jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Friskoleloven (Norge)

Friskoleloven (full tittel Lov om frittståande skolar) er en norsk lov som regulerer private skoler med rett til statstilskudd. I perioden januar 2007 til 2015 ble loven kalt Privatskoleloven (full tittel «Lov om private skolar med rett til statstilskot»), og betegnelsen friskole var tatt ut. 
Loven erstattet Lov om tilskot til private grunnskular og private skular som gjev vidaregåande opplæring av 14. juni 1985 (privatskoleloven). Den største endringen mellom de lovene er at § 3 i privatskoleloven av 1985 med krav om formål er opphevet.


== Krav til formål ==
Ved endringen av privatskoleloven i 2007 ble kravene til formål gjeninnført, og kun skoler med følgende formål kan per i dag få godkjenning med rett til statsstøtte:

religiøst
anerkjent pedagogisk retning
internasjonalt
særskilt tilrettelagt videregående opplæring i kombinasjon med toppidrett
norsk grunnskoleopplæring i utlandet
særskilt tilrettelagt opplæring for funksjonshemmede
videregående opplæring i små og verneverdige håndverksfag


=== Religiøst grunnlag ===
Av religiøse skoler er det kun kristne og muslimske skoler som hittil har blitt godkjent. Fra november 2013 åpnet Kunnskapsdepartementet for at også sekulære livssynsskoler kan godkjennes på "religiøst grunnlag", etter at Likestillings- og diskrimineringsombudet slo fast at Humanistskolen hadde blitt utsatt for ulovlig diskriminering da Kunnskapsdepartementet i 2012 på prinsipielt grunnlag nektet å godkjenne skolen.


=== Anerkjent pedagogisk retning ===
Kun skoler basert på montessoripedagogikk og steinerpedagogikk har hittil blitt godkjent.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Privatskolelova
Departementets forklaring
Smestad skole

Smestad skole er en barneskole på Smestad i Oslo og ble grunnlagt i 1938. Skolen har ca. 720 elever.


== Historie ==
Smestad skole åpnet 31. januar 1938 og tok da over 148 elever og 7 lærere fra Skøyen skole. Elevtallet steg allerede samme høst til 260. Skolen ble sett på som en moderne skole og Aftenposten hadde en artikkel med følgende beskrivelse: «Fysikken på Smestad skole er et eventyr for nevenyttige gutter», og «Skolekjøkkenavdelingen er en rosenrød fremtidsdrøm for småpikene». Skolen hadde eget bibliotek, legekontor og tannlegekontor.
20. april 1940 ble skolen stengt og tatt over av tyskerne. Omgitt av piggtråd flyttet 70 tyske soldater inn. Undervisningen ble gjennom krigen flyttet til private hjem og etter hvert, ved andre skoler. Ved gjenåpningen, 21. november 1945, talte kronprins Olav samtidig med at prins Harald ble elev ved skolen.
I 1958 fikk skolen et nytt bygg og høsten 1969 utvidet skolen med ungdomstrinn. I 1970 ble skolen utvidet med gymnastikksal og flere spesialrom. I 1975 ble skolen igjen utvidet med flere spesialrom. I forbindelse med reformen i 1997 ble skolen bygget om og pusset opp for å romme 6-åringene. 

21. august 1978 begynte prinsesse Märtha Louise i 1. klasse. Daværende prins Haakon Magnus startet 18. august 1980.
Lærer og sakprosaforfatter Kjell Horn var lærer ved Smestad skole i 10 år fra 1962 til 1972.


== Rektorer og overlærere ==

2021 –: Anton Rygg (fra Munkerud skole)
2014 –: Lene Rønning-Arnesen
– 2005: Gro Høyvik
– 1980: Guslund: (Omkom i Nordmarka, ble funnet etter omtrent ett år)
195? – 196?: Svanhild Dalland (overlærer)


== Eksterne lenker ==
Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 7. februar 2018.
Smestad skoles hjemmesider.
Terskel (geologi)

En terskel er en grunn sone ved munningen av en fjord som er dannet av en endemorene fra isbreen som gravde ut fjorden.
En terskel kan også være en påbygning eller nedsenkning i en elveprofil på tvers av et elveleie, med konstant eller varierende høyde/dybde. Terskler finnes naturlig i alle vassdrag i varierende grad, men de bygges også for ulike formål, hovedsakelig biotop/miljøtiltak og sikringstiltak.


== Kilder ==
Vassdragshåndboka ISBN 82-519-1290-3


== Se også ==
Sill (geologi)
Terskelfjord
Søndre Sandøy

Søndre Sandøy er den sørøstligste av Hvaler-øyene, og har blant annet sandstrender, turstier, stor gran- og furuskog og betydelig landbruk. Bergarten består av vakker gneis som bl. a. er brukt som fasadesten til Oslo rådhus. 
Naboøya Nordre Sandøy ligger like nord for Søndre Sandøy, og begge ligger like ved riksgrensen til Sverige. Sekken, skipsløpet som skiller de to Sandøyene fra Sverige, er på det smaleste 800 meter bred. Øyene ble meget tidlig ferieområde for befolkningen i Halden. Søndre Sandøy er kjent for sine vakre sandstrender – de fleste private. 
Øya er 3,7 km lang, 1,6 km bred, og har et areal på 4,39 km². Øya regnes i dag som en ferieøy, med over 500 hytter, men det er også en del fastboende her (87 i 2009 iflg. SSB). Bebyggelsen er konsentrert i to områder, begge med fergestopp: Nedgården og Gravningsund. Motorkjøretøyer er forbudt på øya uten spesiell tillatelse.


== Historie ==
Av fortidsminner er det eldste en over 3000 år gammel gravrøys fra bronsealderen på Sanderød. Fra den kan man se over til gravrøysa på Herføl.

Videre er gamle hustufter, sannsynligvis fra middelalderen. Ifølge fylkesarkivaren er disse sannsynligvis hytter brukt under sesongfiske av fiskere fra fastlandet. 
Det vær særlig mye aktivitet her under sildefisket. På 1800-tallet var det sildesalterier ved Gravningsundet. Man kan fortsatt se restene av salteriene. Her hørte også engang en betydelig seilskipsflåte hjemme. I 1658 ble øya grenseland, med tollstasjon i Gravningsund (Buvika) fra 1892 til 1958. På grunn av den strategiske beliggenheten hadde roflotiljen hovedstasjon på Rød på 1700- og 1800-tallet. Det var her prins Christian Frederik av Danmark gikk i land på norsk jord 21. mai 1813 utsendt som stattholder. Det var han som innkalte til riksforsamlingen på Eidsvoll som vedtok Grunnloven og var Norges konge fra 17. mai til 14. august 1814. Tyskerne hadde en base på øya under andre verdenskrig.
På øya har det nok opprinnelig vært bare én gård som ble delt i tre; Rød, Nedgården og Løkkeberg. Buviken, Torbal og Stuvik var husmannsplasser under disse. Alle eiendommer på øya er utskilt fra de tre gårdene. Løkkeberg og Rød hadde også husmannsplasser på Herføl.Ved folketellingen i 1900 hadde øya 325 innbyggere. I 2009 var det 87 fastboende på øya iflg. SSB. De fleste hadde havet som levevei, enten som fiskere eller sjøfolk, men det var også en del jordbrukere. I dag er turismen en viktig inntektskilde.

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Søndre Sandøy
Kart på finn.no
Bilder fra Søndre Sandøy på Panoramio og Google maps
Flere bilder fra Søndre Sandøy
Ilseng stasjon

Ilseng stasjon er en jernbanestasjon på Rørosbanen. Stasjonen ligger ved tettstedet Ilseng, på grensa mellom Hamar og Stange kommuner, og ble åpnet som stoppested i 1862 da jernbaneforbindelsen mellom Hamar og Grundset ble fullført. Navnet ble skrevet Ihlseng før 1877. Statusen ble oppgradert til stasjon i 1878 og nedgradert til holdeplass i 1986.
Holdeplassen mistet midlertidig persontrafikken mellom 2002 og 2003, men har i dag togstopp. Den er imidlertid ubetjent.
Den første stasjonsbyningen, som ble tatt i bruk i 1862, er revet. I 1893 fikk Ilseng en stasjonsbygning tegnet av Paul Due. Denne ble i 1926 flyttet til Jernbanemuseet på Hamar. Dagens stasjonsbygning er et ombygd privathus som ble tatt i bruk i 1921.

		


== Litteratur ==
Thor Bjerke og Roar Stenersen (2002). Rørosbaneboka. s. 207–208. ISBN 82-90286-24-4. 
Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar/Oslo: Norsk Jernbaneklubb/Norsk Jernbanemuseum. s. 100–101. ISBN 82-90286-28-7. 
Aasmund Dahl, red. (1988). Bygningsregistrering: Rørosbanen, Hamar distrikt. NSB Arkitektkontoret. s. 29, 43–50. 


== Eksterne lenker ==
(no) Bane NORs informasjonsside om Ilseng stasjon
(no) Ilseng stasjon i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
(no) Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase: Rørosbanen (Hmr.)
Network Stament 2017: Stasjonsoversikt, s. 21
Anilingus

Anilingus (av latin anus, «endetarmsåpning» og lingere, «slikke») - også kjent i dagligtale som rimming, rim job eller 87 - er seksuell stimulering av endetarmsåpningen og området rundt (mellomkjøttet) ved hjelp av munn, lepper og tunge. 
Anilingus vil av noen defineres som en parafili, det vil si unormal seksuell atferd, men de fleste mennesker vil oppleve stor nytelse når de nerverike, erogene sonene i underlivet blir stimulert. Overdreven opptatthet av anilingus kan også betraktes som en seksuell fetisj.
I engelsk slang og pornografi omtales fenomenet også som rimming og rim-job. Ordet blir ofte feilstavet analingus. 


== Helserisiko ==
Det er flere helsefarer forbundet med anilingus på grunn av bakterier, virus og parasitter i anus eller endetarmen. Disse omfatter hepatitt A, hepatitt B, hepatitt C, chlamydia, polio, humant papilloma (HPV), gonoré, herpes, conjunctivitis og andre seksuelt overførbare sykdommer.Å berøre kjønnsorganene med den sammen munnen som har berørt anus kan overføre bakterien E.coli, noe som kan føre til urinveisinfeksjon. HIV er ikke kjent for å overføres ved anilingus, men noen eksperter slår fast at det finnes en risiko for slik smitte.
Hyppig anilingus med flere partnere øker helserisikoen forbundet med praksisen.


== Se også ==
Analsex
Oralsex


== Referanser ==
Caplex

Caplex er et ettbindsleksikon på bokmål som ble utgitt av Cappelen forlag i flere format. 
Caplex, Cappelens ettbinds leksikon kom første gang ut i 1990 med nye, reviderte opplag i 1994, 1997, 2001 og 2004. Pål Steigan var hovedredaktør for de første to utgavene, Solveig Wikström og Øyvind Skagmo for de to neste. Utgaven fra 2004 hadde 1 440 sider. 
Cappelens leksikonredaksjon har imidlertid røtter tilbake til 1935, da Cappelens oppslagsverk for ungdommen og Nyco konversasjonsleksikon ble utgitt, fra 1958 utgitt under navnet CAP-leksikon. Cappelen utga også det svenskutviklede leksikonet Media i en sjubindsutgave 1977–79 og i en ny tibindsutgave med tittelen Cappelens leksikon1983–86, med et supplementsbind i 1987.C D 
Caplex CDTV - Cappelens multimedia leksikon på CD-ROM for Commodore Amiga CDTV ble utgitt i 1991. Det første multimedia leksika i Norden og et av de første i verden.  
Caplex multimedia ble utgitt som CD-ROM i 1995.Caplex nettleksikon var et fritt tilgjengelig norskspråklig leksikon på Internett, som ble lansert 25. august 2000 av forlaget Cappelen. Det var da det første gratis nettleksikonet på norsk. Det hadde i 2005 drøyt fire millioner besøkende og nesten 30 millioner sidevisninger. Første halvdel av 2006 hadde Caplex i snitt over fire millioner sidevisninger i måneden.  Caplex nettleksikon ble ajourført fram til 2008, og ble lagt ned 1. juni 2011.Ved årsskiftet 2009/2010 kjøpte Allkunne fra Cappelen Damm AS rettighetene til å publisere det meste av stoffet fra Caplex nettleksikon på nynorsk. Avtalen sikrer at Allkunne skal kunne utgi artikler fra Caplex etter at de er oversatt fra bokmål til nynorsk.


== Referanser ==
Nordre Sandøy

Nordre Sandøy er ei øy i Hvaler kommune i Østfold. Den ligger helt øst i kommunen, like ved grensa mot Sverige, og nord for Søndre Sandøy.Øya har ingen biltrafikk og mange flotte turstier, og en sommeråpen restaurant 'Makø gård og sommercafé'. Tidligere på 1900-tallet lå det en butikk på sørenden av øya ved dagens ferjebrygge, men den ble lagt ned grunnet en svært minkende fastboende befolkning og raskere ferje- og båtsamband mellom øya og de andre nærliggende øyene, inkludert Skjærhalden.Nordre Sandøy var hjem til en god del familier i en flere hundre år lang periode, men på grunn av Hvalers sterke nedgang i fiskevirksomhet var det flere som valgte å flytte til fastlandet. Både tidligere hus til fastboende og et mylder av nye hytter er nå bebodd av sommergjester rundt om på øya.


== Referanser ==
Burton Albion FC

Burton Albion Football Club er en engelsk fotballklubb som fra og med 2018–19-sesongen spiller i EFL League One. «Brewers», som er kallenavnet til Burton Albion, spiller hjemmekampene sine på Pirelli Stadium i Burton upon Trent. Byen Burton upon Trent ligger i den engelske regionen Vest-Midlands.


== Meritter ==
Beste ligaresultat: Nr. 20 i Championship 2016-17
Vinner av League Two (gamle 4. divisjon): 2015–16
Vinner av Conference National: 2008–09
Vinner av Northern Premier League: 2001-02.
Beste resultat i FA-cupen: 4. runde i 2010-11.
Finalist i FA Trophy i 1986-87.


== Spillerstall ==
Oppdatert 29. september 2022.


=== Utlånte spillere ===


== Klubbrekorder ==
Største seier: 12-1 over Coalville Town i Birmingham Senior Cup den 6. september 1954.
Største tap: 0-10 mot Barnet i Southern Football League Premier Division den 7. februar 1970.
Tilskuerrekord: 6 746 mot Derby i Championship den 26. august 2016.


== Litteratur ==
Rollin, Glenda & Rollin, Jack (2004): SKYSPORTS FOOTBALL YEARBOOK 2004-05. Headline Book Publishing, London. ISBN 0-7553-1311-9


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Burton Albion F.C. – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Klubbside fra BBC
(en) Nettsted om Burton Albion (Brewers Net)
(en) Nettsted om Burton Albion (Burton Albion Mad)
(en) Oversikt over liga og cupresultater fra databasen til Football Club History
(en) Klubbprofil fra Soccerbase
Palast der Republik

Palast der Republik («republikkens palass») var en stor bygning på Spreeinsel i bydelen Mitte i Berlin mellom Schloßplatz og Lustgarten (tilsammen kalt Marx-Engels-Platz fra 1954 til 1994). Bygningen stod ferdig i 1976 og hadde som hovedformål å huse DDRs parlament Volkskammer, men den rommet også to store auditorer, kunstgallerier, restauranter og en bowlingbane. På folkemunne fikk bygningen navnet «Ballast der Republik» («republikkens ballast») eller «Erichs Lampenladen» («Erichs lampebutikk») på grunn av det store antallet lyskupler i bygningen.
Palast der Republik ble reist på en del av området til Berliner Stadtschloss. Slottet var delvis bombet og utbrent etter andre verdenskrig, men hadde vært mulig å restaurere. Slottet ble likevel revet under sterke internasjonale protester i 1950. 


== Rivning av Palast der Republik ==
I september 1990 ble det oppdaget at det var brukt asbest i Palast der Republik, og bygningen ble stengt. I 2003 vedtok Forbundsdagen å rive bygningen. 
Etter en følelsesladet debatt i Forbundsdagen i begynnelsen av 2006, der et forslag fra Bündnis 90/Die Grünen og Die Linke om å stanse rivningen ble nedstemt med stemmene fra CDU/CSU, SPD og FDP, ble rivningsarbeidet igangsatt 6. februar 2006 av Berlins senator for byutvikling, Ingeborg Junge-Reyer (SPD). Arbeidet tok lenger tid enn planlagt fordi det ble oppdaget mer asbest i bygningen underveis. Rivningen ble fullført 2. desember 2008.
Tilhengere av rivningen argumenterte med at Palast der Republik var en uestetisk bygning, at den var et fremmedelement som ødela en helhet i det indre Berlin, at den stod på plassen til en annen bygning som ble barbarisk ødelagt av et diktatur og derfor må gjenoppbygges, og at den symboliserte SED-diktaturet og derfor var uforenlig med tysk identitet, slik Friedbert Pflüger (CDU) sa det. 
Motstanderne av rivningen mente at bygningen symboliserte det moderne, og at det ville være feil å rive den ned og erstatte den med en tidligere bygning. De hevdet bygningens egen nære historie tilsia at den burde få stå, og viste også til at DDRs siste parlament var demokratisk valgt og i denne bygningen besluttet å gå inn for tysk gjenforening. Centre Pompidou-arkitekten Renzo Piano kalte rivningen en tragedie. 
I begynnelsen av 2005 ble bygningen omdannet til Palast des Zweifels av den norske kunstneren Lars Ramberg, som installerte ordet «ZWEIFEL» (tvil) i seks meter høye neonlysbokstaver på bygningens tak. KORO har en fast installasjon av Lars Ramberg basert på Palast des Zweifels.


== Humboltforum ==
I juni 2013 ble grunnstenen nedlagt til en ny bygning på tomten. Tre av de historiske fasadene beholdes. Bygningen som er planlagt ferdig i 2019, skal brukes av Humboltforum, et senter for kultur, kunst og vitenskap. 


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Palast der Republik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Palast der Republik – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Bilder av Palast der Republik
Fotodokumentasjon av rivningen
Slottsplassen (Berlin)

Slottsplassen (tysk: Schloßplatz) er en plass på Spreeinsel i sentrum av Berlin. Den ligger ved Museumsinsel og grenser på nordvestlig side til gaten Unter den Linden.


== Historie ==

Plassen er oppkalt etter Berlins byslott, som stod ved plassen frem til det ble sprengt av kommunistregimet i DDR i 1950. Etter sprengningen av slottet ble plassen i 1951 omdøpt til «Marx-Engels-Platz» av kommunistregimet, og ble brukt til store politiske demonstrasjoner av kommunistene og som park.
I 1976 ble Palast der Republik oppført ved plassen. Etter den tyske gjenforening fikk plassen sitt gamle navn tilbake, og i 2003 ble det bestemt å rive Palast der Republik og gjenoppføre slottet. Det ble gjennomført utgravninger etter 1990 som viste at en del av slottets fundament fremdeles er der.
Adressen Schloßplatz 1 ble i DDR-tiden benyttet av Statsrådet og kaltes deretter «Staatsratsgebäude». Huset har, som en del av fasaden, innebygd slottsbalkongen der Karl Liebknecht utropte den sosialistiske republikk 9. november 1918. I dag huser bygningen to utdanningsinstitusjoner, European School of Management and Technology (ESMT) og Hertie School of Governance.
Great British Menu

Great British Menu er et britisk kokke- og realityprogram som har gått på BBC siden 2006. Her skal Storbritannias beste kokker konkurrere om å få tilberede mat for dronning Elisabeth II.
Serien presenteres av Jennie Bond, tidligere kongehuskorrespondent for BBC. Hver uke, mandag til fredag, lager to kokker fra en kulinarisk region i Storbritannia en meny bestående av en forrett, fiskerett, kjøttrett og dessert som representerer regionen. Ved slutten av uken prøvesmakes og bedømmes menyen av et panel bestående av Prue Leith, Matthew Fort og Oliver Peyton. En av kokkene går deretter videre til finalen der det avgjøres hvilke retter som utgjør den definitive britiske menyen. Måltidet ble servert for dronningen og 350 gjester 17. juni 2006 på en sommerbankett.


== Deltagere og puljevinnere ==
Michael Caines beseiret John Burton Race for å representere Sørvest-England
Galton Blackiston beseiret Antony Worrall Thompson for å representere Midlands og Øst-England
Marcus Wareing beseiret Simon Rimmer for å representere Nord-England
Richard Corrigan beseiret Paul Rankin for å representere Nord-Irland
Nick Nairn beseiret Tom Lewis for å representere Skottland
Bryn Williams beseiret Angela Hartnett for å representere Wales
Nick Nairn beseiret Tom Lewis for å representere Skottland
Atul Kochhar beseiret Gary Rhodes for å representere Sørøst-England


== Det endelige resultatet ==
Forrett
«Smoked salmon with Irish soda bread, woodland sorrel and cress» [1] – Richard Corrigan (Nord-Irland)
Fiskerett
«Pan-fried turbot with cockles and oxtail» [2] – Bryn Williams (Wales)
Kjøttrett
«Loin of roe venison with rosti, celeriac, cabbage, carrot and game gravy» [3] – Nick Nairn (Skottland)
Dessert
«Custard tart with Garibaldi biscuits» [4] – Marcus Wareing (Nord-England)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Great British Menu på Internet Movie Database
Spreeinsel

Spreeinsel (Spreeøya) er en øy i det sentrale Berlin.
Den nordlige delen var i middelalderen et sumpområde. Senere ble området brukt til haver og som park, Lustgarten. Fra det 19. århundre ble de berømte prøyssiske museene som nå er kjent som Museumsinsel bygget. Museumsinsel står på UNESCOs verdensarvliste.
På midten av øya ble det i middelalderen bygget en borg, som senere ble utbygget til slott, og var sete for de brandenburgiske kurfyrstene og de prøyssiske kongene. Plassen foran heter Schloßplatz. Slottet ble sprengt av kommunistregimet i DDR i 1950, og regimet bygget to nye bygninger: Statsrådsbygningen og Palast der Republik. Forbundsdagen bestemte i 2003 å rive Palast der Republik og gjenoppføre slottet.
Rett ved siden av står Berliner Dom, med bl.a. Hohenzollernfamiliens krypt.
På den sydlige delen av øya lå byen Cölln, som frem til 1709 var Berlins nærmeste nabo. Den sydlige delen kalles idag Fischerinsel, og er et boligområde.


== Eksterne lenker ==
(en) Spreeinsel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lustgarten

Lustgarten (tysk for «lysthage») i Berlin er et parkområde på Museumsinsel. Parken avgrenses i nord av Altes Museum, i øst av Berliner Dom, i sør av Karl Liebknecht-strasse og i vest av Spree. Parken hørte opprinnelig til byslottet Berliner Stadtschloss.  


== Bildegalleri ==

		
		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Lustgarten (Berlin) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lustgarten – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Xubuntu

Xubuntu er en Linux-distro basert på Ubuntu som bruker Xfce som vindusbehandler i stedet for GNOME, som er standardskrivebord i Ubuntu.


== Forskjell fra Ubuntu ==
Ubuntu bruker GNOME og GNOME-programmer. Xubuntu bruker Xfce vindusbehandleren som er mindre krevende og således bedre egnet for eldre PC-er. Med Xubuntu medfølger det primært GTK+ programmer som er laget for å bruke færre ressurser i forhold til tilsvarende GNOME programmer. Xubuntu har tilgang til de samme pakkebrønnene som Ubuntu, og kan derfor kjøre de fleste programmene derfra med bare små forskjeller i brukergrensesnittet.


== Systemkrav ==
Xubuntu kan installeres fra én av to CD-er, "desktop" (grafisk installasjon) og "alternate" (tekstbasert installasjon). Den tekstbaserte versjonen krever minst 1,5 GB ledig harddiskplass. Desktopversjonen krever 7,5 GB ledig harddiskplass, men anbefaler 20 GB ledig harddiskplass.  "Desktop"-versjonen krever 512 MB RAM, mens "alternate" bare krever 64 MB RAM og har flere konfigurasjonsalternativer. Når Xubuntu er installert kan den fungere med 512 MB RAM, men det anbefales å ha minst 1 GB RAM. Prosessoren må også støtte Physical Address Extension (PAE).


== Utgivelser ==
Alle store versjoner er planlagt å bli gitt ut to ganger i året i månedene april og oktober, men det kommer likevel små oppdateringer hver 6. måned. Hver 4. versjon får navnet LTS som står for Long Term Support; det vil si at LTS-versjonene blir støttet i 3 år etter utgivelse. De vanlige utgivelsene blir bare støttet i 9 måneder etter utgivelse.


== Videreutviklinger ==
Distroer som er basert på Xubuntu:

Element OSEn distro laget for hjemmekino-PCer, men avviklet i 2011.EmmabuntüsEn distro designet for å legge til rette for ompakkinger av datamskiner donert til Emmaüssamfunn.GalliumOSEn distro laget for Chrome OS-enheter.OzOSEn nedlagt distro basert på en smalere versjon av Xubuntu.Black Lab LinuxEn distro laget for å ligne på BeOS.UberStudent LinuxEn distro basert på bare LTS-versjoner laget for utdanning.UserOS UltraEn smalere Xubuntu-variant laget for Australias PC User magasin.VoyagerEn Fransk distro som kommer med Avant Window Navigator.ChaletOSEn Engelsk distro som ligner Microsoft Windows i utseende. 


== Galleri ==

		
		


== Se også ==
Ubuntu
Kubuntu
Edubuntu
Xfce


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Xubuntu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Xubuntu – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Xfce