Petrokjemiske produkter

Se også Liste over organiske forbindelserPetrokjemiske produkter er materialer som er produsert fra petroleum (hydrokarbon).  Selv om enkelte av de kjemiske forbindelsene også kan produseres fra andre råvarer som kull eller naturgass, så er det petroleum som er hovedkilden. Mesteparten av råoljen brennes som bensin og diesel, på tross av at en lang rekke med organiske forbindelser er avhengig av samme råvare.
De to hovedtypene av petrokjemiske råvarer er olefiner og aromater.


== Olefiner ==
etylen – det enkleste olefin; brukt som et ripening hormon, et monomer og et kjemisk halvfabrikat
polyetylen – polymerisert etylen
etanol – fremstilt ved hydrering (kjemisk reaksjon; tilsetting av vann) til etylen
etylenoksid – også kalt oxiran; kan fremstilles ved oksidasjon av etylen
etylenglykol – fra hydrering av etylenoksid eller oksidasjon av etylen
frostvæske – inneholder etylenglykol
polyester – Polymerer med esterforbindelser i karbonkjeden
glykoleter – fra kondensering  av glykoler
etoksylat
vinylacetat
1,2-dikloroetan
trikloroetylen
tetrakloroetylen – også kalt perkloretylen; brukt som løsemiddel for tørrengjøring og avfetningsmiddel
vinylklorid – monomer for polyvinylklorid
polyvinylklorid (PVC) – Plast brukt i rør, slanger, mye mer
propylen eller propen – brukt som monomer og kjemisk halvfabrikat
isopropanol eller isopropylalkohol – 2-propanol; ofte brukt som løsemiddel eller teknisk sprit
akrylonitril – brukbar til monomer i fremstilling av Orlon, ABS
polypropylen – polymerisert propylen
propylenoksid
propylenglykol – enkelte ganger brukt i kjølevæske til motorer
glykoleter – fra kondensering av glykoler
isomerer av butylen – monomer eller komonomer
isobutylen – utgangsstoff for å lage metyl-''tert''-butyleter (MTBE) eller monomer for kopolymerisering med en lav prosent av isopren for å lage butylgummi
1,3-butadien – en dien ofte brukt som en monomer eller komonomer for polymerisering to elastomerer som polybutadien eller en plast som akrylnitril-butadien-styren (ABS)
syntetisk gummi – syntetiske elastomerer fremstilt fra en eller flere av ulike petrokjemisk (vanligvis) monomerer som 1,3-butadien, styren, isobutylen, isopren, kloropren, etc.  Elastomeriske polymerer er ofte fremstilt med høy prosentandel konjugerte dienmonomerer som 1,3-butadien, isopren eller kloropren.
høyere olefiner
polyolefiner som f.eks. poly-alfa-olefiner som er brukt som smøremidler
alfa-olefiner – brukt som monomerer, komonomerer, og andre kjemiske råvarer.  For eksempel, små mengder av 1-heksen kan bli kopolymerisert med etylen til en mer fleksibel form av polyetylen.
andre høyere olefiner
alkoholbasert vaskemiddel
akrylsyre
akrylpolymerer
allylklorid –
epiklorohydrin – kloro-oxirane; used i epoxy resin formation
epoksyresiner – en type polymeriseringslim fra bisfenol A, epiklorohydrin og litt amin


== Aromater ==
benzen – det enkleste aromatiske hydrokarbon
etylbenzen – fremstilt fra benzen og etylen
styren fremstilt ved dehydrogenering av etylbenzen; viktig monomer
polystyrener – polymerer med styren som en monomer
kumen – isopropylbenzen; halvfabrikata i kumenprosessen
fenol – hydroksybenzen; ofte fremstilt ved kumenprosessen
aceton – dimetylketon; også ofte fremstilt ved kumenprosessen
bisfenol A – type av "dobbel" fenol brukt i polymerisering i epoksy resins og fremstilling av en vanlig type av polykarbonat
epoksy resin – en type av polymerfremstilling av lim fra bisfenol A, epiklorohydrin og litt amin
polykarbonat – en plastpolymer fremstilt fra bisfenol A og fosgen (karbonyldiklorid)
løsemiddel – væsker brukt for å løse opp stoffer.  Eksempler på løsemidler ofte fremstilt fra petrokjemikalier: etanol, isopropylalkohol, aceton, benzen, toluen, xylener.
sykloheksan – et 6-karbon alifatisk syklisk hydrokarbon som bl.a. brukes som et non-polar løsningsmiddel
adipinsyre – en 6-karbon dikarboksylsyre som kan være råstoff brukt som komonomer sammen med en diamin for å fremstille en ustabil kopolymerform av nylon.
nylon – typer av polyamider, enkelte er ustabile kopolymerer fremstilt fra kopolymerisering av dikarboksylsyre eller derivater med diaminer
kaprolaktam – et 6-karbon syklisk amid
nylon – typer av polyamider, noen er fra polymerisering av kaprolaktam
nitrobenzen – kan fremstilles ved enkel nitrering av benzen
anilin – aminobenzen
metylendifenyldiisocyanat (MDI) – brukt som en komonomer med dioler eller polyoler for å lage polyuretaner eller med di- eller polyaminer for å lage polyurea
polyuretaner
alkylbenzen – en generell type av aromatisk hydrokarbon som kan brukes som råstoff for sulfonat-tensider (vaskemiddel)
vaskemiddel – omfatter ofte tensidtyper som alkylbenzensulfonater og nonylfenoletoksylater
klorbenzen
toluen – metylbenzen; løsningsmiddel eller råstoff for andre kjemikalier
benzen
toluen diisocyanat (TDI) – brukt som komonomerer med diol eller polyoler for å lage polyuretaner eller med di- eller polyamin for å lage polyurea
polyuretaner – en polymer fremstilt fra diisocyanater og dioler eller polyoler
benzosyre – karboksybenzen
kaprolaktam
nylon
xylen – en av tre dimetylbenzen isomerer, kan brukes som løsningsmiddel men oftest halvfabrikata for andre kjemikalier
orto-xylen – begge metylgrupper kan oksideres til (orto-)ftalsyre
ftalanhydrid
para-xylen – begge metylgrupper kan oksideres til tereftalsyre
dimetyltereftalat – kan kopolymeriseres til visse polyestere
polyester – mange typer, men polyetylentereftalat er fremstilt fra petrokjemiske produkter og har svært omfattende bruksområder.
renset tereftalsyre – ofte kopolymerisert til å danne polyetylentereftalat
polyester


== Se også ==
Petroleumsvirksomhet i Norge
Petroleum
OPEC