jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Plotin

Plotin eller Plotinos (gresk Πλωτῖνος Plōtínos, latin Plotinus) (født 205 i Lykopolis i Egypt, død 270 i Minturnae i Campania) var en gresk filosof, allment sett på som grunnlegger av nyplatonismen. Hans samlede skrifter er bevart med tittelen Enneadene.


== Liv ==
Man har forholdsvis gode kilder til Plotins liv, ettersom hans elev Porfyrios skrev en bok om ham. Plotin begynte sine studier 28 år gammel, og han studerte under Ammonios Sakkas i Alexandria. Ti år senere reiste Plotin med følget til keiser Gordian for å lære om østens filosofi, men siden Gordian ble myrdet i Mesopotamia i år 243, måtte Plotin oppgi sin reise østover. Plotin valgte dermed å reise vestover, og året etter ankom han Roma.


== Lære ==
Mens ideverden og sanseverden ifølge Platon utgjør to skilte områder, regner Plotin med et hierarki av virkelighet som strekker seg fra den høyeste guddommen, kalt det Ene, via verdensfornuften og verdenssjelen ned til den materielle og uformede verden. Materien er på ingen måte ond (Plotin gikk sterkt imot gnostikerne på dette punktet), men den er bare en avspeiling av det fullkomne. Mennesket søker seg derfor fra den jordiske tilværelsen til sitt himmelske opphav, et opphav som det kan få en opplevelse av i ekstasen.


== Tekster på norsk ==
Om det skjønne og Enheten : Utvalg fra Enneadene. Innledning og oversettelse ved Aasmund Brynildsen. Servolibris, 1965
Plotin. Innledning og oversatte tekster ved H. Ludin Jansen. Aschehoug, 1971. (Thorleif Dahls kulturbibliotek)
Et utvalg fra enneadene. Utvalg og oversettelse av H. Ludin Jansen ; innledende essay av Eyjólfur Kjalar Emilsson. Bokklubben, 2007. XXXIX, 241 s. (Verdens hellige skrifter; 46). ISBN 978-82-525-6692-5salongen.no «Plotin ble positivismens motsats».


== Referanser ==
Fylkesvei 813

Fylkesvei 813 (Fv813) går mellom Tverrvika i Beiarn og Sandvika i Bodø (tidligere Skjerstad).
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

BeiarnNedre Beiarveien 

Beiarfjellveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv813
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
(no) Statens vegvesen – kolonnekjøring
(no) Statens vegvesen – nattestengingerHurtigbåter – Midtre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Egertorget (Oslo)

Egertorget er en plass i Oslo som krysses av Karl Johans gate og Øvre Slottsgate. 


== Historikk ==

Egertorget er ikke noe egentlig torg, men et restareal som oppsto etter regulering i 1846, da «Slotsveien» (Karl Johans gate) ble forbundet med den gamle «Østre Gade». Stabellgården  ble revet for å knytte gatene sammen. Sør for denne lå plassen «Stabellkroken», en del av passasjen som ble kalt «Krøllen». Stabellkroken ble til Egertorvet, oppkalt etter familien som eide gården vestenfor, som senere fikk adressen Karl Johans gate 20. Den tilhørte i 1804 kjøpmann Ole Eger (1777–1841) og ble overtatt av enken Margaretha Eger (1777–1867). Gategjennombruddet i 1846 rammet ikke denne gården, som senere tilhørte nevøene, bryggerieierne Herman (1816–1883) og Thorvald (1827–1901) Eger. De rev den gamle gården og oppførte en ny tre-etasjes forretningsgård. Den ble i 1890-årene om- og påbygget av konsul (for kongeriket Hawaii) Louis Samson (f. 1839). Her etablerte sønnen Wilhelm Bismarck Samson i 1894 bakeriet som fremdeles har utsalg på hjørnet mot Egertorget.  
På sørsiden av Egertorget ligger Horngården (Øvre Slottsgate 21), oppført i 1929-30 som Oslos første høyhus, opprinnelig planlagt med tolv etasjer, men bygningsrådet skar det ned til åtte. Arkitekt Lars Backer døde mens byggearbeidet pågikk, og det ble fullført av arkitekt Frithjof Stoud Platou.  
En av nedgangene til Stortinget stasjon er på Egertorget. Arkitekt Håkon Mjelva tegnet i 1975 stasjonen og ga nedgangen en overbygning med et buet tak. «Hatten» ble sterkt kritisert blant annet fordi den skjemmet Horngården og stengte for inngangen til forretningen H. Horn & co. Firmaet vant rettssaken mot Oslo kommune, som betalte erstatning og lovet at overbygningen skulle fjerned. Det skjedde som ledd i ombyggingen ti år senere. 
Flere uteserveringer kranser torget, med Presseklubben og 3 brødre som de mest kjente. Om sommeren er Egertorget tilholdssted for mange gatemusikanter og gjøglere. 
Oslofolk uttalte tidligere dette navnet med k-lyd og tonem 2, som familienavnet Eger, men i senere år blir det som oftest uttalt med g-lyd og tonem 1. 
Den karakteristiske lysreklamen for Freia var forøvrig Oslos første da den ble oppført i 1909. Reklameskiltet har forandret seg siden, men det står på samme sted som det alltid har gjort.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Egertorget». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 146. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Egertorget – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Johan Nygaardsvolds plass (Oslo)

Johan Nygaardsvolds plass er en plass som ligger mellom den gamle regjeringsbygningen (der Finansdepartementet holder til), Høyblokka og Y-blokka i Regjeringskvartalet i Oslo. 
På plassen ligger Regjeringsparken med vannspeil og en allé med trær. Arkitekt for plass og park er Lunde & Løvseth.
Plassen er oppkalt etter Statsminister Johan Nygaardsvold (1879–1952) som var statsminister fra 20. mars 1935 til 25. juni 1945. I perioden 7. juni 1940 – 31. mai 1945 som leder for Londonregjeringen.
Ingen bygninger har adresse til denne plassen.


== Eksterne lenker ==
(en) Johan Nygaardsvolds plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 801

Fylkesvei 801 (Fv801) går mellom Inner-Straumodden og Terråk i Bindal. Veiens lengde er 12,8 km.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

BindalSørfjordveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv801
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerHurtigbåt – Søndre Nordland (Nordland fylkeskommune) Arkivert 2. oktober 2018 hos Wayback Machine.
Fylkesvei 802

Fylkesvei 802 (Fv802) går mellom Kjeldeide i Bindal og Valen i Nærøysund.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

BindalHålopveien 


=== Trøndelag fylke ===

NærøysundHålopvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv802
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Arkitekt Rivertz’ plass (Oslo)

Arkitekt Rivertz’ plass er en plass på Sagene i bydel Sagene i Oslo. 
Plassen ligger ved krysset mellom Uelands gate og Griffenfeldts gate (Ring 2). Tidligere het plassen Ivar Aasens plass. Plassen fikk sitt nåværende navn 11. desember 1952 etter arkitekt Kristen Tobias Rivertz, som særlig er kjent for Det Rivertzke kvartal, boligkomplekset som ble bygget i 1912 rett nord for Arkitekt Rivertz’ plass. 


== Litteratur ==
Oslo byleksikon


== Eksterne lenker ==
(en) Arkitekt Rivertz' plass – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Gatenavn og steder i Bydel Sagene
Flyfoto over plassen og området omkring (1937, 1952, 1971, 1984 og 2004 etter valg) og kart
Fylkesvei 839

Fylkesvei 839 (Fv839) går mellom Vega og Horn i Brønnøy. Veien (unntatt fergestrekningene) er 11 km lang.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vega
Igerøyveien 

 Brønnøy


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv839
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeruter Horn-Igerøy
Fergeruter Tjøtta-Igerøy
Løvebakken

Løvebakken er oppkjørselen foran Stortingsbygningen i Oslo. Løvebakken vender mot Eidsvolls plass og har adkomst både fra Karl Johans gate og Stortingsgata. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Statues of lions in front of Stortinget – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stortings plass (Oslo)

Stortings plass er en stenlagt og terrassert plass i portugisisk granitt i Oslo, langs Karl Johans gate vis-à-vis Stortingsbygningen. Navnet Dasslokket brukes også, etter det tidligere offentlige, underjordiske toalettet under plassen.Plassen ble anlagt i forbindelse med opparbeidelsen av Karl Johans gate fra Egertorget vestover mot Slottet i 1841-43.Lille Grensen og Arbeidergata munner ut på plassen. 
Ved plassen ligger Tostrupgården (Karl Johans gate 25), en forretningsgård fra 1898 i nybarokk stil, men med bærende stålkonstruksjoner som var nytt for den tid. Ved vestenden av plassen ligger Grand hotels tilbygg fra 1975, tegnet av Torp & Torp, med forretninger i første etasje, hotellets lokaler i taketasjene og for øvrig kontorer.  
Plassen har en statue av Christian Krohg, utført 1960 i bronse av Asbjørg Borgfelt og Per Hurum. Skulpturen ble flyttet i 2005, slik at skulpturen av Christian Krohg nå ser i retning av Pipervika, slik som den opprinnelig var tiltenkt.

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stortings plass – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Stortings plass (Oslo)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Fylkesvei 809

Fylkesvei 809 (Fv809) går mellom Glein i Dønna og Sandnessjøen i Alstahaug. Veien er ca. 20,2 km lang (utenom ferjestrekninger).
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

DønnaDønnaveien 

Alstahaug


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv809
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Sandnessjøen-Dønna
Regionale hurtigbåter (Nordland fylkeskommune) Arkivert 29. september 2018 hos Wayback Machine.
Hurtigbåt – Søndre Nordland (Nordland fylkeskommune) Arkivert 2. oktober 2018 hos Wayback Machine.
Ingvar Wedervang

Ingvar Brynhjulf Wedervang 
(født 21. juli 1891 i Kristiania, 
død 4. desember 1961 i Bergen)
var en norsk økonom og statistiker.
Han gjennomførte studiet i statsøkonomi  ved Det juridiske fakultet (UiO) 1911-13 og jobbet ved Statistisk sentralbyrå en tid. Hans doktoravhandling ble tildelt i 1925, og han ble da professor etter Thorvald Aarum i 1926. I sin tid som dekan 1931-33, og støttet av Rockefeller Foundation, startet han og Ragnar Frisch  opp økonomisk institutt i 1932.  Med Oscar Jægers hjelp ble sosialsøkonomi-studiet utvidet til en femårig embedseksamen i 1934.
Da Wedervang opprettet Norges Handelshøyskole i Bergen ble han dens første rektor i 1937-42 og 1945-56.  Han redigerte også Statsøkonomisk Tidsskrift og ble sittende i konsentrasjonsleir under den andre verdenskrig. I dag deler man
ut Ingvar Wedervangs forskningspris ved Norges Handelshøyskole.
Han var gift med Aasta Eidem (1892–1978), som var tante til forfatteren Odd Eidem. Sønnen Frøystein Wedervang (1918-2018) ble professor ved Norges Handelshøyskole.


== Premier ==
medlem av den franske Æreslegionen som offiser 1947
medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi som opptatt
mottaker av St. Olavs Orden som kommandør 1947


== Referanser ==
Fylkesvei 828

Fylkesvei 828 (Fv828) går mellom Bjørn i Dønna og Flostad i Herøy, samt mellom Søvik og Søvikstranda i Alstahaug.
Traséer: Engan - Herøysundet 8,0 km, Nord-Herøy - Bjørn 24,6 km, Søvik - Søvikstranda 1,0 km. Fergeforbindelsen mellom Flostad og Søvik er del av fylkesveien.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==
 Nordland fylke

DønnaHæstadveien 

HerøySeløyveien 

Brunsvikveien 

Nord-Herøyveien 

 Fv7286Fylkesvei 7286 fra Flostad til Brasøya Ferge fra Flostad (30-40 min, 1 tur/time, varierende), en del turer via Kvaløyhamn → Fv7270Fylkesvei 7270

Alstahaug til SøvikHerøyveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv828
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeruter Sandnessjøen-Dønna
Byste

En byste er en skulptur som avbilder en persons bryst, skuldre og hode, vanligvis støttet av et stativ eller en sokkel. Ofte er det et portrett der de tredimensjonale formene likner modellen og gjenskaper de karakteristiske trekkene. Byster kan lages i alle typer formbare materialer, men modelleres vanligvis i leire med avstøpning i bronse eller hugges ut i marmor eller andre varige materialer.

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Se også ==
Skulptur
Statue
Relieff
Gresk skulptur
Monument
Herme (skulptur)


== Eksterne lenker ==
(en) Portraits at bust length – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Paul Feyerabend

Paul Karl Feyerabend (født 13. januar 1924, død 11. februar 1994) var en østerrikskfødt vitenskapsfilosof som bodde i England, USA, Italia, New Zealand og til slutt Sveits.
Feyerabend kritiserte både positivismen og Karl Poppers kritiske rasjonalisme. Han avviste forsøket på å skille mellom vitenskap og ikke-vitenskap (det såkalte demarkasjonskriteriet): det finnes ingen spesielle kriterier for hva som er vitenskap, mente han, siden forskere betjener seg av forskjellige grunnleggende vitenskapelighetsdefinisjoner i de forskjellige vitenskapene. 
Feyerabends eklektisisme i vitenskapsteori, med de åpninger han der gir mot den sosiale verkligheten, plasserer ham metodologisk sett nær Thomas Kuhn.
Hans mest kjente verk er Against Method (1975) og Farewell to Reason (1987).


== Utgivelser ==
Against Method: Outline of an Anarchistic Theory of Knowledge (1975)
Science in a Free Society (1978)
Realism, Rationalism and Scientific Method: Philosophical papers, Volume 1 (1981)
Problems of Empiricism: Philosophical Papers, Volume 2 (1981)
Farewell to Reason (1987)
Three Dialogues on Knowledge (1991)
Killing Time: The Autobiography of Paul Feyerabend (1995)
Conquest of Abundance: A Tale of Abstraction versus the Richness of Being (1999)
Knowledge, Science and Relativism: Philosophical Papers, Volume 3 (1999)
Wissenschaftstheoretische Plaudereien (CD, 2000)
Stories from Paolino's tapes (CD, 2001)
The Tyranny of Science, Polity, 2011, ISBN 978-0745651897


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paul Feyerabend – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Paul Feyerabend på Internet Movie Database 
(en) Paul Feyerabend hos The Movie Database 
(en) Paul Feyerabend på Apple Music 
(en) Paul Feyerabend på Discogs 
(en) Paul Feyerabend hos American National Biography 
(en) Stanford encyclopedia of philosophy
Fylkesvei 836

Fylkesvei 836 (Fv836) går mellom Stokkvågen i Lurøy og Selvær i Træna.
Bortsett fra veien mellom Stokkvågen og fergeleiet (lengde 578 meter) er hele fylkesvei 836 en fergestrekning.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Træna

 Lurøy


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv836
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeruter Stokkvågen-Onøy-Sleneset-Lovund
Fergeruter Stokkvågen-Træna
Regionale hurtigbåter (Nordland fylkeskommune) Arkivert 29. september 2018 hos Wayback Machine.
El 18

El 18 er et elektrisk lokomotiv som brukes av Vy, Go-Ahead Norge og SJ Norge for å trekke persontog på de elektrifiserte strekningene. Lokomotivet går på Bergensbanen, Dovrebanen og Sørlandsbanen i regiontog og nattog, i tillegg til togene på Flåmsbana. Det har også vært brukt på Østfoldbanen. Lokomotivtypen er multippelkjørbare med inntil tre lokomotiver, og de har asynkronmotorer og utstyr for tilbakemating av bremseeffekt til kontaktledningen. El 18 tilhører Lok 2000-familien, og lignende lok brukes bl.a. ved de sveitsiske forbundsbaner.
De 22 El 18-lokomotivene ble bygget av ADtranz, og de første ble satt i tjeneste i 1996. Lokomotivene er nummerert 18.2241 til 18.2262, hvor lokomotiv nummer 2254 har fått navnet «Trondheim».
Per 2017 benyttes El 18 på følgende strekninger:

Oslo–Bergen (Bergensbanen), med vogner type 5, type 7 og WLAB-2 (sovevogn)
Oslo–Trondheim (Dovrebanen), med vogner type 5 og WLAB-2
Oslo–Kristiansand–Stavanger (Sørlandsbanen), med vogner type 5 og WLAB-2
Myrdal–Flåm (Flåmsbana), med vogner type 3Noen lok har også i perioder vært utleid til selskaper som driver godstrafikk.
Fordeling pr. 1.1.2022 er som følger:
Vy Tog, Bergensbanen: 2241, 2242, 2247, 2248, 2254-2256, 2262
Vy-Gruppen, Flåmsbana: 2249-2253
GoAhead Nordic, Sørlandsbanen: 2258-2260
SJ Norge, Dovrebanen: 2243-2246, 2261
Utrangert og opphogd: 2257


== Eksterne lenker ==
(en) NSB El 18 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
El 18 – NJK Materielldatabasen
El 18 – Jernbane.net
Fylkesvei 831

Fylkesvei 831 (Fv831) går mellom Vågaholmen og Tjong i Rødøy.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

RødøyVågaveien 

Kilaveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv831
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 838

Fylkesvei 838 (Fv838) går mellom Horsdal og Åkervika i Gildeskål. Veien (unntatt fergestrekningene) er 12,8 km lang.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

GildeskålSundsveien 

KjørsvollenInndyrveien 

Oldervika 

JelstadnesetUten navn 

JelstadmyranDal 

DalselvaUten navn 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv838
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeruter Sund-Horsdal-Sørarnøy
Hurtigbåter – Midtre Nordland (Nordland fylkeskommune)
Vasall

Vasall (fra fransk vassal, av middelalderlatin vasallus, til middelalderlatin vassus «tjener», opprinnelig fra gallisk «ung mann, tjener») betegner person under lensherres, godsherres overhøyhet og som har fått et geografisk område å administrere på vegne av makthaverne på et høyere nivå og danner bakgrunnen for adelsstrukturen. Gjenytelsen for å motta et slikt len var krigstjeneste og skatter eller tributt.
Ordet brukes også i vasallstat, som er stat underlagt et overherredømme av en annen stat og som har begrenset selvstyre som følge av en annen stats overherredømme, eller hvor avhengigheten av en annen stat er så stor at selvstendigheten er mer av formell art. Ved å stå opp for sin herre i krig, fikk vasallene visse privilegier. Et vanlig privilegium var at adelen (så vel som presteskapet) var å bli fritatt for egen skatteplikt, særlig dersom de skaffet en militær styrke til herrens eventuelle behov.


== Se også ==
Føydalisme


== Referanser ==
Studentradioen i Vestfold

Studentradioen i Vestfold ble satt i gang høsten 2005 og var studentene i Vestfolds andre forsøk på studentradio,.
Den består i første omgang av ansvarlige redaktører Monica Emilie Aas og Charlotte Haugan.
Studentradioen sender inntil videre på nettet til Radio Vestfold, og dermed kun på internett da Radio Vestfold ikke har egen frekvens, men låner av Horten Nærradio fram til 18.00, og etter dette over Internett.


== Eksterne lenker ==
Tønsbergs Blad → Radio Vestfold
Studentsamfunnet i Vestfold
Fritz Stern

Fritz Richard Stern (født 2. februar 1926 i Breslau, da i Tyskland, nå i Polen, død 18. mai 2016, i New York, USA) var en tyskfødt amerikansk historiker.
Hans forskningsområde var tysk historie og historiografi. Blant annet har han forsket på det jødiske trossamfunnets historie i Tyskland og hvordan jødisk kultur påvirket Tyskland og omvendt. Ifølge Stern produserte denne interaksjonen det han kaller «den tysk-jødiske symbiose» som bidro til nyskaping innen mange felt inkludert litteratur og vitenskap, som han mente Albert Einstein er det beste eksempel på.Han var særlig opptatt av å spore det politiske og kulturelle grunnlaget for nazismens fremvekst i Tyskland. Ifølge Bernt Hagtvet var Stern særlig god til å vise hvor lett det var å mobilisere idealisme for nazistene: Nazismen var forførerisk fordi den ikke direkte appellerte til vold og drap, men i stedet appellerte til offervilje, lengsel etter renhet, patriotisme og skjønnhet.Hajo Holborn var hans lærer, mentor og venn.


== Liv ==
Sterns familie var jødisk og forlot Tyskland i 1938 og innvandret til USA. Han studerte ved Columbia University, hvor han var professor fra 1953 til 1997.
Stern ble i 1994 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste. I 1999 mottok han Friedenspreis des Deutschen Buchhandels og i 2004 Leo Baeck-medaljen.


== Verker (utvalg) ==
The Politics of Cultural Despair (1961/1963)
The Varieties of History: From Voltaire to the Present (1970)
Gold and Iron, (1977)
The Failure of Illiberalism (1973)
Dreams and Delusions (1987)
The five Germanies I have known (2006)
The Responsibility of Power: Historical Essays in Honor of Hajo Holborn, London: Macmillan, 1968, 1967 (redigert sammen med Leonard Krieger).


== Referanser ==
Thorbjørn Olufsen Skaktavl

Thorbjørn Olufsen Skaktavl (født 1510, død 18. juli 1577) var en norsk prest. 


== Prest og kannik ==
Han var den siste katolske og ble i 1537 (eller et par år tidligere) den første lutherske prest på Toten, tilknyttet Hoff kirke ved Lena på Østre Toten der han satt 1537–77. 
Han er også kjent som kannik i Hamar domkapittel. I et epitafium fra Norsk Folkemuseum, står det om ham:

«ANNO 1537. blef ieg Mag. Torbiørn | Olsøn en Riddermands Mand, første Evan | = geliske Præst paa Toten, [Fl]ø[tt]e J min Høije Alderdom oc Siugdom op til Hoven der Døde 1571. oc her grafset.»Han er nevnt i april 1572, mens han hadde vikariat i Hamar domkirke (se Domkirkeruinene).  Han omtales som Torbern Olaus og kan derved forveksles med "Torbern Olaus", den samtidige Torbjørn Olavsson Bratt som var første biskop i Nidaros bispedømme 1546–48.
Det man forøvrig vet om ham, innskrenker seg til at han var rik på jordegods, og at han tok avskjed fra embedet omkring 1568.  Ifølge en kilde skrev han  seg til Flænes, kjøpte  Serepstad på Toten i 1547, Mykines og Mjerdelund i 1552, og Malterudgård i 1555.Hans legitime etterkommere lar seg ettervise på Opplandene til begynnelsen av 1700-tallet.


== Familie ==
Han tilhørte en mindre fremtredende, opplandsk adelsslekt som har fått sitt navn etter våpenmerket: Skjoldet delt av en sjakkbrettmønstret skråbjelke, fordi sjakkbrettmønster tidligere ble kalt «skaktavlet». 
Faren het Oluf Skaktavl (1460–90) og er nevnt som lagmann, født på Knivsholm på Toten. Moren het Brynhild Lilje (1460–1523).
Se SkaktavlSkaktavl var gift en to-tre ganger.  Hans første kone  eller samboer var muligens Ragnhild Hansdatter.Torbjørns var gift med Ingrid Pedersdatter (død 1548), ifølge et sørgedikt skrevet av kannik Ture Olufsen Hammer (1530–83), gift med Thorbjørns søster Birgitta (1500–50).Han ble den 25. juni 1551 gift med Rønnog Mogensdatter av slekten Handingmann (død i 1570-årene), og  kom dermed til å eie gården Nordvi. Deres sønn Torbern Torbernssøn Skaktavl (død før 1594) og sønnesønnen Torbern Torbernssøn Skaktavl (ca. 1590–1635) ble neste eiere.
Munthe nevner en fjerde kone eller forlovet, nemlig Anne Svendsdatter Galle, sønnedatter av riksråd Olav Galle.Én av hans etterkommere sies å være tidligere Høyre-politiker Kristin Krohn Devold


== Referanser ==