jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Engelsk 1. divisjon 1954–55

Engelsk 1. divisjon 1954–55 var den 56. sesongen i Football League. Chelsea vant sin første ligatittel.


== Tabell ==
1 Chelsea ble invitert til å delta i den første Serievinnercupen, men takket nei.


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon.
Engelsk 2. divisjon 1954–55:


== Referanser ==
Engelsk 1. divisjon 1953–54

Engelsk 1. divisjon 1953–54 var den 55. sesongen i Football League. Wolverhampton Wanderers vant sin første ligatittel. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1953–54:


== Referanser ==
The New Republic

The New Republic er et amerikansk politisk liberalt magasin som utgis annenhver uke (frem til mars 2007 ukentlig), med et opplag på mellom 40 000 og 65 000. Det ble grunnlagt i 1914 som et venstreorientert tidsskrift. I 1975 ble det kjøpt av Harvard-professoren Martin Peretz. Dets redaktør er Franklin Foer.
I 1998 ble det oppdaget at en av magasinets medarbeidere, Stephen Glass, hadde skrevet en rekke artikler med falske kilder og om fiktive hendelser; dette er tema for filmen Shattered Glass fra 2003.
Tidsskriftets opplag har i senere år gått betydelig tilbake. Dette har blitt forklart både med Glass-skandalen, økt konkurranse fra nettsteder og også med at tidsskriftet har gått inn for amerikanske kriger i utlandet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Engelsk 1. divisjon 1952–53

Engelsk 1. divisjon 1952–53 var den 54. sesongen i Football League. Arsenal vant sin sjuende ligatittel. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1952–53:


== Referanser ==
Engelsk 1. divisjon 1951–52

Engelsk 1. divisjon 1951–52 var den 53. sesongen i Football League. Manchester United vant sin tredje ligatittel. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1951–52:


== Referanser ==
Engelsk 1. divisjon 1950–51

Engelsk 1. divisjon 1950–51 var den 52. sesongen i Football League. Tottenham Hotspur vant sin første ligatittel. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1950–51:


== Referanser ==
Engelsk 1. divisjon 1949–50

Engelsk 1. divisjon 1949–50 var den 51. sesongen i Football League. Portsmouth vant sin andre ligatittel på rad. Dette var klubbens andre og siste tittel totalt per 2017. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1949–50:


== Referanser ==
Engelsk 1. divisjon 1948–49

Engelsk 1. divisjon 1948–49 var den 50. sesongen i Football League. Portsmouth vant sin første ligatittel. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1948–49:


== Referanser ==
Engelsk 1. divisjon 1947–48

Engelsk 1. divisjon 1947–48 var den 49. sesongen i Football League. Arsenal vant sin sjette ligatittel. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1947–48:


== Referanser ==
Engelsk 1. divisjon 1946–47

Engelsk 1. divisjon 1946–47 var den 48. sesongen i Football League. Liverpool vant sin femte ligatittel. Dette var den første sesongen etter andre verdenskrig. 


== Tabell ==


=== Opprykk ===
De to dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon og de to beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon. 
Engelsk 2. divisjon 1946–47:


== Referanser ==
Fire dager, åtte år

Fire dager, åtte år er en roman av Line Baugstø. Romanen kom ut på Oktober forlag i 2006 og ble nominert til Sørlandets litteraturpris i 2007. ISBN 978-82-495-0425-1


== Om romanen ==
Fire dager, åtte år tar utgangspunkt i en hendelse natt til søndag 27. februar 1972. Da ble Fædrelandsvennens avishus i Kristiansand sentrum sprengt i luften. Line Baugstø bruker stoffet fra hendelsen direkte når hun siterer fra artikler i avisen mandag 28. februar og dagene etterpå. Men rundt dette har hun lagt en historie om en kvinne som tidligere har jobbet i avisen, men som nå er alenemor til en 15 år gammel gutt. Kvinnen har tidligere vært sammen med en journalist i avisen, og i dagene etter at avisen ble sprengt i luften, tar de opp kontakt igjen som en følge av stresset hun opplever da hennes sønn kommer i politiets søkelys.
Romanen tegner et tidshistorisk riktig bilde av situasjonen i Norge på den tiden og gir et interessant innblikk i alt arbeidet som måtte til for at avisa skulle kunne komme ut allerede mandag etter en slik dramatisk hendelse.


== Eksterne lenker ==
Anmeldelse i Dagsavisen
Anmeldelse i Dagbladet
Omtale hos forlaget
Sørlandets litteraturpris bokliste
Sørlandets litteraturpris – de nominerte
Fredrik Sejersted

Fredrik Sejersted (født 2. juli 1965) er en norsk jurist og  regjeringsadvokat (den norske stats prosessfullmektig). Han var tidligere professor i rettsvitenskap ved Senter for europarett, Det juridiske fakultet, Universitetet i Oslo.


== Bakgrunn ==
Sejersted gjennomførte militærtjenesten sin ved Forsvarets russiskkurs i 1986-1987, og deretter mellomfag i russisk og studier i øststatsstatskunnskap i 1988. I 1993 tok han juridisk embetseksamen, og var deretter i 1994-2000 tilknyttet Senter for europarett. Han var blant de første som forsket og underviste i EU/EØS-rett, og medforfatter av læreboken EØS-rett (1. utg. 1995, 3. utg. 2011). I 1997 tok Sejersted licentiatgraden (PhD) på avhandlingen Innsyn og integrasjon. Etter hvert gikk han over til også å arbeide med statsforfatningsrett, og tok i 2002 doktorgraden på avhandlingen Kontroll og konstitusjon. Statsrettslige studier i Stortingets kontrollvirksomhet.I perioden 2000-2007 arbeidet Sejersted som advokat ved regjeringsadvokatembetet, og fikk møterett for Høyesterett i 2003. Ved siden av å representere staten for norske domstoler var han også Norges advokat i en rekke saker for EFTA-domstolen. Herunder var han sentral i arbeidet med å avskaffe kommersielle spilleautomater, og med å bevare norske regler for offentlig eierskap til vannkraften (hjemfallsrett).
I 2008 ble Sejersted utnevnt til professor i rettsvitenskap og daglig leder for Senter for europarett, der han jobbet med EU/EØS-rett og norsk og komparativ statsforfatningsrett. I april 2015 tiltrådte han stillingen som regjeringsadvokat, hvor han etterfulgte Sven Ole Fagernæs.Sejersted har vært medlem av en rekke offentlige utvalg, herunder Referansegruppen for Schengen (1998), Stortingets utvalg for utredning av Stortingets kontrollfunksjon (2000-2002) og Stat-kirke utvalget (2003-2005). I 2009-2010 ledet han Håndhevelsesutvalget, som så på gjennomføring av offentlige anskaffelser og avga NOU 2010:2. I 2010-2012 ledet han Europautredningen, som avga NOU 2012:2 Utenfor og innenfor. Norges avtaler med EU. Fra 2008 deltok han aktivt som rapportør for Veneziakommisjonen (European Commission for Democracy through Law).


== Familie ==
Han er sønn av professor i historie Francis Sejersted og Hilde Sejersted (født Robberstad).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 Wikiquote: Fredrik Sejersted – sitater

(no) Publikasjoner av Fredrik Sejersted i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Fredrik Sejersted i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Fredrik Sejersteds hjemmeside ved UiO.
NOU 2012:2 Utenfor og innenfor: Norges avtaler med EU.
Vigsnes Kobberverk

Vigsnes Kobberverk er et bergverk som ble startet i 1865. Det ligger på nordvestsiden av Karmøy, rett nord for Haugesund lufthavn.Torbjørn Brualand var den opprinnelige oppdageren av kobbermalm på Visnes og tok i samarbeid med Mauritz Kartevold kontakt med Antwerpen Gruveselskap ved dens representant i Norge, Charles de France, som overtok rettighetene til malmfunnet og ble direktør i selskapet.


== Gruvene ==
Gamlegruva var i drift fra 1865 til 1895. Det ble utdrevet 1,4 millioner metriske tonn råmalm hvorav 85 000 tonn ble eksportert.
Rødklev gruve var i drift fra 1899 til 1972. Her ble det utvunnet 2,8 millioner tonn råmalm hvorav 1,3 millioner tonn ble eksportert.


== Frihetsgudinnen i New York ==
På folkemunne har det alltid vært hevdet at kobberet i Frihetsgudinnen i New York kommer fra Visnes. Høsten 1985 ble kobberet fra statuen analysert, og det ble da bekreftet at det er utvunnet på Visnes. Senere er disse resultatene trukket i tvil.


== Museumsdrift ==
Vigsnes Grubemuseum er åpent i sommersesongen, eller etter avtale. Museet har i sin samling blant mye annet den første elektriske glødepæra som ble tatt i bruk allerede ca. 1870.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vigsnes grubemuseum (visitkarmøy.no)  Besøkt 14. desember 2021.
Visnes

Visnes er et område og et tettsted i Karmøy kommune i Rogaland. Tettstedet ligger vest for Avaldsnes på Karmøy, rett øst for Grønneviken. 


== Vigsnes Kobbergruve ==
Visnes er et gammelt gruveområde. I 1865 fant skjerperen Mauritz Kartevold fra Jæren en rik kobbererts på «Vigsnes». Dette ble starten på en omfattende gruvedrift som varte fra 1865 til 1972. Fram mot 1895 var Vigsnes Kobberverk et av de største kobberverkene i Nord-Europa, og gruvene på Vigsnes stod for 70 % av Norges eksport. På det meste arbeidet 800 personer i gruvene, og 3 000 mennesker bodde på Vigsnes, hvor verket drev et helt samfunn med skole, sykehus og ordenspoliti.
I dag omfatter gruveområdet et stort friluftsområde med blant annet gamlegruva, smeltehytta, administrasjonsbygningen, to arbeiderboliger og som verkets franske direktør, Charles De France, anla. Man kan få omvisning på området eller vandre på egen hånd med en «fører». På museet er det utstillinger som presenterer gruvehistorien. Kobberet som ble brukt i Frihetsgudinnen i New York kommer fra Visnes. Dette er sjekket gjennom kjemisk testing av kobber fra statuen og kobber fra gruva. Disse testene ble utført på Bell laboratoriumet i USA i 1986.
I Visnes finner man også en krambod, gruvelekeplass i Fransehagen, og tur- og ridestier. dministrasjonsbygningen har blitt et serveringslokale.
Willy-Brandt-Platz (Frankfurt)

Willy-Brandt-Platz (tidligere Theaterplatz) er en viktig plass i den vestlige delen av bydelen Innenstadt i Frankfurt am Main. Den ligger i Bankkvartalet og grenser til parkområdet Wallanlagen. Den europeiske sentralbanken ligger ved Willy-Brandt-Platz.
Før bybefestningene i Frankfurt ble revet lå den såkalten Gallusporten (Gallustor) der hvor plassen nå ligger. Gallusporten var byens vakreste byport, og var inngangsport til Frankfurt for de mektige i det tysk-romerske rike. Gallusporten ble bygget på 1300-tallet og opprinnelig kalt Galgeporten, fordi man der hadde utsikt til byens galge. 
Etter at porten ble revet i 1809 ble navnet Gallusporten brukt om plassen som oppstod der hvor porten hadde stått. I utkanten av plassen ble Frankfurts tre vestbaner (Frankfurter Westbahnhöfe) bygget (Taunusbahnhof, Main-Neckar Bahnhof og Main-Weser Bahnhof). Taunusbahnhof ble bygget i 1839 og var Frankfurts første jernbanestasjon. I 1888 ble alle stasjonene nedlagt da Frankfurt Hauptbahnhof ble åpnet.
Etter at det nye teateret ble bygget ble plassen i 1902 omdøpt til Theaterplatz. I 1992 fikk den så navnet Willy-Brandt-Platz, etter den nylig avdøde tidligere kansleren. Dette skjedde etter initiativ fra byens overborgermester Andreas von Schoeler (SPD), Brandts partifelle.
Karenstid

Karenstid (fra latin: carere, «være borte, det å unnvære noe») er et begrep som brukes for å definere et tidsrom  før visse rettigheter blir gjort gjeldende.
Karenstid kan på norsk oversettes til ventetid. Ordningen er mest benyttet innen arbeidslivet og forsikringsbransjen.


== I arbeidslivet ==


=== Karensdager ved sykdom ===
Innen sykelønnsordningen betyr karensdag at hvis den ansatte er syk og må være borte fra jobben, går et antall dager (kalt karensdager, som den syke ikke får betalt for) før arbeidsgiver begynner å yte sykepenger. I Norge ble karensperioden ved sykdom opphevet i 1978, men ulike grupper har med jevne mellomrom tatt til orde for å innføre ordningen igjen.


=== Karensdager ved ledighet ===
Dersom den ansatte blir arbeidsledig, går det i dag tre dager før det offentlige begynner å betale arbeidsledighetstrygd.


=== Karenstid ved skifte av jobb ===
I enkelte arbeidskontrakter er det inngått avtale mellom arbeidsgiver og arbeidstaker om en karenstid ved skifte av jobb. Særlig er dette aktuelt i virksomheter med stor konkurranse, eller hvor den ansatte får kjennskap til bedriftssensitiv informasjon. Hvis en ekspert, eller person med særlig spisskompetanse, forplikter seg til en periode ikke å gå inn i konkurrerende eller lignende virksomhet, kan dette kalles karenstid. En motytelse kan være at han/hun eksempelvis bibeholder hel eller delvis lønn fra virksomheten man trer ut av.


== Karenstid i forsikringsbransjen ==


=== Karenstid ved forsikring ===
Innen forsikring betyr det at forsikringsselskapet ikke er pliktig å utbetale forsikring en gitt periode. Ved for eksempel uførepensjon kan det være tre måneder før forsikringen begynner å løpe. En livsforsikring kan ha karenstid på flere år fra inngått forsikring til utbetaling ved død fordi spesielle hendelser kan skje (krig/selvmord).
Dawit Isaak

Dawit Isaak (født 27. oktober 1964) er en svensk-eritreisk journalist, forfatter og dramatiker. Han kom til Sverige som flyktning fra krigen i det daværende Etiopia i 1987. Han har siden 2001 sittet fengslet i Eritrea uten lov og dom. 


== Fengsling i Eritrea ==
I Eritrea i september 2001 ble Isaak, sammen med en rekke andre eritreiske journalister arrestert fordi han skrev om en politisk gruppe som krevde demokratiske reformer i landet.
I april 2002 rapporterte CPJ (Committee to Protect Journalists) at han var innlagt på sykehus for behandling av torturskader. Den eritreiske regjeringen benekter at han har blitt torturert men tillater ikke at han får besøk. Dawit Isaak har ikke fått noen tiltale og sitter fengslet uten dom. 


== Kampanje for frigivelse ==
Isaak er adoptert som samvittighetsfange av Amnesty International.I april 2009 underskrev sjefredaktørene i fire svenske avishus, Aftonbladet, Dagens Nyheter, Expressen og Svenska Dagbladet, et opprop om frigivelse av Isaak. Dette ble overlevert til den eritreiske ambassaden.Kampanjen for frigivelse av Isaak har fått over 200 000 underskrifter, deriblant Benny Andersson, Bruce Springsteen og Clarence Clemons. Madonna viste på en konsert i London at hun også støtter kampanjen.Örgryte IS' fans viste et banner om frigivelse av Isaak på Örgrytes hjemmekamper i 2009. Örgryte IS fikk en bot på 10 000 svenske kroner fra Sveriges fotballforbund for å gjort dette i en kamp mellom Örgryte og Hammarby IF fordi det i henhold til forbundets regler er forbudt med politiske ytringer fra tribunen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Free Dawit Isaak! (engelsk)
Mothugg – Johan Karlssons blogg (svensk)
Esayas Isak: Skrämmande tystnad bland eritreanerna i Sverige - debattartikel i Göteborgs-Posten (svensk)
Hot Saints

Hot Saints Jazzband (etablert 1953 i Ski/Oppegård, nedlagt 1960) var et norsk dixieland-orkester, bestående av Tore Jensen kornett, Lasse Berglund trompet, Karl Yttervik trombone/klarinett, Egil Fjelddahl piano, Christian Wulff-Pedersen bass og Bjørn Hartmann trommer (avløst av Svein Christiansen 1958).  
De turnerte Tyskland (1956-58) og ga ut EP (Polydor, 1957).  Ved 50-årsjubileet fremførte de jubileumskonsert på «Bowlers» med Finn-Erik Levin gitar, Tore Jensen kornett, samt hans sønn Kjetil Lønborg Jensen trommer.
Gruppen var også benevnt som Jazzin' babies (1954–56), et navn som ble gjentatt på dixieland-gruppen Jazzin' Babies (2003–) der Tore Jensen's sønn forøvrig spiller.


== Referanser ==
Sucre (delstat)

Estado Sucre er en av de 23 delstatene som Venezuela er inndelt i. Delstatens hovedstad er Cumaná. Sucre dekker et areal på 11 800 km². Ved folketellingen i 2011 hadde delstaten 896 291 innbyggere.


== Referanser ==
Språknytt

Språknytt er et tidsskrift utgitt av Språkrådet. Bladet har kommet ut siden 1973.
Språknytt kommer med fire utgaver i året, og abonnementet er gratis. Hvert nummer blir også lagt ut på Internett på Språkrådets hjemmeside.


== Eksterne lenker ==
Språknytt på nett
RiksTV

RiksTV AS er et norsk TV-distribusjonsselskap etablert 17. november 2005. Selskapet er Norges eneste TV-distributør som leverer digital-TV via antenne og internett. 98 prosent av husstandene og ca. 90 prosent av fritidsboligene i Norge får inn RiksTV med vanlig TV-antenne. Selskapets hovedkonkurrenter er Allente, Altibox, Telia og Telenor.
Selskapet var eid av TV 2 Gruppen og NRK Aktivum, med 49.99 prosent hver. I september 2019 solgte Telenor Media Invest AS sin andel ut av RiksTV.
I mai 2021 kjøpte TV2 Gruppen AS NRK sine eierandeler i Riks TV. Selskapet eies nå 100% av TV2 Gruppen AS.
RiksTV ble dannet i forbindelse med overgangen fra analogt til digitalt bakkenett. Teknisk drift av nettet foretas av Norges Televisjon (NTV), som etter konsesjonsvilkårene skal sørge for dekning for minst 95 % av landets husstander. De første sendingene startet i september 2007.


== Dekning ==
RiksTV/NTV dekker 98 prosent av husstandene og ca. 90 prosent av fritidsboligene i Norge med sine signaler. Dekning oppnås på flere måter, hovedsakelig gjennom bakkebaserte sendere. Der disse ikke gir dekning, kan abonnenter få et gratiskort hos satellittoperatørene Canal Digital eller Viasat, nå Allente, som gir mulighet for å ta inn de tre NRK-kanalene. Dette gjelder imidlertid kun fastboende, ikke hytteeiere. Enkelte hytteeiere må dermed betale dobbel avgift for å kunne se de samme kanalene hjemme, via pålagt kabelanlegg, og hytta med kun satellittdekning etter at den analoge omformeren ble demontert. For de husstander som ikke dekkes av bakkenettsendere og ligger i satellittskygge, er det satt opp ca. 600 skyggenettsendere. Mange av disse vil kun sende NRKs signaler.


== Kanaltilbud ==
RiksTVs originale kanalpakke ble lansert den 12. juni 2007, og besto av
NRK-kanalene, TV 2 Direkte, TV 2 Zebra, TV 2 Filmkanalen, TV 2 Nyheter, TV3, TVNorge, Discovery Channel, The Voice TV, Viasat Sport N, TV3+ Norge, Disney Channel, FEM. Siden kanalpakken ble lansert har kanalutvalget blitt utvidet jevnlig, og RiksTV tilbyr nå over 50 kanaler via bakkenett og internett. 
RiksTV var først i Norden med å lansere et abonnement der kundene selv kunne velge kanaler, og i mars 2012 ble kanalpakken Favoritter lansert – en pakke der hver abonnent kan plukke ut seks valgfrie kanaler i tillegg til NRKs kanaler, Frikanalen, lokal-TV og Visjon Norge. Selskapet var også først ute med ny prisstruktur som gir abonnentene TV fire steder til samme abonnementskostnad i september 2010. 


== Strømmetjenester ==
RiksTV tilbyr en rekke TV- og underholdningstjenester via internett, og selskapet var først ute med NRK TV i deres strømmetjeneste Underholdningsportalen. I tillegg til NRK TV er arkivtjenester, filmleietjeneste, musikktjenesten Beat og flere andre funksjonaliteter tilgjengelig i strømmetjenesten Underholdningsportalen. 
RiksTV har også egne apper for iOS og Android.  


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Hjemmel

Hjemmel kommer fra norrønt «heimild» og kommer av «heimr», som betyr hjem. Hjemmel angir at  noe tilhører, hører hjemme i, noe. Heimel betyr det samme som hjemmel og kan brukes både på bokmål og nynorsk. Ordet hjemmel brukes om juridiske sammenhenger og kan brukes i tre betydninger.
Hjemmel kan for det første brukes i tingsretten om et rettslig grunnlag for en tinglig rettighet. Det kalles grunnbokshjemmel. For det andre brukes hjemmel generelt om en kilde til en påstand i rettslig sammenheng. For det tredje brukes hjemmel i jussen om at en bestemmelse har hjemmel i en rettskilde. Å ha hjemmel i en rettskilde vil si at det rettslige grunnlaget kan føres tilbake til en lov, en forskrift, rettspraksis eller andre rettskilder for et offentlig vedtak eller en rettstilstand. I forvaltningsretten kalles dette legalitetsprinsippet.


== Grunnbokshjemmel ==
Rettigheter som eier, leietager, panthaver eller lignende føres inn i Grunnboken og kalles grunnbokshjemmel. Grunnboken er i denne sammenhengen navnet på et register over alle tinglyste dokumenter som gjelder fast eiendom. Hjemmelshaver er den som står oppført i Grunnboken som eier av en matrikkelenhet.


== Kilde eller bevis for påstand ==
Eksempler på denne bruken av ordet er: «et gammelt eiendomskart var viktigste hjemmel for saksøkeren» og «eit gammalt diplom var viktigaste heimelen hans».


== Hjemmel i lov eller annen rettskilde ==
Uttrykket «hjemmel i lov» er mye brukt i forvaltningsretten og henviser til at forvaltningen når den gjør vedtak må kunne føre grunnlaget for vedtaket tilbake til en lov.  Forvaltningsretten har to typer vedtak; enten forskrift, som gjelder en ubestemt krets av personer, eller enkeltvedtak, som gjelder én eller flere enkeltpersoner. Er vedtaket en forskrift må forskriften ha hjemmel i en lov. Forvaltningen må ha tillatelse i en lov til å lage en forskrift. Både forskrift og enkeltvedtak må ha hjemmel i lov. Dette kalles legalitetsprinsippet.
Utenfor forvaltningsretten kan en regel ha hjemmel i andre rettskilder som for eksempel en rettsavgjørelse. Norges Høyesteretts praksis gir for eksempel hjemmel for å anvende gjeldsbrevloven på pengekrav som ikke kommer til uttrykk i gjeldsbrev. Hjemmelen her er i en høyesterettsdom fra 1957.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bokmålsordboka og Nynorskorboka på nett [1]
Jon Gisle: Jusleksikon, 4. utgave. Kunnskapsforlaget 2010. ISBN 978-82-573-2104-8
Alben W. Barkley

Alben William Barkley (født Willie Alben Barkley 24. november 1877 i Graves County i Kentucky, død 30. april 1956 i Lexington i Virginia) var en amerikansk jurist og demokratisk politiker. Han var USAs 35. visepresident under Harry S. Truman 1949–1953.

Barkley studerte ved Emory College og tok juridisk eksamen ved University of Virginia. I studietiden endret han fornavn fra Willie Alben til Alben William. I 1901 begynte han å praktisere som advokat i Paducah i Kentucky.
Han var medlem av Representantenes hus 1913–1927. Deretter ble han valgt til Senatet. Mens han satt som senator 1927–1949 var han ledet han det demokratiske flertallet i Senatet 1937–1947, deretter det demokratiske mindretallet 1947–1949. Han var 71 år gammel da han tiltrådte som visepresident i 1949. Barkley var senator på nytt 1955–1956. 
Han døde av et hjerteinfarkt mens han holdt en tale ved Washington & Lee University. Han er gravlagt på Mount Kenton Cemetery nær Paducah.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Barkley, Alben (1954). That Reminds Me (engelsk). Garden City: Doubleday. OCLC 456611. 
Barkley, Alben (1959). Veep: Former Vice President Alben W. Barkley Tells His Own Story (engelsk). New York: Folkways Records. OCLC 692298110. 
Barkley, Jane Rucker Hadley (1958). I Married the Veep (engelsk). New York: Vanguard. OCLC 1368739. 


== Eksterne lenker ==
(en) Alben Barkley – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alben W. Barkley hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek 
(en) Alben W. Barkley hos American National Biography