jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Emmanuelle Claret

Emmanuelle Claret (født 30. oktober 1968 i Gap, død 11. mai 2013 i Besançon) var en fransk skiskytter.
Hun hadde sitt beste år i 1996, da hun tok gull på 15 km under verdensmesterskapet i Ruhpolding. Hun var også med på å ta fransk sølv på stafetten. Samme sesong gikk hun også til topps i verdenscupen. Emmanuelle Claret døde av levkemi den 11. mai 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Emmanuelle Claret – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Emmanuelle Claret – Olympics.com 
(en) Emmanuelle Claret – Olympic.org 
(en) Emmanuelle Claret – Olympedia 
(en) Emmanuelle Claret – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Emmanuelle Claret – IBU 
(en) Emmanuelle Claret – biathlon.com.ua 
(en) Emmanuelle Claret – TheSports.org
.gp

.gp er Guadeloupes nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett, og blir fremdeles brukt for Saint-Barthélemy og Saint-Martin, to tidligere deler av Guadeloupe.
Registrering kan gjøres direkte på andre nivå, eller på tredje nivå under:

.com.gp
.net.gp
.edu.gp
.asso.gp
.org.gpDomenet .gp gir også muligheter for domenehacking for Grand Prix løp.


== Se også ==
Domenenavn
Landskoder (internett)
Toppnivådomene


== Eksterne lenker ==
IANA .gp whois informasjon
Registreringsnettsted for .gp domenet
Markedføring av .gp som Grand Prix domenehack
Lauryn Hill

Lauryn Noel Hill (født 25. mai 1975) er en amerikansk musiker og plateprodusent. I 1993 spilte hun i filmen Sister Act - back in the habit med blant andre Whoopi Goldberg.  Hun var fra 1994 medlem av hiphop-gruppa The Fugees, før hun i 1998 lanserte sitt soloalbum, The Miseducation of Lauryn Hill. 


== Diskografi ==
The Miseducation of Lauryn Hill, 1998
MTV Unplugged No. 2.0, konsertalbum fra 2002


== Se også ==
Liste over verdens mestselgende album


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Lauryn Hill – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lauryn Hill på Internet Movie Database 
(sv) Lauryn Hill i Svensk Filmdatabas 
(da) Lauryn Hill på Scope 
(fr) Lauryn Hill på Allociné 
(en) Lauryn Hill på AllMovie 
(en) Lauryn Hill hos Rotten Tomatoes 
(en) Lauryn Hill hos TV Guide 
(en) Lauryn Hill hos The Movie Database 
(en) Lauryn Hill på Apple Music 
(en) Lauryn Hill på Discogs 
(en) Lauryn Hill på MusicBrainz 
(en) Lauryn Hill på SoundCloud 
(en) Lauryn Hill på Spotify 
(en) Lauryn Hill på Spotify 
(en) Lauryn Hill på Songkick 
(en) Lauryn Hill på Last.fm 
(en) Lauryn Hill på AllMusic 
Lauryn Hill på Twitter 
Lauryn Hill på Facebook 
Lauryn Hill på Instagram 
Lauryn Hill på YouTube 
Lauryn Hill på YouTube 
Lauryn Hill på Myspace 
Lauryn Hill på Tumblr
Thomas Cleghorn

Thomas Cleghorn (født juni 1871 i Leith) var en skotsk fotballspiller. Mest kjent er han fra sin tid i Liverpool FC. Hans posisjon på banen var forsvarsspiller. 
Cleghorn startet sin karriere i Leith Athletic før han byttet klubb til Blackburn. Han ble hentet til Liverpool av managerne John McKenna og W. E. Barclay i 1896. Han fikk sin debut 21. mars samme år, i hjemmekampen på Anfield mot Burton Swifts, i en kamp Liverpool vant 6-1. Cleghorn spilte de resterende 3 kampene av sesongen 1895/1896.
I sesongen 1896/1897 spilte Cleghorn 17 ligakamper for de røde. Han scoret sitt eneste mål for klubben i hjemmekampen i FA-Cup kampen mot Burton Swifts 30. januar 1897. Liverpool vant forøvrig kampen 4-3. Året etter, i sesongen 1897/1898 spilte han samtlige 35 kamper Liverpool spilte. Det var kun keeperen Harry Storer som gjorde det samme.
I sesongen 1898/1899 spilte Cleghorn kun 6 ligakamper for klubben. Han signerte for amatørklubben Portsmouth etter sesongen. Senere spilte han også for en annen amatørklubb, nemlig Plymouth Argyle.


== Kamper ==
Liverpool

Liga: 56 kamper – 0 mål.
FA-Cup: 10 kamper – 1 mål.
Andre turneringer: 4 kamper – 0 mål.
Totalt kamper: 70 kamper – 1 mål.


== Eksterne lenker ==
Profil på LFChistory.net
Harry Storer (1870–1908)

Harry Storer sr. (født 24. juli 1870 i Derbyshire, død 25. april 1908) var en  engelsk fotballmålvakt og cricket-spiller. Han var faren til den tidligere landslagsspillen Harry Storer jr.
Storer spilte i Ripley Town, Derby Midland, Gainsborough Trinity og Loughborough Town, før han signerte for Woolwich Arsenal. (Ble til Arsenal i 1913). Han fikk sin debut 1. september 1894 mot Lincoln, og ble umiddelbart førstemålvakt for laget. Storer misset kun to kamper i 2. divisjon i sesongen 1894/1895. Sesongen etter spilte han også fast, til han ble suspendert for en disiplinær-sak i november 1895. Totalt spilte han 41 liga og cup kamper for London-klubben.
Siden Storer var uønsket av Arsenal, ble han hentet til Liverpool av managerne John McKenna og W. E. Barclay i desember 1895. Han fikk sin debut hjemme på Anfield 1. januar 1896 mot Manchester City i en kamp Liverpool vant 3–1. Han spilte de resterende elleve kampene og slapp kun inn åtte mål. Liverpool vant dermed 2. divisjon, og rykket dermed opp til den øverste divisjonen.
I sesongen 1897/1898 spilte han samtlige av Liverpools 35 kamper. Dette var det kun Thomas Cleghorn som gjorde det samme. (Se Statistikk om Liverpool FC for komplett tabell).
I sesongen 1898/1899 ble Storer byttet ut med Matt McQueen for to kamper. Senere i sesongen fikk Bill Perkins sjansen som bakerste mann på laget. Etter dette ble han kun reserve for Perkins. De neste to årene fikk han kun elleve kamper for de røde. Han forlot klubben i 1901.
Storer spilte også cricket for Derbyshire County Cricket Club. Han fikk seks kamper i sesongen i 1895.
Han døde av tuberkulose 25. april 1908, kun 37 år gammel.


== Statistikk ==


== Kamper ==
1894-1895: Arsenal: Totalt kamper: 41 kamper – 0 mål
1895-1901: Liverpool: Ligakamper: 102 kamper – 0 mål
1895-1901: Liverpool: Totalt kamper: 121 kamper – 0 mål


== Medaljer ==
1895/1896: 2. Divisjon – Vinner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Profil på LFChistory.net
Balderbrå

Balderbrå (Tripleurospermum inodorum) er en blomsterart i kurvplantefamilien, som har kurver med hvite tungekroner og gule rørkroner.
Balderbrå hører til gruppen toårige planter. Kurvene ligner andre korgplanter av prestekragetypen, men bladverk er ganske annerledes. Mens prestekrage har hele, taggete blader har balderbrå svært oppdelte blader med trådsmale bladfliker. I tillegg er voksestedene for disse to artene ganske forskjellig: prestekrage vokser på tørr bakker, veikanter og slåttemark, mens balderbrå er et åkerugras som også kan finnes i veikanter, men da som regel fuktigere.Navnet balderbrå er gammelt og betyr «Balders øyenbryn». Planten er nevnt i Gylvaginning i Den yngre Edda, der den sammenlignes med Balders skjønnhet: 

Balder er Odins sønn, og ham er det mye godt å si om; han er den beste og ham roser alle. Han er så fager av utseende og så lys at det lyser av ham; ja, en blomst er så hvit at den sammenlignes med øyenbrynene til Balder. Den er den hviteste av alle urter, og herav kan du skjønne hvor fager han er på både hår og kropp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Balderbrå – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Balderbrå i Encyclopedia of Life 
(en) Balderbrå i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Balderbrå hos Artsdatabanken 
(sv) Balderbrå hos Dyntaxa 
(en) Balderbrå hos ITIS 
(en) Balderbrå hos NCBI 
(en) Balderbrå hos The International Plant Names Index 
(en) Balderbrå hos Tropicos 
(en) Kategori:Tripleurospermum inodorum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Tripleurospermum inodorum – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Tunbalderbrå

Tunbalderbrå er en korgplante. Den er liten og grønn, med gulgrønne knoppete korger med rørkroner, men uten skivekroner. Planten er vanlig å se langs veier, på fortau og i gårdstun om sommeren og tidlig på høsten og kan være et noe brysomt ugras i hager. Den har en karakteristisk lukt. Planten kom opprinnelig til Norge som ballastplante.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tunbalderbrå – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Tunbalderbrå i Encyclopedia of Life 
(en) Tunbalderbrå i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Tunbalderbrå hos Artsdatabanken 
(sv) Tunbalderbrå hos Dyntaxa 
(en) Tunbalderbrå hos ITIS 
(en) Tunbalderbrå hos NCBI 
(en) Tunbalderbrå hos The International Plant Names Index 
(en) Tunbalderbrå hos Tropicos 
(en) Kategori:Matricaria discoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Matricaria discoidea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Status er: «spiselig» ifølge Nyttevekstleksikonet utgitt av Norges sopp- og nyttevekstforbund.
Tungras (art)

Tungras (Polygonum aviculare L.) er en ettårig plante i syrefamilien. Den betraktes av mange som et ugras. Tungras kan i noen tilfeller bli over 1 meter høy.


== Eksterne lenker ==
(en) Tungras i Encyclopedia of Life 
(en) Tungras i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Tungras hos Artsdatabanken 
(sv) Tungras hos Dyntaxa 
(en) Tungras hos ITIS 
(en) Tungras hos NCBI 
(en) Tungras hos The International Plant Names Index 
(en) Tungras hos Tropicos 
(en) Kategori:Polygonum aviculare – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Polygonum aviculare – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Polygonum aviculare – detaljert informasjon på Wikispecies
Palaephatidae

Palaephatidae er en artsfattig familie av sommerfugler som lever på den sørlige halvkulen. Denne familien er en sannsynlig søstergruppe til gruppen Ditrysia, som omfatter de aller fleste sommerfugler.


== Utseende ==
Små, brunlige sommerfugler, ligner overflatisk på viklere (Tortricidae). Hodet er bredt med forholdsvis små fasettøyne. Antennene er middels lange og trådformede. Forvingene er nokså brede, med en krum forkant, ytterkanten litt konkav, bakhjørnene litt tilbaketrukne. Bakvingene er nokså brede med korte hårfrynser, bleke på farge.


== Levevis ==
De artene der biologien er kjent, har larver som lever på plantefamiliene Proteaceae og Verbenaceae. Larvene spinner sammen blader og lever inne i dette spinnet.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Overfamilien Palaephatoidea – bare en familie
Familien Palaephatidae Davis, 1986
Slekten Apophatus Davis, 1986
Slekten Azaleodes Turner, 1923 – fire arter i Australia
Slekten Metaphatus Davis, 1986
Slekten Palaephatus Butler, 1883
Slekten Plesiophatus Davis, 1986
Slekten Ptyssoptera Turner, 1933
Slekten Sesommata Davis, 1986


== Eksterne lenker ==
(en) Palaephatidae i Encyclopedia of Life 
(en) Palaephatidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Palaephatidae hos NCBI 
Palaephatidae – detaljert informasjon på Wikispecies Azaleodes fuscipes fra Australia: [1]
Andesianidae

Andesianidae er en liten, nylig oppdaget familie av sommerfugler. De tre kjente artene av slekten Andesiana ble først beskrevet i 1989 i familien tredrepere (Cossidae), som de ligner. Men senere ble det oppdaget at hunnene bare hadde én kjønnsåpning, de kunne dermed ikke høre hjemme i gruppen Ditrysia, som har to kjønnsåpninger hos hunnene. Disse sommerfuglene lever i sørbøk (Nothofagus) skog i Andesfjellenes skråninger i Argentina og Chile. De er middels store, med vingespenn opptil 54 mm hos hunnene og 35 mm hos hannene, dermed er de de største sommerfuglene som ikke tilhører Ditrysia, bortsett fra familien rotetere (Hepialidae). Hannene har fjærformede antenner, hunnene trådformede. Sugesnabelen er redusert og de tar trolig ikke næring til seg som voksne. Ellers er biologien ukjent. På farge er de gråspraglete.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Familien Andesianidae Davis & Gentili, 2003
Andesiana brunnea Gentili, 1989
Andesiana lamellata Gentili, 1989
Andesiana similis Gentili, 1989


== Eksterne lenker ==
(en) Andesiana i Encyclopedia of Life 
(en) Andesiana i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Andesiana hos NCBI 
Andesiana – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilder av Andesiana lamellata: [1]
Andesianidae, a new family of monotrysian moths CSIRO PUBLISHING
Flekkmøll

Flekkmøll (Incurvariidae) er en artsfattig familie av sommerfugler som gjerne er mørke på farge med hvite flekker eller tverrbånd. Slik familien i dag blir definert omfatter den ca. 100 kjente arter på verdensbasis. Tidligere ble gruppene svepemøll (Adelidae) og knoppmøll (Prodoxidae) også regnet til flekkmøllene.


== Utseende ==
Små (vingespenn 7 – 21 mm hos de nordiske artene) sommerfugler, som oftest med mørk grålig grunnfarge. Hodet er ofte påfallende gult på grunn av tett, gull-gul hårkledning. Sugesnabelen er velutviklet. Antennene er middels lange, kamformede hos hannene og trådformede hos hunnene. Forvingene er nokså smale, mørke, med kommaaktige hvite flekker med for- og bakkanten eller med hvite tverrbånd. Bakvingene er grålige, nokså brede med middels lange hårfrynser. Hunnene har et spisst eggleggingsrør som de bruker til å bore eggene inn i blader.


== Levevis ==
Hunnene legger egg på ulike slags løvtrær og busker, av og til også på urter. Det første larvestadiet lever som minerere inne i bladene og lager en såkalt flekkmine, dvs. et mer eller mindre rundt område der innmaten i bladet er spist opp. Så gnager larven seg løs fra bladet og etterlater et rundt hull der minen har vært. Den lager seg en sekk av silke og plantemateriale og slipper seg ned på bakken, der den lever resten av larvetiden krypende rundt kledt i denne sekken, spisende visne plantedeler og ulike lave planter. De voksne hannene svermer om dagen. Den vanligste arten i Norge er trolig Incurvaria oehlmanniella, som lever på blåbær.


== Systematisk inndeling / norske arter ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Overfamilien Incurvarioidea
Familien flekkmøll, Incurvariidae
Alloclemensia mesospilella (Herrich-Schäffer, 1854) – på rips
Slekten Incurvaria Haworth, 1828
Incurvaria pectinea Haworth, 1828  – på ulike løvtrær
Incurvaria masculella (Denis & Schiffermüller, 1775) – på ulike løvtrær
Incurvaria vetulella (Zetterstedt, 1839)
Incurvaria circulella (Zetterstedt, 1839)
Incurvaria oehlmanniella (Hübner, 1796) – på blåbær
Incurvaria praelatella (Denis & Schiffermüller, 1775) – på markjordbær, humleblom, mjødurt
Phylloporia bistrigella (Haworth, 1828) – på bjørk


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 350 – 366. ISBN 978-91-88506-60-3
Nettsiden Svenska fjärilar, med bilder og biologisk informasjon: [1]
Nettressursen Norske sommerfugler, med liste over de norske artene: [2].


== Eksterne lenker ==
(en) Flekkmøll i Encyclopedia of Life 
(en) Flekkmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Flekkmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Flekkmøll hos Dyntaxa 
(en) Flekkmøll hos Fauna Europaea 
(en) Flekkmøll hos Fossilworks 
(en) Flekkmøll hos ITIS 
(en) Flekkmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Incurvariidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Incurvariidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Karl Over-Rein

Karl Kristian Over-Rein (født 28. april 1946 i Levanger, død 29. august 2011 i Oslo), var en norsk forfatter. Han har også arbeidet som journalist og sjømann. I 1971 reiste han til England hvor han utdannet seg til spesialsykepleier i psykiatri. Etter tilbakekomsten til Norge i 1980 arbeidet han flere steder innen helsevesenet. Han debuterte som skjønnlitterær forfatter i 1983 med romanen «Den utstøtte». Han har utgitt 11 bøker. Han har skrevet både skjønnlitteratur, krim og flere bøker om slektsforskning.


== Bibliografi ==


=== Skjønnlitteratur ===
Den utstøtte – Roman (1983)
Hevnen går i ring – Kriminalroman (1987)
Mannen med lyddemperen – Kriminalroman (2001)
Blodig trekant (2004)
Skinnet bedrar – Kriminalroman (2007)


=== Faglitteratur ===
På haiketur i New Zealand (2000)
Slekten Over-Rein (2005)
Slekten Sundfær (2005)
Slekten Holm (2005)
Slekten Bosness (2005)
Ole Richter, statsministeren som valgte revolveren (2011) ISBN 9788292870532


== Eksterne lenker ==
(no)  Oppføring i Norsk forfattersentrum
Otto Brekke

Otto Brekke (født 19. desember 1925, død 27. februar 2013) var offiser og oberstløytnant i Frelsesarmeen. Han drev den kristelige organisasjonen Stiftelsen Brobyggerne som arbeider blant tuberkuloserammede i Moldova. Som pensjonert offiser bodde han store deler av året bodde i Chișinău. 
Otto Brekke hadde en rekke ledende stillinger i Frelsesarmeen i Norge, Sverige og Tyskland. Han var en ivrig skribent og har forfattet en rekke bøker. Han var far til Frelsesarmeoffiseren Bo Hjalmar Brekke.


== Bibliografi ==
Hallelujatrompeten1993 Muntre minner fra et liv i Frelsesarmeen.
Ikke ett håpløst tilfelle, Frelsesarmeens fengselsarbeid i Norge gjennom 75 år: 1920-1995 1995.
Frontliv, offiser med håp og humor 1998 Selvbiografi
Nye muligheter: Møter med mennesker i Moldova 2001


== Referanser ==
Friluftsmaleri

Friluftsmaleri (fransk:En plein air, engelsk: alfresco (som på italiensk betyr enten kjølig luft eller i kasjotten), beskriver metoden å lage et maleri utendørs, i motsetning til studio- (atelier-)maleri hvor bare eventuelle skisser ble gjort på stedet.Kunstnere har til alle tider arbeidet utendørs når det falt seg slik, men fra midten av 1800-tallet ble det viktig å bruke det naturlige lyset, slik både Barbizon-skolen og impresjonistene mente. Utviklingen av tuber til oppbevaring av farger var et medvirkende moment, siden det sparte kunstnerne for det daglige forberedelsesarbeidet med å blande pigment og bindemiddel (linolje) for hver enkelt farge før arbeidet kunne starte.
Det var også i samme periode det kombinerte fargeskrin og staffeli ble utviklet. Varianter av dette er fortsatt populære blant dagens friluftsmalere.
Det å male utendørs førte til at flere kunstnere ble oppmerksomme på lysforhold og fargepåvirkning fra omgivelsene. Siden mange av de store kunstskolene lå i bystrøk, kan «akademibrunt» skyldes at det innfallende lyset reflektert fra nabolaget og inn vinduene ikke ga mulighet for å se fargetoner slik sollyset ute gjorde. En kunstners drømmeatelier i dag vil derfor være preget av ønsket om at det innfallende lyset kommer fra nord, helst gjennom et takvindu/overlysvindu. 
Enkelte steder ble etterhvert mer populære blant kunstnere på grunn av særegne lysforhold (og brukbare boforhold), som Fleskum, indre Telemark (Henrik Sørensen m. fl.) og Jæren i Norge, Skagen i Danmark, sammen med kyststrøk fra Nordsjøen til Middelhavet. Mange steder etablerte det seg kunstnerkolonier og malerskoler med friluftsmaleri som tema. 
Den nordiske vinteren ble et problem, som Theodor Kittelsen løste ved å få laget et bærbart seildukshus med ovn og store vinduer som han fikk båret rundt i terrenget rundt Lauvlia.
Også i dag dyrker mange kunstnere friluftsmaleriet.


== Referanser ==
Ryllik

Ryllik (Achillea millefolium) er en 15–50 cm høy flerårig urteplante i kurvplantefamilien. Det er en av våre vanligste planter, og vokser gjerne i grøftekanter, tørre bakker og enger fra lavlandet og helt opp til snaufjellet (kjent opp til 1600 moh). Planta har mange små 3–6 mm brede kurver i en skjerm, fargen er normalt hvit, men kan også gå over i rosa og (mer sjelden) dyprød. Ryllik vokser nesten alltid på eller i nærheten av kulturbeite. Den blomstrer i juni–september.


== Bruk og nytte ==
Planten har vært kjent som medisinplante både fra Kina (ca. 2000 år f.Kr.), fra antikkens Hellas og fra europeisk middelalder.
Ryllik har mange kjente bruksområder, blant annet ved skjørbuk, som blodstillende middel og som en komponent i salve til sårheling (ved at friske blad knuses, blandes med fett og legges på sår med omslag), og som te som har blitt brukt mot tannverk, hodepine, nyrestein, diare og innvollsorm. Det finnes vitenskapelig dokumentasjon for at ryllik kan ha antibakteriell effekt på enkelte bakterier. Selv om ryllik regnes som trygt for folk flest, er det flere grupper som bør unngå å bruke ryllik eller rådføre seg med lege før de benytter ryllik til behandling. Dette gjelder blant annet de som har allergi eller epilepsi, de som behandles med blodfortynnende eller blodtrykkregulerende medisiner, og de som er gravide eller ammer. Det er rapportert tilfeller av allergiske reaksjoner ved inntak.Ryllik ble også brukt i ølbrygging før humle ble innført og hadde rykte på seg for å gjøre ølet sterkere, antagelig fordi den etter sigende skal inneholde tujon.Noen få blomster, og blader kan brukes i salater. Inntak av store doser av ryllikblader kan forårsake hodepine og svimmelhet.


== Etymologi ==
Ryllik har navnet sitt fra lavtysk roleke som henspiller på at bladene ruller seg sammen i tørke. Den er i Norge også kjent under navnene kanelblomst, krydderblomst, ølkonge, jordhumle, teblomst, tobakksblomst. Også navnet hardhaus er kjent - det henspiller på stengelen som stivner om høsten og kan motstå harde vinterstormer i utsatte strøk. Det latinske achillea kommer fra den greske mytologiske helt Akilles som ifølge sagnet leget sine soldaters sår med ryllik. Navnet millefolium kommer av mille = tusen og folium = blad.


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) ryllik i Encyclopedia of Life 
(en) ryllik i Global Biodiversity Information Facility 
(no) ryllik hos Artsdatabanken 
(sv) ryllik hos Dyntaxa 
(en) ryllik hos ITIS 
(en) ryllik hos NCBI 
(en) ryllik hos Panarctic Flora 
(en) ryllik hos The International Plant Names Index 
(en) ryllik hos Tropicos 
(en) Kategori:Achillea millefolium – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Achillea millefolium – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Status er: «spiselig» ifølge Nyttevekstleksikonet utgitt av Norges sopp- og nyttevekstforbund.Markblomster:Ryllik
NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT)
Ukens medisinplante (Schrödingers katt)
Eulepidoptera

Eulepidoptera er en monofyletisk gruppe av sommerfugler som omfatter de aller fleste av denne ordenens arter. Eulepidoptera tilsvarer gruppen Heteroneura bortsett fra overfamilien Nepticuloidea, og deles i fem hovedgrupper. de aller fleste artene tilhører den store gruppen Ditrysia, som kjennetegnes ved at hunnene har to kjønnsåpninger, en for paring og en for egglegging. Videre omfatter gruppen Incurvarioidea flere forskjellige familier, mens Palaephatoidea bare omfatter en familie, Palaephatidae. Slekten Andesiana (Andesianoidea) og familien Tischeriidae (Tischerioidea) utgjør overfamilier for seg selv.


== Eksterne lenker ==
(en) Eulepidoptera i Encyclopedia of Life 
(en) Eulepidoptera hos Fossilworks 
Eulepidoptera – detaljert informasjon på Wikispecies