jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kritt (geologi)

Kritt er den yngste perioden i jordens mellomalder.
Den begynte for 145.5 ± 4 millioner år siden og sluttet ved overgangen mellom mesozoikum og kenozoikum for 65.5 ± 0.3 millioner år siden (Kritt-paleogen-utryddelsen).
Krittiden ble definert av d’Omalius ’Halloy i Frankrike i 1823 og oppkalt etter bergarten kritt.


== Inndeling ==
Kritt deles i epokene tidlig kritt og sen kritt, som igjen deles i følgende aldre (årstall i millioner år før nåtid):


=== Tidlig kritt ===
Berrias (Ber) 144–137
Valangin (Vig) 137–132
Hauteriv (Hau) 132–127
Barrem (Brm) 127–121
Apt (Apt) 121–112
Alb (Alb) 112–99


=== Sen kritt ===
Cenoman (Cen) 99–94
Turon (Tur) 94–89
Coniac (Con) 89–86
Santon (San) 86–84
Campanium (Cmp) 84–71
Maastrichtium (Maa) 71–65


== Tektonikk ==
Afrika og India hadde blitt løsrevet fra resten av Gondwana, dvs. fra de fremtidige kontinentene Antarktis, Australia og Sør-Amerika, som fortsatt hang sammen.
Atlanterhavet økte i omfang, mens Tethyshavet skrumpet inn.


== Bergarter ==
På grunn av det høye havnivået i kritt er marine avleiringer som krittslam den dominerende bergarten.


== Klima ==
Kritt var kjennetegnet av veldig varmt klima.
Det fantes ingen sammenhengende isdekkede områder, ikke en gang ved polene, der havtemperaturen antas å ha vært rundt 17°C.


== Planteliv ==
Blomsterplanter dominerte for første gang floraen, og har gjort det siden.


== Dyreliv ==
Dinosaurer dominerte på land, mens marine krypdyr som plesiosaurer, ichthyosaurer, thalattosuchier, mosasaurer og skalldyr som ammonitter og belemnitter dominerte i havet, men samtlige døde ut i slutten av kritt. Andre artsrike grupper var armfotinger, muslinger, pigghuder og egentlige beinfisker. Fugler og pattedyr fantes, men hadde lav diversitet. Faunaen av insekter hadde fått et nokså «moderne» preg, en del nålevende slekter kjennes tilbake til kritt, men noen grupper som er dominerende i dag (særlig sommerfugler, bier og maur) mangler eller er ganske fåtallige fra kritt.


== Referanser ==


== Kilder ==
Peter J. Smith (red), Rolf Svendsby (norsk red), Encyclopedia of the Earth (Equinox Oxford 1985), Jordens utvikling (Illustrert Vitenskaps Bibliotek 1988). ISBN 82-90388-99-3.
Steinar Skjeseth, Norge blir til – Norges geologiske historie, Schibsted, 2.opplag 2002. ISBN 82-516-1584-4.


== Eksterne lenker ==
(en) Cretaceous – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Palaeos.com – «The Cretaceous Period».
Paleogen

Paleogen er en periode som sammen med de påfølgende neogen og kvartær utgjør jordens nytid (kenozoikum). Paleogen begynte for 66 millioner år siden og sluttet for 23,03 millioner år siden. Perioden ble definert av Carl Friedrich Naumann i 1866. Tidligere ble jordens nytid delt i tertiær og kvartær, men denne inndelingen er nå forlatt. Paleogen omfatter den eldste delen av tertiærperioden, mens neogen omfatter yngre tertiær.


== Epoker ==
Epokene som paleogen deles i, er paleocen, eocen og oligocen.
De respektive skillene går ved henholdsvis 56 og 33,9 millioner år før nåtiden.


== Tektonikk ==
Sørkontinentet Gondwanaland ble delt i Antarktis, Australia og Sør-Amerika.
I nordkontinentet Laurasia begynte Grønland og Europa å skille lag.
Tethyshavet ble lukket helt.
I løpet av de såkalte laramidske og alpine  fjellkjedefoldningene ble Alpene, Andesfjellene, Atlasfjellene, Himalaya og Rocky Mountains dannet.


== Bergarter ==
Sedimentære bergarter er vanlige fra paleogen.


== Klima ==
Klimaet var i første del av paleogen forholdsvis varmt. For omkring 40 mill. år siden inntraff en tydelig klimaforverring, der gjennomsnittstemperaturen sank med kanskje 10 °C i løpet av få millioner år. Det er trolig at de store isdekkene i Antarktis ble dannet på denne tida, mens den nordlige halvkula fortsatte å være isfri gjennom hele perioden.


== Planteliv ==
Skogene på land var dominert av furuplanter, sypresser og løvtrær. Klimaet var forholdsvis varmere og fuktigere enn i dag helt fram til slutten av perioden, og store deler av kontinentene var skogkledde. Gress var ikke en vanlig plantetype, og gressletter (prærie, steppe, savanne) slik vi kjenner dem i dag utviklet seg først i den påfølgende perioden.


== Dyreliv ==
Fuglenes og pattedyrenes radiasjoner satte inn.


== Referanser ==


== Kilder ==
Peter J. Smith (red), Rolf Svendsby (norsk red), Encyclopedia of the Earth (Equinox Oxford 1985), Jordens utvikling (Illustrert Vitenskaps Bibliotek 1988). ISBN 82-90388-99-3.
Steinar Skjeseth, Norge blir til – Norges geologiske historie, Schibsted, 2.opplag 2002. ISBN 82-516-1584-4.


== Eksterne lenker ==
(en) Paleogene – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Palaeos.com – «The Paleogene».
Jura (departement)

Jura er et departement i regionen Bourgogne-Franche-Comté helt øst i Frankrike. Hovedbyen er Lons-le-Saunier.
Det er tre arrondissementer, 34 kantoner og 544 kommuner i Jura.


== Se også ==
Kommuner i departementet Jura


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Jura (department) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jura (department) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons  (fr)
Eon

Eon har ulike betydninger:  

Eon (geologi), tidsavsnitt i jordens historie
Eon (tegneserie), tegneserie av den norske tegneserieskaperen Lars Lauvik
Eon (geologi)

I geologien er eon et av de største tidsavsnittene i jordens historie.
Tiden siden jordens dannelse for ca. 4,5 milliarder år siden deles inn i tre eoner:

arkeikum (fra jordens dannelse til for 2,5 milliarder år siden),
proterozoikum (2,5&#150;0,5 milliarder år siden) og
fanerozoikum (542 millioner år siden til i dag).Eoner deles inn i æraer (som i sin tur deles i perioder).
Vitenskapen som forsker på og definerer den geologiske tidsinndelingen, er stratigrafien.


== Se også ==
Æra
Periode
Epoke
Epoke (geologi)

En epoke er i geologien et tidsavsnitt i jordens historie.
Epokenes varighet varierer mellom 12000 år og 50 millioner år.
Epoker sammenfattes som perioder (som i sin tur sammenfattes som æraer) og deles inn i aldre.
Jordens nytid, den yngste av æraene, inndeles vanligvis i sju epoker:

paleocen (66—56 millioner år siden),
eocen (56—33,9 millioner år siden),
oligocen (33,9—23,03 millioner år siden),
miocen (23,03—5,33 millioner år siden),
pliocen (5,33—2,58 millioner år siden),
pleistocen (2,58 millioner år siden — 11500 år siden) og
holocen (fra 9500 f.Kr. til i dag).Vitenskapen som forsker på og definerer epoker, er stratigrafien.


== Se også ==
Eon
Æra
Periode
Antropocen


== Eksterne lenker ==
Den internasjonale stratigrafiske kommisjon Internasjonal kronostratigrafisk tabell (v2015/01)
Paleozoikum

Paleozoikum eller jordens oldtid er den eldste æraen i fanerozoikum.
Den begynte for 542 millioner år siden og sluttet for 251 millioner år siden.
Æraen før paleozoikum var neoproterozoikum, mens mesozoikum (jordens mellomalder) var æraen som fulgte etter paleozoikum.


== Geologi ==
I paleozoikum ble de kaledonske og hercynske fjellkjedene dannet. Perioden begynte med oppbrytingen av superkontinentet Pannotia. og ble avsluttet ved dannelsen av det nye superkontinentet Pangæa. Oppbrytingen av Pannotia begynte med dannelsen av Iapetushavet og andre havområdet, og falt sammen med en dramatisk økning i havnivå. Studier av paleoklima og merker etter isbreer viser at sentrale Afrika lå der Sydpolen ligger i dag. Dannelsen av Pangæa foregikk ved av Antarktis, Australia, Sør-Amerika og Det indiske subkontinent klumpet seg rundt Afrika og dannet Gondwanaland for rundt 510 millioner år siden. I løpet av midtre Paleozoikum kolliderte Nordamerika med Europa i den kaledonske fjellkjedefoldningen og dannet det nordlige kontinentet Laurasia. En subduksjonssone presset østre Australia opp i været. På slutten av perioden koliderte Gondwanaland og Laurasia langs Mexicogolfen og det vestlige Middelhavet og dannet ett sammenhengende kontinent. Dette førte også til dannelsen av Appalachene, Uralfjellene og fjellene på Tasmania.


== Utviklingen av dyre- og planteliv ==
De fleste av de større nålevende plante- og dyregruppene oppstod i løpet av denne tiden.
Livet erobret også landjorda.
Overgangen til jordens mellomalder markeres av den største masseutdøingen av arter i jordens historie.
Stratigrafien inndeler paleozoikum i seks perioder:

kambrium
ordovicium
silur
devon
karbon
perm


== Referanser ==
Joji Kato

Joji Kato (født 6. februar 1985) er en japansk skøyteløper.
Allerede 17 år gammel satte han juniorverdensrekord på 500 meter med tiden 34,88. Senere forbedret han rekorden til 34,75. 
Det store gjennombruddet i seniorsammenheng kom under VM enkeltdistanser i Inzell i 2005, der han vant 500 meter med klar margin foran sin mer meritterte landsmann Hiroyasu Shimizu.
Under verdenscupløp i Salt Lake City i november 2005 satte Kato ny verdensrekord på 500 meter med tiden 34,30, en forbedring av Shimizus tidligere rekord med to hundredels sekund.


== Personlige rekorder ==


== Se også ==
Liste over flaggbærere for Japan under OL


== Eksterne lenker ==
(en) Joji Kato – Olympics.com 
(en) Joji Kato – Olympic.org 
(en) Joji Kato – Olympedia 
(en) Joji Kato – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Joji Kato – Speedskatingbase.eu 
(en) Joji Kato – SpeedSkatingNews.info 
(en) Joji Kato – SpeedSkatingStats.com 
(en) Joji Kato – TheSports.org 
«Sochi 2014 : Athletes – Joji Kato». Sochi2014.com. 28. juni 2014. Arkivert fra originalen 28. juni 2014. Besøkt 2. april 2018. 
«PyeongChang 2018 : Speed Skating Athlete Profile – Joji Kato» (engelsk). pyeongchang2018.com. Arkivert fra originalen (.htm) 2. april 2018. Besøkt 2. april 2018. 
(en) Joji Kato på Internet Movie Database BilderBilder av Kato
Mesozoikum

Mesozoikum eller jordens mellomalder er den midterste æraen i fanerozoikum.
Den begynte for 251 millioner år siden og sluttet for 65 millioner år siden.
Æraen før mesozoikum var paleozoikum (jordens oldtid), mens kenozoikum (jordens nytid) er æraen som følger etter mesozoikum.
Mesozoikum er mest kjent som dinosaurenes tidsalder.
Også fugler og pattedyr hadde oppstått, men disse var foreløpig nokså fattige på arter.
Ellers opplevde frøplantene og insektene sin første blomstringstid.
I havet dominerte ammonitter, armfotinger og belemnitter.
Ved overgangen til jordens nytid døde plutselig mange arter ut, flere grupper forsvant i sin helhet.
Stratigrafien inndeler mesozoikum i tre perioder:

trias
jura
kritt


== Eksterne lenker ==
(en) Mesozoic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Austin

Austin er hovedstad i den amerikanske delstaten Texas, har 912 791 innbyggere innen bygrensene (2014) og er en del av et større urbant område med over en million innbyggere.
Byen ble grunnlagt i 1835 under navnet Waterloo, men navnet ble forandret i 1838 til Austin, etter Stephen F. Austin.Byen ligger i fylket Travis County ved Coloradoelven, som slynger seg gjennom sentrum og er oppdemmet i tre innsjøer som deler byen i to. Med delstatsuniversitetet beliggende like nord for bysentrum er Austin preget av studentbefolkningen og er kjent både for sitt livlige natteliv, sine blomstrende konsertscener, som inkubator for innovative IT-selskaper og et utviklingssenter for sivil og militær teknologi. Tradisjonelt har imidlertid bomull og kveg vært de viktigste handelsvarene.
Byen er hvert år sete for den amerikanske musikkbransjens store konferanse og festival, South By Southwest (SXSW), som trekker tusenvis av band, platebransjefolk, konsertarrangører og fans til byen.
Blant de mer kuriøse innslagene er verdens største urbane flaggermuspopulasjon, som hver sommer slår seg ned under broen Congress Avenue. I motsetning til mange andre amerikanske storbyer er Austin bedre tilrettelagt for sykkeltrafikk, og syklisten Lance Armstrong er blant de mest berømte innbyggerne.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Austin, Texas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Austin, Texas – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en)  Austin hos Wikivoyage
Kenozoikum

Kenozoikum eller jordens nytid er en den geologiske æraen som vi lever i.
Den begynte for 66 millioner år siden. Sammen med paleozoikum (jordens oldtid) og mesozoikum (jordens mellomalder) utgjør kenozoikum eonet fanerozoikum
De fleste av nåtidens fjell ble dannet i kenozoikum (f.eks. Alpene, Andesfjellene, Atlasfjellene, Himalaya og Rocky Mountains).
Kontinentene hadde også oppnådd omtrent dagens posisjon og form.
De fleste sedimentene i Norge er av kenozoisk opprinnelse.
Klimaet var svært variabel, spesielt i den siste delen av kenozoikum.
Blant gruppene av virveldyr fikk pattedyr og fugler sin storhetstid i denne æraen.
Stratigrafien inndeler kenozoikum i tre perioder: paleogen, neogen og kvartær.


== Paleogen ==
Paleogen består av tre epoker:

paleocen (66–56 millioner år siden)
eocen (56–34 millioner år siden)
oligocen (34–23 millioner år siden)


== Neogen ==
Neogen består av to epoker:

miocen (23–5 millioner år siden)
pliocen (5 330 000–1 810 000 år siden)


== Kvartær ==
Kvartær består av to epoker:

pleistocen (1 810 000–11 500 år siden)
holocen (11 500 år siden til nåtid)


== Eksterne lenker ==
(en) Cenozoic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Populasjon

En populasjon er en gruppe av individer av samme art som eksisterer i et mer eller mindre avgrenset geografisk område.
Populasjoner er kjennetegnet ved at det finner sted mer genflyt og flere økologiske interaksjoner (som samarbeid eller konkurranse) innenfor populasjonene enn mellom dem.
På grunn av migrasjon mellom populasjoner (inn- og utvandring av individer) er det likevel vanligvis ikke mulig å angi skarpe grenser for en populasjon. 
Populasjonen er en viktig enhet i både økologien og genetikken.
Blant grunnene til at en populasjon endrer seg finner man både demografiske (fødsler og dødsfall, migrasjon) og genetiske prosesser (naturlig seleksjon, mutasjoner, gendrift).
Over lang nok tid kan ulike populasjoner av samme art bli til forskjellige arter (såkalt artsdannelse).


== Se også ==
Populasjonsdynamikk
Populasjonsgenetikk
Bestand
Liste over land og territorier etter fertilitetsrate
Frammuseet

Frammuseet er et museum på Bygdøynes i Oslo med polarskipet «Fram» fra 1892 som hovedattraksjon. Museet skildrer de historiske norske polferdene og de tre polfarerne Fridtjof Nansen, Otto Sverdrup og Roald Amundsen.
Fram returnerte fra Buenos Aires i 1914, og ble lenge liggende ved en bøye i Horten, utsatt for vær og vind. Etter første verdenskrig arbeidet en rekke komiteer med å bevare Fram. Otto Sverdrup ble valgt til formann i Framkomiteen i 1925. Han arbeidet sammen med blant annet komiteens medlemmer for å restaurere Fram. I 1929 ble skipet tauet til Framnæs Mekaniske Verksted i Sandefjord. Med støtte fra konsul Lars Christensen og under Otto Sverdrups tilsyn ble skuta reparert. I 1930 var Fram ferdig restaurert og i den stand den hadde vært under Otto Sverdrups fire år lange ferd i Nordvestpassasjen. 
I 1934 tilbød Oslo Arkitektforening seg å arrangere en konkurranse for et bygg til skuta. Seksti forslag kom inn, og vinneren ble arkitekt Bjarne Tøien med mottoet «Saga». Fram ble trukket inn i sitt nye hjem av en elektrisk vinsj. Skuta beveget seg med én cm per minutt. Den 20. mai 1936 ble Frammuseet innviet. Både Kong Haakon VII, Kronprins Olav og Oscar Wisting var til stede.
Skuta er utstilt i original med intakt interiør og gjenstander og besøkende kan gå fritt ombord.
Museet formidler historien om de norske polferdene og norsk polarforskning, blant annet Nansens ferd over Polhavet og hans forsøk på å gå på ski over Nordpolen, Sverdrups ekspedisjon til Grønland, hvor mer enn 200 000 kvadratkilometer nytt land ble oppdaget og Amundsens Sydpolferd, oppdagelsen av Nordvestpassasjen og hans forsøk på å nå Nordpolen.
Museet ble åpnet den 20. mai 1936.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Fram museum – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nicola Calipari

Nicola Calipari (født 23. juni 1953 i Reggio Calabria i Italia, skutt og drept 4. mars 2005 i Bagdad i Irak) var en italiensk offiser i etterretningsorganisasjonen SISMI. Han ble drept da amerikanske styrker åpnet ild mot bilen han satt i på vei til Bagdads flyplass med journalisten Giuliana Sgrena, som nettopp var sluppet løs etter nøyaktig én måneds fangenskap. Han skal ha kastet seg foran Sgrena for å beskytte henne med sin egen kropp. Giuliana Sgrena ble såret i skulderen.


== Referanser ==
Ambient

Ambient er en musikksjanger innen elektronisk musikk som fokuserer på lydenes klangfarge, arrangert eller fremført spesielt for å fremkalle en «atmosfærisk», «visuell» eller rolig og ikke påtrengende kvalitet fremfor musikalsk struktur og rytme.
Ambient er som oftest instrumental men kan også inneholde vokal, da oftest ved at stemmen benyttes som et instrument. Natur-lydlandskap kan være en del av lydbildet, og lyden av akustiske instrument som piano, strykeinstrument og fløyte blir ofte gjenskapt med synthesizer. Skille mellom ambient og andre musikksjangere som electronica, new age-musikk og chillout har ikke klare grenser.
Sjangeren har utviklet seg fra impresjonistisk musikk fra begynnelsen av 1900-tallet (komponister som John Cage og Morton Feldman). Den minimalistisk musikk fra 1960- og 1970-tallet med band som Pearls Before Swine sitt album Balaklava fra 1968 som inneholder lydene av fuglesang og lyd av havet, som skulle bli forløper til den moderne ambient musikken. Musikken var nok påvirket av progressive band, spesielt tyske band som Kraftwerk og Tangerine Dream, men Brian Eno skapte begrepet «ambient music» med album som Ambient 1: Music for Airports, Music for Installations og Apollo: Atmospheres and Soundtracks. Eno regnes ofte som musikksjangerens opphavsmann.Konseptet med bakgrunnsmusikk hadde eksistert før men nå ville man gjøre musikken mer interessant, nyskapende og med bedre kvalitet.Det har dukket opp mange undersjangere og blandingsjangeren, som en blanding av ambient musikk med dub (ambient dub), ambient og house (ambient house), ambient blandet med de rytmiske og melodiske elementene i techno (ambient techno) som har flere kjente artister de inkluderer Aphex Twin og Autechre. Sjangeren ambient pop finnes også, den utviklet seg på 1980-tallet som en videreføring av synthesizerenes elektroniske utforsking, med hypnotisk og meditasjon lyd og med elementer fra progressiv rock. David Bowie var blant de første rocke- og popartistene som eksperimenterte med ambient-musikk, spesielt på albumene Low (1977), "Heroes" (1977) og Lodger (1979) hvor Brian Eno er med. Space musikk er en annen undersjanger som er ambient blandet med flere andre sjangere, den kan være med eller uten rytme, med eller uten vokal. Men felles for all space musikk er at den skal gi deg følelsen av å flyte, sveve eller fly.


== Musikere ==
Air
Alio Die
Ambeon
Aphex Twin
Anthoni Jones
Ashera
ATB
Biosphere
Boards of Canada
Brian Eno
Bye Horus
Carbon Based Lifeforms
Children Of The Bong
Christian Welde
Chu Ishikawa
Dargaard
Deathprod
Enigma (musikkprosjekt)
The Future Sound of London
Gossamer dread
Jean Ven Robert Hal
Jean Michel Jarre
Jääportit
Kammarheit
Karl Sanders
Kunst Grand
Daniel Lanois
Lustmord
Mac Mavis
Marko Laiho
Michael Sterns
Moby
Mortiis
Mulm
Northaunt
Port Blue
Psychomanteum
The Orb
Raison d'être
Rasalhague
Robert Rich
Sigur Rós
Solar Fields
Somnam
Steve Roach
Svartsinn
Tangerine Dream
Taphephobia
Thomas Koner
Vangelis
When
White Noise


== Se også ==
Downtempo
Elektronisk musikk


== Referanser ==
Stiftelsen for en Kritisk og Undersøkende Presse

Stiftelsen for en Kritisk og Undersøkende Presse (SKUP) er en norsk stiftelse som har som formål å inspirere til undersøkende journalistikk i redaksjonene. Stiftelsen arrangerer årlig den såkalte SKUP-konferansen som er en journalistfaglig konferanse med kurs og seminarer i temaer som intervjuteknikk, informasjonssøking og datajournalistikk. På konferansen deler stiftelsen ut SKUP-prisen og SKUP-diplomer som regnes som viktigste utmerkelse for undersøkende journalistikk i Norge. 
I paragraf 2 i vedtektene definerer SKUP sitt formål slik:
«å inspirere til undersøkende journalistikk i norske redaksjoner. Dette skjer primært på fire måter:-Ved å sørge for at det minst en gang i året holdes et landsomfattende seminar om undersøkende journalistikk.
-Ved å arbeide for at det blir gitt ut et fagtidsskrift.
-Ved å bidra til at det beste undersøkende journalist-prosjektet hvert år blir premiert.
-Ved å fremme samarbeide mellom journalister i Norge og internasjonalt.»SKUP ble etablert i Store Studio i NRK på Marienlyst i Oslo i 1990. Etableringen ble formalisert i Bergen året etter. Først skjedde etableringen under navnet «Sammenslutningen for en Kritisk og Undersøkende Presse» (SKUP). Senere ble SKUPs organisasjonsform og navn endret til «Stiftelsen for en Kritisk og Undersøkende Presse».


== SKUPs styreledere ==
Erik Nord: 1991 – 1992
Berit Simenstad: 1992 – 1994
Ole Torp: 1994 – 1996
Pål Enghaug: 1996 – 1998
Kjartan Rørslett: 1998 – 1999
Kåre M. Hansen: 1999 – 2001
Lars-Erik Nygaard: 2001 – 2003
Astrid A. Aure: 2003 (jan – april)
Kjetil Stormark: 2003 – 2005
Frode Nielsen: 2005 – 2005
Marianne Ruud: 2005 – 2007
Håkon Haugsbø: 2007 – 2010
Heidi Molstad Andresen: 2010–2012
Jan Gunnar Furuly: 2012–2017
Silje Sjursen Skiphamn 2017–2021
Nina Selbo Torset 2021–


== Litteratur ==
SKUP 1990 – 2010. Stiftelsen for en Kritisk og Undersøkende Presse, 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Stiftelsen for en kritisk og undersøkende presse
Øyafestivalen

Øyafestivalen er en årlig pop- og rockefestival som arrangeres i august i Tøyenparken i Oslo (før 2014 i Middelalderparken). Med én klubbdag og fire dager i parken presenterer festivalen over 280 artister fra inn- og utland. Siden starten i 1999, med sine 1 000 besøkende, har festivalen vokst til å bli en av Norges største festivaler med over 85 000 besøkende. Festivalen ble i 2018 solgt til det amerikanske kapitalforvaltningsselskapet Providence.
I 2010 spilte over 80 artister i parken, mens de resterende var å få sett på klubbdagen, Øyanatt, Camp Indie eller scenen i Skateparken under Dyvekes bro. Det var miljøet rundt Oslo-klubbene Paragrafen, So What!, Last Train og Betong (Chateau Neuf) som startet Øyafestivalen i 1999. De to første årene ble festivalen arrangert på Kalvøya i Bærum, derav navnet.


== Priser og utmerkelser ==
Oslo bys kulturpris 2011
Oslos grønneste virksomhet av Grønn Hverdag
Årets musikkavis 2009, Fan (utropt av Dagsavisen)
Miljøsertifisert fra 2004 (resertifisert  2010)
Oslo kommunes miljøpris 2005
Vinner av Glassbjørnen 2005, kategorien Kildesortering (nasjonal pris)
Oslo Venstres miljøpris 2006
Green 'N' Clean Award 2009 (topp tre i Europa)
Green’N’Clean Festival 2009 (Europas grønneste festival)
Greener Festivals Award 2009
Vinner Visuelt 2009, gull i grafisk design, kategori Identitetsdesign Liten
Vinner Visuelt 2009,  gull i illustrasjon, kategori Åpen Klasse
Vinner Visuelt 2009, sølv i grafisk desgin, kategori Plakat
Visuelt 2006: Sølv i plakatillustrasjon
Sølv i den Europeiske Designkonkurransen
Bjellesauprisen 2016


== Historikk ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Øyafestivalen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons