jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kari Ylianttila

Kari Sakari Ylianttila (født 28. august 1953) er en tidligere finsk skihopper, i dag hopptrener.
Han debuterte internasjonalt i hoppuka i 1971, men han oppnådde ingen store resultater de første årene. Karrierens høydepunkt var seieren i den 26. hoppuka vinteren 1977/78. Han vant rennet i Bischofshofen, kom på andreplass i Innsbruck og Garmisch-Partenkirchen, og kom på tredje i Oberstdorf. Etter seieren i hoppuka var han favoritt til å vinne VM-gull under VM på hjemmebane i 1978. Men Ylianttila skadet ankelen på trening og fikk ikke deltatt i VM.Etter hoppuketriumfen oppnådde han ikke flere seire. Han deltok i OL i Lake Placid 1980, med en 13.-plass i den store bakken som beste resultat. Han la opp i 1982.
Fra 1987 til 1994 var han trener for det finske hopplandslaget, som vant tallrike internasjonale medaljer i løpet av denne perioden. I perioden 1994–2004 trente han USAs landslag, og flyttet til Park City i Utah. Han skulle utvikle amerikanske talenter frem mot OL 2002 i Salt Lake City, men hadde bare betinget suksess. 
Vinteren 2004/2005 overtok han treneransvaret for Sveriges hopplandslag, før han i juli 2005 tok trenerjobben for Japans landslag, med kontrakt frem til 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Kari Ylianttila – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Kari Ylianttila – Olympedia 
(en) Kari Ylianttila – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Kari Ylianttila – FIS (skihopping)
Erling Lauhn

Erling Lauhn (født 7. september 1896 i Stavanger, død 2. november 1972 i Bergen) var en norsk pressemann. Han var redaktør i Østerdalens blad fra 1921 og fra 1923 redaksjonssekretær i Morgenavisen i Bergen. Fra 1938 var han redaktør i Bergens Aftenblad og, etter at denne i 1945 ble oppkjøpt, redaktør i Morgenavisen. Han ga ut romanen Den arv vi har fått. Lauhn var medlem av bystyret i Bergen. Han sluttet som redaktør i 1966.Hans kone Liv Kooter Lauhn arbeidet også som journalist i de samme avisene. Under andre verdenskrig ble han arrestert og internt på Ulven leir. Ved årsskiftet 1941-1942 forsøkte Lauhn å innstille driften av Bergen Aftenblad for å hindre at det ble satt inn en NS-vennlig redaktør. Lauhn hadde fått et stort antall abonnenter til å si opp avisen slik at han kunne bruke sviktende inntekter som påskudd for å stanse avisen. Gerhard Severud ble likevel innsatt som redaktør og like etter ble Lauhn, en journalist og deler av administrasjonen arrestert. Driften ble innstilt i april 1942 og trykkeriet solgt til Sverige. Ved stortingsvalget i 1945 var han leder av nominasjonskomiteen i Bergen Høyre. I 1952 etter Johan Nygaardsvolds død ble han irettesatt av Høyres generalsekretær for å ha beskrevet Nygaardsvold som en  stor personlighet.


== Referanser ==
Bergens Aftenblad

Bergens Aftenblad ble etablert i 1880 og var en dagsavis som ble utgitt i Bergen. Den hadde politisk tilhørighet til partiet Høyre.
I 1889 ble avisen slått sammen med De Bergenske Adressecontoirs-Efterretninger. Den holdt til i en vakker jugendbygning som ble totalskadet i bybrannen i Bergen i 1916. Dette hindret ikke avisen i å utkomme neste dag, mandag 17. januar 1916, med overskriften: BYENS CENTRUM LAGT I ASKE.I 1913-14 var Øvre Richter Frich  redaktør i Bergens Aftenblad. Avisen ble nazifisert i januar 1942, og utgivelsen opphørte 21. april 1942.
Etter krigens slutt ble forlagsrettene kjøpt av Morgenavisen. Mangeårig redaktør av Bergens Aftenblad, Erling Lauhn, ble redaktør av den «nye» Morgenavisen, som også var en Høyre-avis. 


== Referanser ==
Oddvar Bull Tuhus

Oddvar Bull Tuhus (født 1940 i Oslo) er en norsk regissør og filmskaper som har vært med på å lage spillefilmer og TV-serier siden hans spillefilmdebut Rødblått paradis i 1971. I sin første film bar stilen hans preg av å være inspirert av fransk ny bølgefilm og de modernistiske filmene på 1960- og 1970-tallet. Med hans neste film, Maria Marusjka fra 1973 heller Tuhus mer mot den realistiske filmen og vant også Filmkritikerprisen for sitt arbeid. På 80-tallet gikk Tuhus igjen nye veier og laget tre ungdomsfilmer og en spenningsfilm, hans siste filmer var mer i retning populærfilmen og spesielt hans siste film, Blücher fra 1988 bar preg av de store blockbuster- og actionfilmene fra 80-tallet.
Han er også grunnlegger og styreformann i de private produksjonsselskapene Vampyrfilm (grunnlagt 1970) og Marcusfilm (grunnlagt 1974). Han ble tildelt Amandakomiteens ærespris under Amandaprisen 2021.Han er gift med Åse Kleveland.


== Filmregi - manus og produksjon ==
1971: Rødblått paradis
1973: Maria Marusjka, tildelt Filmkritikernes pris for beste film 1973
1975: Streik!, utvalgt til Cannes filmfestival, Quinzaine des Réalisateurs i 1975
1976: Tillitsmannen
1976: Angst
1980: 1958
1982: Fifty-Fifty
1983: Hockeyfeber
1986: Skal det vere ein dans?, Regissør TV-teater
1988: BlücherBull Tuhus har også vært ansvarlig produsent for syv spillefilmer, deriblant "Søndagsengler" (regi Berit Nesheim), som ble Oscar-nominert i 1997.
Han har skrevet manus til ni spillefilmer, blant annet var han medforfatter til "Arven", som ble utvalgt til hovedkonkurransen i Cannes filmfestival i 1980. Regien på Arven hadde Anja Breien.


== Administrative lederjobber ==
1990–1992: Forbundsleder Norsk Filmforbund.
1991-1992: Redaktør og daglig leder filmtidsskriftet Rushprint
1992-1994: Spillefilmkonsulent Norsk filminstitutt.
1994-2000: Dramasjef NRK
2000-2003: Kanalsjef NRK 2
2003-2004: Redaktør Interaktiv TV NRK,
2004–2006: Prosjektredaktør NRKs scenarioprosjekt 2012.


== Verv på det audiovisuelle fagfeltet ==
1988–1992: Styremedlem  Norsk Film A/S
1990–1991: President for Society of Nordic Film Directors
1992–1995: Board of Directors Det europeiske co-produksjonsfondet, EURIMAGES
1998–2001: Styremedlem Audiovisuelt Produksjonsfond i Norge
1996–2000: Nestleder i styret i Nordisk Film- og TV-fond


== Referanser ==


== Kilder ==
Bedre enn sitt rykte – En liten norsk filmhistorie, 2.utgave, Norsk filminstitutt Oslo, 2004. Gunnar Iversen, Øivind Hanche, Nils Klevjer Aas


== Eksterne lenker ==
(en) Oddvar Bull Tuhus på Internet Movie Database 
(sv) Oddvar Bull Tuhus i Svensk Filmdatabas 
(da) Oddvar Bull Tuhus på Filmdatabasen 
(da) Oddvar Bull Tuhus på danskefilm.dk 
(da) Oddvar Bull Tuhus på Scope 
(en) Oddvar Bull Tuhus på AllMovie 
(en) Oddvar Bull Tuhus hos The Movie Database
Wolfsberg

Wolfsberg er en by i distriktet Wolfsberg i delstaten Kärnten i Østerrike. Den har 25 083 innbyggere (2015). Byens navn på slovensk er Volšperk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Wolfsberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Wolfsberg, Kärnten – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Salhus

Salhus er et sted i Åsane bydel i Bergen, nord for Bergen sentrum. Salhus grunnkrets i Bergen kommune hadde 824 innbyggere 1. januar 2012 og et areal på 0,81 km². Salhus er en del av tettstedet Bergen. I sør ligger Mjølkeråen, i nord Salhusfjorden, og i øst Hordvik. For å komme til Salhus kan man enten kjøre RV564 eller FV243.
I Salhus ligger Salhus kirke og kirkegård, Salhus skule og Tekstilindustrimuseet. Tidligere var det fergeforbindelse til Holsnøy. Salhus turn & Idrettslag, Salhusvinskvetten, Salhus Pinsetten, Salhus Musikklag, Salhuskoret og Idrettslaget Norna-Salhus har tilhold på stedet. Salhuskvintetten har også sitt opphav i Salhus. Artisten Beate Jacobsen kommer fra Salhus.
Navnet kommer fra det gammelnorske Sálúhús som betyr stedet med gjestgiveri. Det kan ha tilknytning til de mange Sálúhús som kong Øystein Magnusson lot oppføre for de veifarende. Utenfor Salhus ligger Salhusfjorden, som var et betydelig trafikknutepunkt. Alle «fjordabåtene» var innom Salhus på vei nordover til bygdene i Nordhordland. I gammel tid hadde bygden overnattingssteder med skjenkerett for «brændevin». Det var mange striler som drakk opp pengene fra fiskesalget på torget i Bergen på vei hjem.Salhus hadde også store trikotasjefabrikker. Det var Salhus Tricotagefabrik, Salhus Væverier og Birkelund. Selv om det gikk nedover med tekstilfabrikkene og bygden mistet sin status som trafikknutepunkt, først da fjordabåtene ble nedlagt og senere fergeforbindelsen til Holsnøy ble flyttet, beholdt Salhus sin status som kulturelt sentrum i Åsane.I Salhushallen ble det avholdt dansetilsteninger, basarer, kino og revyer. Lekkerbisken hadde tilhold i bygden og leverte mat i Bergen og omegn i mange år.
Bogen Studio har også tilhold i Salhus der man kan spille inn musikk og annet. Salhus hadde inntil 1981 den ene av to kirker i Åsane. Salhus kirke ble bygget i 1924.


== Eksterne lenker ==
Tekstilindustrimuseet - Museumssenteret i Hordaland
Salhus Musikklag
Kristiansund krematorium og gravlund

Kristiansund krematorium ligger på Kirkelandet gravsted i Kristiansund. 
Kapellet på gravlunden har ikke vært brukt som krematorium helt fra det var nytt. Det var bygget som gravkapell. Ved kongelig resolusjon (kgl.res.) av 27. august 1937 ble det gitt tillatelse til å innrette et krematorium i gravkapellet på Kristiansund kirkegård. 


== Modernisering ==
Miljøverndepartementet fastsatte i 2002 en ny forskrift om utslipp fra krematorier. Derfor er krematoriet under modernisering etter tegninger fra arkitektene as. Eksisterende ovn ved kapellet i underetasjen skal utskiftes og det skal installeres renseanlegg og styringssystemer. Det nye krematoriet kan stå ferdig i 2008 eller 2009.


== Kilder ==
Nytt krematorium til 17 millioner (Tidens Krav, 28. oktober 2005)
Kirkebøker, Møre og Romsdal (Riksarkivet og Statsarkivet, arkivert versjon)


== Litteratur ==
Egil Husby: Kirkelandet kirkegård hundre år. Kristiansund 1977.


== Eksterne lenker ==
Kristiansund kommune: Kirkelandet gravsted
Kart over Kirkelandet gravsted (Allslekt.org)
Miguel Ángel Nadal

Miguel Ángel Nadal (født 28. juli 1966) er en spansk tidligere fotballspiller, og er regnet som en av landets beste forsvarsspillere i nyere tid. Han var en del av FC Barcelona og Johan Cruijffs Dream team (1990–94).
Nadal var med i Spanias VM-tropp i 1994, 1998 og 2002, og spilte totalt 62 kamper med flagget på brystet.
Nadal er meget tennisinteressert, og har blant annet vunnet Baleranes tennismesterskap for juniorer.
Han er onkel til tennisspilleren Rafael Nadal.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Miguel Ángel Nadal – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Miguel Ángel Nadal – FIFA 
(en) Miguel Ángel Nadal – UEFA 
(en) Miguel Ángel Nadal – Transfermarkt 
(en) Miguel Ángel Nadal – national-football-teams.com 
(en) Miguel Ángel Nadal – WorldFootball.net 
(en) Miguel Ángel Nadal – FootballDatabase.eu 
(en) Miguel Ángel Nadal – EU-Football.info 
(en) Miguel Ángel Nadal – FBref
Lommelerke

Lommelerke eller lommeflaske er en flat beholder av glass eller metall med kork til oppbevaring av væsker. Lommelerker av glass har et tilnærmet sirkelformet, vertikalt tverrsnitt, mens tilsvarende flasker i mer langstrakt for gjerne kalles jaktflasker. I dag er lommelerken utstyrt med skrukork, mens de gamle vanligvis hadde kork. Noen mener at navnet kommer av at de var lett å få inn og ut av ei vanlig jakkeinnerlomme. Andre mener at navnet har sitt opphav fra Fredrik Georg Lerche, drukkenbolt og svirebror av Henrik Wergeland. 
Fasongen er ofte flatklemt flaskeaktig, men andre fasonger er kjent, avhengig av hvilken design en foretrekker. En del fås med en større kapsel skrudd over korken og formet som et glass. Denne kapselen gjør det unødvendig å transportere drikkeglass.
Volum varierer mellom 1/2 flaske og 0,2 liter. Innholdet bestemte eieren selv, men det ble oftest ikke tatt med drikke som krevde spesielle glass slik som cognac. Brennevin som Whisky og akevitt var vanlig, foruten «himkok». Dette synliggjøres på Vinmonopolet når en ser hvilke fasonger halv- og kvartflaskene til de forskjellige sortene brennevin har.
Lerka var med på tur til alle årstider og kom fram når situasjonen lå til rette for det. Vanlig fremdeles er totsupen på elg- eller reinsdyrjakt og en klunk til peisbålet.

		


== Litteratur ==
Korshavn, Jan Håvard (1994): Norsk empire glass. Gjøvigs Glasværk 1807-1843. Gjøvik. ISBN 82-09323-21-2
Polak, Ada (1958): Glassboken. Oslo.
Østby, Jon Birger (1983): Nomenklatur for drikkestell, med tegninger av Torill Sand. Oslo


== Eksterne lenker ==
Se lommelerker i DigitaltMuseum
Regress

Regress eller gjensøkelsesrett, innebærer at man har krav på å få dekket et pengebeløp man har betalt på vegne av en annen.Regress foreligger i hovedsakelig to situasjoner. Den ene er at en person utbetaler et beløp som skal dekkes av en en annen, og til slutt krever pengene dekket av denne, for eksempel en kausjonist. Et forsikringsselskap som utbetaler erstatning til en skadelidt, vil også på visse vilkår kreve regress hos skadevolder, jf bilansvarslovens § 12 (lovtekst: attsøkjingsrett) og skadeserstatningslovens § 4–3. En annen situasjon er at en person utbetaler et beløp som hun eller han til slutt skal dekke samme med andre, altså betalerens samskyldnere. Regresskravet går da mot samskyldnerne.


== Referanser ==
Marcus Hahnemann

Marcus Hahnemann (født 15. juni 1972 Seattle, USA) er en amerikansk fotballspiller som sist spilte for Everton. 
Han kom til engelsk fotball i 1999 da han kom til Fulham. I 2002 kom han til Reading, og der har han spilt 276 kamper for i 2009 dro han til Wolverhampton Wanderers. Han var tredjekeeper under fotball-VM i 2006. 
Hahnemann ble frigitt av Everton i midten av mai 2012 sammen med blant andre Denis Stracqualursi, Royston Drenthe og James McFadden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marcus Hahnemann – FIFA 
(en) Marcus Hahnemann – Major League Soccer 
(en) Marcus Hahnemann – Transfermarkt 
(en) Marcus Hahnemann – national-football-teams.com 
(en) Marcus Hahnemann – WorldFootball.net 
(en) Marcus Hahnemann – Soccerbase.com 
(en) Marcus Hahnemann – FootballDatabase.eu 
(en) Marcus Hahnemann – Soccerway 
(en) Marcus Hahnemann – FBref
Selvforskyldt rus

Selvforskyldt rus er et begrep innen rettsvitenskapen som kan ha rettslig betydning i flere forskjellige situasjoner. At rus er selvforskyldt vil så godt som alltid være tilfelle, og vil bli lagt til grunn så sant ikke det motsatte godtgjøres. Eksempler på at rus ikke er selvforskyldt kan være at noen har puttet noe oppi en persons drikk uten vedkommendes kunnskap, eller i situasjoner der produkter har inneholdt rusmidler (mest praktisk alkohol) uten at den som har fått det i seg hadde noen rimelig forventning om dette (et eksempel i praksis har vært tannkrem). Det gjelder imidlertid en streng aktsomhetsplikt på dette punkt, slik at det er svært vanskelig å bli hørt med at en rus ikke er selvforskyldt.


== Strafferetten ==
Selvforskyldt rus har først og fremst betydning innen strafferetten. For det første vil man ved vurderingen av om det foreligger forsett se bort fra at gjerningsmannen har opptrådt i selvforskyldt rus, se Almindelig borgerlig Straffelov § 40 første ledd andre punktum. I slike tilfeller skal retten se bort fra beruselsen, og sette seg inn i hvordan gjerningsmannen hadde tenkt dersom han var edru. En alvorlig voldshandling begått i beruset tilstand vil således bli vurdert ut ifra hva gjerningsmannen ville forstått om konsekvensene dersom han var edru, og dette vil kunne føre til en langt mer alvorlig bedømming av forholdet. Det sies i slike tilfeller gjerne at forsettet fingeres. Overlegg og hensikt kan derimot ikke fingeres, sistnevnte kan få betydning blant annet ved tyveri, som krever «vinnings hensikt» for at straff kan komme til anvendelse.
For det andre vil man ikke bli ansett som utilregnelig (og dermed slippe unna straff) selv om man er bevisstløs i gjerningsøyeblikket, dersom bevisstløsheten skyldes selvforskyldt rus, se straffeloven § 45. Begge disse grunnprinsippene skyldes moralske betraktninger: det ville være støtende overfor allmennheten dersom forbrytere unnslapp straff ved å vise til at de var berusede. Også mer brede alkoholpolitiske betraktninger har nok spilt inn.


== Erstatningsretten ==
Også innen erstatningsretten vil selvforskyldt rus komme inn ved skyldvurderingen. Selv om det her ikke foreligger faste lovfestede prinsipper, vil man vanskelig kunne høres med at tilstrekkelig skyld ikke er utvist dersom man har handlet i beruset tilstand. Rusen vil således komme inn som et moment i uaktsomhetsvurderingen, som taler til skadevolderens ugunst.
Innen et spesielt område er selvforskyldt rus tillagt uttrykkelig rettsvirkning, nemlig innen bilforsikring. Dersom det må legges til grunn at en kollisjon skyldes at føreren var beruset vil forsikringsselskapet uavhengig av skyld for øvrig kunne kreve regress fra føreren for den erstatningen de har måttet betale ut til andre. Førerens egen rett til erstatning vil dessuten falle bort, se nærmere bilansvarsloven §§ 12 og 7. Unntak fra dette prinsippet kan bare gjøres der særlige forhold taler for det.


== Eksterne lenker ==
Straffeloven (1902)
Bilansvarsloven (1961)
Odd Vollan

Odd Gabriel Vollan (født 21. november 1913 i Ålesund, død 6. oktober 2003) var en norsk skolemann og historiker.
Vollan ble i 1941 cand.philol. med hovedfag i historie med hovedoppgaven Omlegginga av fisket i Ålesund og på Sunnmøre. Deretter arbeidet Vollan som lektor, først ved gymnasene i Førde og Molde, deretter i Ålesund fra 1945 til 1980. 
Ved siden av lektorgjerningen har Vollan virket som historieforsker. Nærmere 30 arbeider har kommet fra hans historikerhånd. Han har særlig arbeidet med emner knyttet til fiske, fangst og annet næringsliv, samt bedrifts- og foreningshistorie, gjerne med lokalhistorisk tilsnitt. Vollan bidro imidlertid også med artikler om fiske og fangst til det store nordiske verket Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelalder. 
For sitt omfattende arbeid mottok Vollan Hans Strøm-medaljen og i 1989 ble han hedret med Ålesund kommunes hederspris.


== Bøker av Odd Vollan ==
I kamp for et rusfritt folkeliv på Sunnmøre: Fra Ålesunds kulturhistorie (2003)
Byens våkne øye: Aalesunds handelsforening 150 år. De siste femti år (1996)
De gav livet for landet. Minneskrift over 27 tidligere elever ved Ålesund offentlige høgre allmennskole som måtte ofre livet under krigen (1995)
En skipper og hans samtid: Fra åttring til fabrikktråler (1993)
Ålesunds Skipperforening gjennom hundre år (1992)
Den tause motstand: Dagligliv i Ålesund under krig og okkupasjon 1940-1945 (1989)
Selfangst i Norden I-II (1985–1986)
Femti års husstellopplæring i Ålesund (1985)
Ålesund og Sula elverk: En historikk (1982)
Sunnmøre sparebanklag 1926-1976 (1976)
 Soga om fangst og fiske i eldre tider. Kjelder og problem (1972)
Sildefisket gjennom tusen år (1971)
Tafjord kraftselskap 1917-1967 (1967)
Aalesunds sparebank 1911-1961 (1961)
A.M. Liaaen. Skipsverft og mek. verksted, Ålesund – 1861-1961 (1961)
Den norske klippfiskhandels historie (1956)
Borgund sparebank 1880-1955 (1955)
Volda og Ørsta sparebank 1854-1954 (1953)
Ishavsfart. Selfangsten fra Sunnmøre gjennem femti år (1951)
Aalesunds Handelsforening 1847-1947 (1949)
Ålesunds Skipperforenings historie 1892-1942 (1943)
Ålesunds-telefonens historie (1946)


== Referanser ==
Iberostar Estadi

Iberostar Estadi er fotballstadionet til den spanske Primera División-fotballklubben RCD Mallorca. Det ligger på øya Mallorca i byen Palma de Mallorca, og er det største stadionet på de baleariske øyene. Stadionet har tidligere hett Son Moix og ONO Estadi.


== Eksterne lenker ==
(en) Son Moix – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
«Nordkapp» (oppsynsskip) (1937)

«Nordkapp» har vært navnet på flere fartøyer i den norske marinen, for en oversikt, se Nordkapp (skip).«Nordkapp», sjøsatt den 18. august 1937, var navngivende fartøy til den første Nordkapp-klassen (1937). Hennes søsterskip var «Senja».


== «Nordkapp» ==
«Nordkapp» ble satt inn i tjeneste like etter sjøsettingen i 1937, og var ved krigsutbruddet den 9. april 1940 stasjonert i Nord-Norge, under 3. sjøforsvarsdistrikt. Fartøyet var her en del av Norges forsvar, inntil evakueringsordre ble gitt 7. juni samme år. «Nordkapp» lå da ved Svolvær, og ble liggende der til klokken 0300 natten 8. juni, for å vente på flyktninger og frivillige som ville ta seg over til Storbritannia. 12. juni kom «Nordkapp» frem til Thorshavn på Færøyene. Fartøyet ble siden oppgradert i Storbritannia, blant annet med flere og kraftigere våpen enn kun den éne kanonen hun i utgangspunktet hadde, og ble fra den 21. september 1940 stasjonert på Island.
Her var «Nordkapp» vaktfartøy, og det fortsatte hun å være frem til den 19. september 1943, da hun i stedet ble underlagt sjefen for Shetlandsgjengen.
«Nordkapp» deltok fra 20. juni til 11. september 1944 i Operasjon Neptune (Overlord), ved å eskortere konvoier langs kysten av og til invasjonsområdet, i tillegg til patruljetjeneste på vakt mot fiendtlige fartøyer. Fra 15. desember 1944, etter hovedettersyn i Aberdeen, ble «Nordkapp» stasjonert som vaktfartøy i Scapa Flow. Ved krigens slutt seilte «Nordkapp» den 18. mai mot Norge, hvor hun ankom Stavanger 20. mai 1945. Hun fortsatte å gjøre tjeneste frem til 1954, hvorpå hun ble solgt for å bygges om til fiskefartøy.
Til tross for intensiv tjeneste under hele 2. verdenskrig kom «Nordkapp» aldri i direkte kamp med fiendtlige enheter.


== MS «Skarodd» ==
1957: Solgt til P/r / v. Kars J. Skjong, Valderøy / Ålesund. Omdøpt «Skarodd» (fiskerinr. M-160-G). Ombygd til snurper. Ny motor: 2tev Wichmann 480bhk
Ca.1965: Omrigget til ringnotsnurper.


== MS «Tor Hugo» ==
3.mars 1971: Solgt til Torstein Johnsen, Havøysund / Hammerfest (fiskerinr. F-414-M).
2.november 1971: Omdøpt «Tor Hugo».
Pr.høsten 1972: Deltok i «Astra»-ekspedisjonen sammen med en rekke andre norske ringnotsnurpere. Fisket for flytende sildolje- og sildemelsfabrikk «Astra» utenfor Afrika.
27. november 1972: «Tor Hugo» fisket hestmakrell utenfor Mauritania da lekkasje oppsto og båten sank.


== Litteratur ==
Marius Thomassen: 90 år under rent norsk orlogsflagg, s. 83.


== Andre kilder ==
"Skipet" / Thor B. Melhus
Trygve Eriksen jr.s arkiv


== Eksterne lenker ==
(no) Nordkapp – Krigsseilerregisteret
Generalbudsjettlikningen

Generalbudsjettlikningen er en identitet som beskriver tilgangen på og anvendelsen av varer og tjenester, eller goder, i et land over en viss tidsperiode.
I en svært enkel form er likningen slik:
Bruttonasjonalprodukt + Import = Konsum + Investeringer + Eksport
Tilgangen på goder er beskrevet på venstre side. Et land kan skaffe goder ved å produsere dem selv, eller ved å importere dem fra utlandet.
Bruken eller anvendelsen er beskrevet på høyre side. Godene kan enten konsumeres, investeres eller eksporteres. Denne enkle formen av generalbudsjettlikningen skiller ikke mellom offentlig og privat sektor.
I mer avanserte utgaver skilles det mellom ulike vare- og tjenestetyper i både produksjon, import, konsum, investeringer og eksport og offentlig og privat sektor skilles. 
Generalbudsjettlikningen danner grunnlaget for noen av de viktigste makroøkonomiske modellene som brukes, blant annet Modag.