Nederlands geografi

Nederlands geografi handler om et av de mest unike landene i verden geografisk sett. Dette er fordi store deler av Nederland befinner seg under havnivå, og man kan si at nederlenderne har «tatt» landet tilbake fra havet ved hjelp av diker. 


== Landskapet ==

Nederland kan deles i to områder:

det flate lavlandet i vest og nord. Dette området, inkludert land under havnivå beskyttet av diker, utgjør omtrent halvparten av arealet. Høyden i dette området er ikke høyere enn maksimalt en meter over havet, store deler befinner seg også under havnivå. Mange sanddyner og demninger beskytter, sammen med diker langs elvene, mot havet og flom i elvene.
de høyere områdene med mindre åser i øst og sør. Selv dette området er relativt flatt, bare helt i sør ligger foten til noen fjell i Ardennene. Det er også her vi finner Nederlands høyeste punkt, Vaalserberg, som er på 322,7 meter.


== Natur ==
Nederland har 20 nasjonalparker og hundrevis av andre naturreservater. De fleste er eid av Staatsbosbeheer og Natuurmonumenten og inkluderer innsjøer, lyngheilandskap, skoger, sanddyner og andre habitat. 
I 1871 ble den siste gamle originale skogen (Beekbergerwoud) hogd ned og de fleste skogene i dag er plantede monokulturer av trær som furu og trær som opprinnelig ikke hørte hjemme i Nederland. 


== Elver ==
Hele Nederland dreneres i Nordsjøen, delvis via IJsselmeer-sjøen. Landet deles i tre hovedområder av elvene Rhinen (nederlandsk Rijn), Waal og Maas. Disse elvene fungerer ikke bare som en naturlig grense, men også som et kulturelt skille, noe som viser seg i dialektforskjellene nord og sør for disse «store elvene» (de Grote Rivieren), og også den tidligere religiøse dominansen til katolikkene i sør og Kalvinistene i nord. 
Den sørvestre delen av Nederland er faktisk en elvedelta av disse elvene og to armer av elven Schelde (Westerschelde & Oosterschelde). Rundt 10 000 kilometer med diker langs elver og kanaler skal beskytte Nederland mot oversvømmelser. 
I tillegg til elvene har Nederland et omfattende system av kanaler på kryss av tvers av landet.


== Klima ==
Nederland er kjent for kanalene og vindmøllene sine, men landet er hverken spesielt fuktig eller vindfullt. Det er hovedsakelig kystområdene som har noe særlig vind å snakke om, og de kan om vinteren få storm når lavtrykkene går inn over Nordsjøen. De indre områdene har derimot lite vind, og i gjennomsnitt har Utrecht mindre vind enn Paris. Vinden merker man likevel mest om vinteren når temperaturene ligger like over frysepunktet. Den fuktige luften gjør sitt til at det kjennes enda kaldere ut enn det er. 
Siden Nederland er flatt og ikke har store fjellkjeder øst eller sør for seg er landet også utsatt for den kalde Sibirluften fra øst om vinteren. Disse kuldeperiodene kan vare flere uker, og kanalene kan fryse til. De er vanligst i nordøstlige deler av landet, mot grensen til Tyskland. Deler av Nederland ligger lavere enn havoverflaten, og er bare beskyttet av dikene på kysten og i kanalene. Ved spesielt kraftig uvær i Nordsjøen har dette tidligere ført til stormflo og store flomkatastrofer, den siste var Watersnood, en stor oversvømmelse som rammet områder i Belgia, England og Nederland i 1953.
Nærheten til Nordsjøen hindrer som regel høye temperaturer om sommeren, men når den sørlige kontinentalluften strømmer nordover kan det bli varmt selv på kysten. De sørvestlige kystområdene får som regel mest nedbør om høsten, men de våteste områdene i Nederland er nasjonalparken Hoge Veluwe som har 800-900 mm i året.


== Eksterne lenker ==
(en) Geography of the Netherlands – kategori av bilder, video eller lyd på Commons