
Under den andre verdenskrig og i noen år etter krigen hadde det britiske flyvåpen en viktig base ved landsbyen, RAF Coltishall. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Coltishall – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Horstead watermill history
Kolleg St. Blasien

Kolleg St. Blasien er en statlig anerkjent privat kostskole som drives av jesuittene i det sydlige Schwarzwald i den tyske delstaten Baden-Württemberg. Den har 800 elever, derav 300 som bor på internatet. Skolen ble grunnlagt av Petrus Canisius i 1596 i Freiburg im Üechtland i Sveits, og ble 1856 flyttet til Feldkirch og 1934 til St. Blasien, hvor den holder til i det tidligere benediktinerklosteret St. Blasien.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kloster St. Blasien – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Frihandel

Frihandel er et økonomisk system hvor handelen mellom borgere fra ulike stater foregår uten noen form for tollrestriksjoner eller andre hindringer. Frihandel som økonomisk system slo igjennom på 1800-tallet og avløste Merkantilismen, hvor handel ble sett som et «nullsumspill».
Begrepet frihandel kan også brukes som motsetning til økonomiske system med kjøpstadsrettigheter eller handelsprivilegier. I motsetning til frihandel regnes ofte proteksjonisme, et system hvor man begrenser import og beskytter innenlandsk produksjon.


== Internasjonale organisasjoner ==
GATT
WTO
EU


== Se også ==
Freiwirtschaft


== Eksterne lenker ==
In Defence of Globalization, Free Trade and Free Market (engelsk)
Stop Calling It «Free Trade!» (engelsk) Arkivert 7. september 2006 hos Wayback Machine.
Svensk nettsted om frihandel
BBC News – The argument for free trade (engelsk)
Guardian Unlimited – Food & Trade – Hunger in a world of plenty (engelsk)
Why developing countries should liberalise trade (engelsk)
Artikkel om frihandel av økonomiprofessor Alan S Blinder (engelsk)
Hornøya

Hornøya er ei øy i Vardø kommune i Troms og Finnmark. Hornøya er Norges østligste øy og ligger en drøy kilometer utenfor Vardø i Barentshavet. På øyas høyeste punkt (60 moh.) ligger Vardø fyr. Etter av fyret ble automatisert i 1991, er øya ubebodd, bortsett fra at noen biologer fra Universitetet i Tromsø forsker på øya sommerstid og bor i fyrvokterhuset.
Øya består av sandstein og skifer og måler ca. 900 ganger 650 meter. Den har bratte stup på vestsiden, mens østsiden skråner ned mot havet. Avslutninga dannes på denne sida av ei halvøy, Store Avløysinga. Lille Avløysinga er en holme som ligger rett sør for Hornøya. På vestsiden, mellom Hornøya og naboøya Reinøya ligger Prestholmen.
Hornøya har en av Norges største sjøfuglkolonier. I de bratte fjellsidene hekker totalt mer enn 40 000 par av alke, lomvi, krykkje, lunde, polarlomvi, storskarv, teist og toppskarv. Ellers på øya (og Reinøya) hekker store mengder gråmåser samt svartbak. Andre fuglearter er brushane, linerle og et par ravner. Spesielt polarlomvien tiltrekker seg fugleentusiaster langveisfra. Øya har siden 1983 vært fredet som Hornøya og Reinøya naturreservat.På ulike steder på Hornøya finner man rester etter tyske bygningsanlegg fra andre verdenskrig.


== Referanser ==
Vardø fyr

Vardø fyr på Hornøya ved Vardø er Norges østligste fyr.
Dagens fyrbygning er fra 1959.
Det 20 m høye fyrtårnet er en firkantet vinkeljernkonstruksjon, noe som gjør det uvanlig på landsbasis.
Ved siden av tårnet med maskinhus fins det vaktmesterbolig og et uthus som er plassert rundt et tun.
Fyret ble avbemannet og automatisert i 1991.
Det første fyret på Hornøya ble bygget i 1896.

Peder Balkes bilde «Fyr på den norske kyst» fra 1855 er best kjent under navnet «Vardø fyr».
Bildet viser imidlertid et fyr som verken ligner på dagens eller det opprinnelige Vardø fyr.


== Eksterne lenker ==
«Vardø fyr». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Langtungebier

Langtungebier (Apidae) er den største familien av bier og tilhører gruppen vepser. Den omfatter mange forskjelligartede bier, blant annet humler, honningbier, broddløse bier, pelsbier og vepsebier. Det er 5700 arter utbredt over hele verden og litt over 60 arter i Norge. 


== Utseende ==
Størrelsen varierer fra 2,2 mm bittesmå Ceratina til meget store trebier Xylocopa med 30 mm kroppslengde. Det er meget stor variasjon i utseendet fra slekt til slekt.


== Levevis ==
De fleste av artene i Apidae er solitære bier som bygger sine reir hver for seg. Flere er sosiale insekter, og danner samfunn. Mange av artene bygger ikke selv  bol eller samler pollen, men legger sine egg i andre biers bol (gjøkbier) – underfamilien Nomadinae består utelukkende av slike.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen vepser, Hymenoptera
Gruppen stilkvepser, Apocrita
Gruppen broddvepser, Aculeata
Overfamilien Apoidea
Gruppen bier, Apiformes
Familien Apidae
Underfamilien Xylocopinae
Underfamilien Nomadinae
Underfamilien Apinae


== Litteratur ==
Michener, C.D. (2000)  The Bees of the World
Michener, C.D. 2007. The Bees of the World. Second edition. Johns Hopkins University Press. xvi + 953 s.
Ottesen, P.S. (1993, revidert 1999) Norske insekter og deres artsantall. NINA utredning 55: 1-40. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) langtungebier i Encyclopedia of Life 
(en) langtungebier i Global Biodiversity Information Facility 
(no) langtungebier hos Artsdatabanken 
(sv) langtungebier hos Dyntaxa 
(en) langtungebier hos Fauna Europaea 
(en) langtungebier hos Fossilworks 
(en) langtungebier hos ITIS 
(en) langtungebier hos NCBI 
(en) Kategori:Apidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Apidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Discover Life - Apoidea En liste over alle bier i verden med synonymer og utbredelse.
Fauna Europa (2004) Fauna Europaea version 1.1,  www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr.
Apoidea

Apoidea er en delgruppe av broddvepsene og en samlebetegnelse for bier (Apiformes) og Gravevepser (Spheciformes), den siste er imidlertid en parafyletisk gruppe.
Således er Crabronidae søstergruppen til biene.
Også gravevepsene (i egentlig forstand) er nærmere beslektet med bier enn med Heterogyna.
Tidligere ble overfamilien Apoidea bare brukt om biene.


== Utseende ==
Bier og graveveps kan skilles fra andre broddveps ved at pronotum når helt bak til tegulae. Bier skilles fra graveveps ved at de er mer hårete og noen av hårene har forgreninger.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen vepser, (Hymenoptera)
Underordenen stilkvepser, Apocrita
Infraordenen broddvepser, Aculeata
Overfamilien Apoidea (i vid forstand)
Serie gravevepser (Spheciformes)
Heterogynaidae
Ampulicidae
gravevepser (Sphecidae)
Crabronidae
Serie bier (Apiformes eller Anthophila) (Apidae i vid forstand)
Stenotritidae
Colletidae
Halictidae
jordbier, Andrenidae
Melittidae
buksamlerbier, Megachilidae
Apidae (honningbier og humler og andre)


== Litteratur ==
Engel, M.S. 2005. Family-group names for bees (Hymenoptera: Apoidea). American Museum Novitates 3476: 1-33.
Michener, C.D. 2007. The Bees of the World. Second edition. Johns Hopkins University Press. xvi + 953 s.
Wojciech J. Pulawski. 2010. Family group names and classification, Versjon 20. april 2010, Online


== Eksterne lenker ==
(en) Apoidea i Encyclopedia of Life 
(en) Apoidea i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Apoidea hos Artsdatabanken 
(en) Apoidea hos Fauna Europaea 
(en) Apoidea hos Fossilworks 
(en) Apoidea hos ITIS 
(en) Apoidea hos NCBI 
(en) Kategori:Apoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Apoidea – detaljert informasjon på Wikispecies
Broddvepser

Broddvepser omfatter de mest påfallende vepsene, blant annet de gule og svarte stikkevepsene. Flere av artene lever sosialt, men noen lever enslige (solitære veps).
Delgruppene er Apoidea (med bl.a. bier), Chrysidoidea (gullvepser og beslektede arter) og Vespoidea (som omfatter maur, stikke-, grave- og noen andre grupper av vepser).
Navnet refererer til brodden. Brodden er opprinnelig eggleggningsrøret (ovipositor) som er omdannet til en stikkebrodd med tilhørende giftkjertel. De andre delgruppene blant vepsene, plante- og parasittvepser, mangler brodd.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom broddvepsenes delgrupper er avklart i ulik grad. Overfamilien Sphecoidea (gravevepser) er i nyere systematikk plassert inn i (del av) gruppen Vespoidea. Likeså er det i nyere systematikk store endringer i overfamilien Apoidea. Det finnes derfor flere ulike måter å dele inn (systematisere) broddvepsene på. Dette er en tradisjonell måte.
Flere av gruppene (familiene) har norske navn, men ikke alle. Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på  ...oidea.

Orden vepser (Veps, humler, bier og maur) (Hymenoptera)
Underorden stilkvepser (Apocrita)
Gruppen broddvepser (Aculeata)
Overfamilien Chrysidoidea
Familien Bethylidae
Familien gullvepser, Chrysididae
Familien Dryinidae
Familien Embolemidae
Familien Plumariidae
Familien Sclerogibbidae
Familien Scolebythidae
Overfamilien Vespoidea
Familien Bradynobaenidae
Familien Maur, Formicidae
Familien maurvepser, Mutillidae
Familien veivepser, Pompilidae
Familien Rhopalosomatidae
Familien Sapygidae
Familien dolkvepser, Scoliidae
Familien Sierolomorphidae
Familien Tiphiidae
Familien stikkvepser, Vespidae
Overfamilien Apoidea
Familien Apidae
Underfamilien «Humler og bier», (Apinae)
Stammen Honningbier, (Apini)
Stammen Humler, (Bombini)
Familien Ampulicidae (en gruppe gravevepser med én norsk art)
Familien Colletidae
Familien Andrenidae
Familien Melittidae
Familien Stenotritidae
Familien Halictidae
Familien buksamlerbier, Megachilidae
Familien Crabronidae
Familien Heterogynaidae
Familien gravevepser, Sphecidae


== Litteratur ==
Douwes, P.; Abenius, J.; Cederberg, B. & Wahlstedt, U. 2012. Steklar: Myror och getingar. Hymenoptera: Formicidae–Vespidae Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna 133 sider. ISBN 978-91-88506-78-8


== Eksterne lenker ==
(en) broddvepser i Encyclopedia of Life 
(en) broddvepser i Global Biodiversity Information Facility 
(no) broddvepser hos Artsdatabanken 
(sv) broddvepser hos Dyntaxa 
(en) broddvepser hos Fossilworks 
(en) broddvepser hos ITIS 
(en) broddvepser hos NCBI 
(en) Kategori:Aculeata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Chrysidoidea

Chrysidoidea (uttales «krysido-íde-a») er en overfamilie av broddvepsene.
Gruppen omfatter blant annet gullvepser, flathodeveps og klovepser.


== Utseende ==
Små til middelsstore (1–17 mm), som oftest kraftige vepser. Antennene er trådformede, hodet forholdsvis stort og bredt. De fleste er harde (sterkt sklerotiserte), mange er vingeløse, særlig hunnene.


== Levevis ==
Biologien til flere av undergruppene er dårlig eller ikke kjent, men det ser ut til at alle er parasitoider som snylter på ulike insekter, særlig på nebbmunner, vepser og biller.


== Systematisk inndeling ==

Orden vepser (Veps, humler, bier og maur) (Hymenoptera)
Underorden stilkvepser (Apocrita)
Gruppen broddvepser (Aculeata)
Overfamilien Chrysidoidea
Familien Bethylidae
Familien Chrysididae
Familien Dryinidae
Familien Embolemidae
Familien Plumariidae
Familien Sclerogibbidae
Familien Scolebythidae


== Eksterne lenker ==
(en) Chrysidoidea i Encyclopedia of Life 
(en) Chrysidoidea i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Chrysidoidea hos Artsdatabanken 
(sv) Chrysidoidea hos Dyntaxa 
(en) Chrysidoidea hos Fauna Europaea 
(en) Chrysidoidea hos Fossilworks 
(en) Chrysidoidea hos ITIS 
(en) Chrysidoidea hos NCBI 
(en) Kategori:Chrysidoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chrysidoidea – detaljert informasjon på Wikispecies
Parasittvepser

Parasittvepser omfatter mesteparten av de parasittoide (snyltende) artene blant stilkvepsene. De legger eggene sine i andre dyr, ofte insekter, som så brukes som vert for parasittvepsenes larver. Vanligvis legges eggene i larver eller nymfer, men også i selve eggene, slik artene i familiegruppen Trichogrammatidae‎ gjør.
Vertene spises opp innifra og dør når parasittvepsens larver har blitt voksne (imago) og forlater verten.
Selv om de fleste parasittvepser er parasittoider, fins det unntak.  Dessuten fins det også parasittoide vepser blant broddvepsene.
De mest kjente gruppene av parasittvepser er snyltevepser, gallvepser og chalcidider. Mange av artene blir brukt som biologisk kontroll av skadedyr.
Parasittvepser har i tradisjonell systematikk blitt brukt som systematisk betegnelse under de vitenskapelige navnene «Terebrantia» eller «Parasitica».  De utgjør imidlertid ikke noen fullstendig slektskapsgruppe, men representerer en grad av utvikling og er en parafyletisk gruppe som har gitt opphav til broddvepsene.


== Eksterne lenker ==
(sv) Parasittvepser hos Dyntaxa
Proctotrupomorpha

Proctotrupomorpha er en delgruppe av stilkvepsene som hovedsakelig består av parasittoide arter.
Kjente representanter er gallvepser og chalcidider.


== Eksterne lenker ==
(en) Proctotrupomorpha hos Fossilworks