Stavern

Stavern (frem til 1930 Fredriksvern) er en by i Larvik kommune i Vestfold og Telemark fylke.  
Stavern var egen kommune fram til 1. januar 1988 da den sammen med kommunene Hedrum, Tjølling og Brunlanes ble en del av den nye storkommunen Larvik. Stavern var Norges minste by frem til sammenslåingen. 
Kommunen hadde et areal på kun 2,3 km² og 2538 innbyggere ved sammenslåingen. 
Kommunesenteret var Stavern.
Stavern har i ettertid fått tilbake bystatus da reglene for det ble liberalisert, men er ikke lenger Norges minste by. Tettstedet har 5 902 innbyggere per 1. januar 2022.
I byen finnes to barneskoler, Stavern skole og Jordet skole, samt en ungdomsskole, Brunla ungdomsskole.


== Historie ==

Stavern har trolig vært havn og ankerplass siden oldtiden. Navnet er funnet i den norrøne formen «Staferni» i skriftlige kilder fra 1100-tallet. «Staferni» kommer av stafr, det vil si «stav», og erni som har usikker betydning. Fra 1200-tallet ble Stavern beskrevet som et fiskersted med god havn. Senere fikk stedet losstasjon og utviklet handel og stor skipstrafikk. Stedet fikk ytterligere betydning da Ulrik Fredrik Gyldenløve bygde befestningene på Citadelløya på 1600-tallet og flåtestasjonen og galeiverftet for marinen  ble flyttet fra Lagmannsholmen i Kristiansand til Stavern omkring 1758.
Både det gamle stedsnavnet og dagens navn er Stavern, men fra 1799 til 1930 hadde hele området samme navn som orlogsstasjonen, nemlig Fredriksvern. Stavern var for øvrig det siste stedet i Norge som fikk status som kjøpstad. Det skjedde i 1943 og ble bekreftet av Kongen i statsråd etter krigen. Stavern mistet sin bystatus etter at storkommunen Larvik ble dannet av de tidligere kommunene Hedrum, Tjølling, Brunlanes, Larvik by og Stavern, men tok denne igjen etter initiativ av Hallstein Bast ved at sognepresten leste opp en erklæring forfattet av Bast på Stavern torg i 1996: «Stavern fungerer som en by, oppfattes som en by og skal fra nå av også betegnes som en by.» 
Denne formuleringen dannet mønster for andre byerklæringer, bl.a. Honningsvåg som tok bystatus noen måneder etter. I ettertid ble det sådd tvil om statusen var offisielt registrert. Et enstemmig kommunestyre i Larvik kommune ryddet all tvil av veien ved å vedta bystatus for Stavern etter forslag fra Bast 8. desember 2010. 
Byens eldste deler har mange fredede bygninger, blant annet Gisken og Herman Wildenveys hjem, Hergisheim.


== Kirke og kultur ==
Stavern tilhører Tunsberg bispedømme og sognekirken Fredriksvern kirke ligger ved torvet i sentrum.
Stavern folkehøyskole er en kristen skole eid av Frikirken. Skolen ble etablert i Stavern i 1921.
Stavern har mange landskapsmalere. Spesielt er havet et yndet motiv for malere i området.


== Blokkhusene ==
Blokkhusene, som likner stabbur, ligger på et par av Staverns koller. De ble anlagt i 1788 – 1790. De inngikk som en del av en ytre befestning rundt byen og verftet. Opprinnelig var det tre blokkhus på landsiden.


== Sjømannshjemmet ==
Det nasjonale aldershjem for sjømenn i Stavern ligger som navnet tilsier i Stavern.


== Sjøredningsskolen i Stavern ==
Sjøredningsskolen i Stavern ble grunnlagt på Fredriksvern verft i oktober 2007.


== Stavern havn ==
 Stavern havn har om lag 900 plasser til småbåter.
Stavern havn blir eid av Larvik havn.


== Stavernfestivalen ==
Stavernfestivalen er en årlig rockefestival med utendørs konserter i Skråvika. Den ble avholdt første gang i juli 2001. Fra 2015 er festivalen ved Larvik golfbane. Festivalsjef er Roger Albin.


== Militær aktivitet m.m. ==

Den militære aktiviteten i Stavern begynte med bygging av Staverns Fort fra 1675 til 1679.
Vinteren 1748–1749 besluttet Fredrik V å bygge et nytt galeiverft og en hovedstasjon for orlogsflåten i Norge. Han så muligheten for krig med Sverige. Hovedstasjonen i Norge måtte kunne støtte landstyrkene i tilfelle innmarsj i Sverige samtidig som en flåtestyrke kunne stoppe en tilsvarende svensk fremrykning over land mot Norge.
I 1750 startet så byggingen av det som senere skulle bli Norges første hovedstasjon for marinen, Fredriksvern Verft (Friderichsværn (1801), Fredriksværn (1865), Fredriksværen (1900)). Anlegget ble plassert i Stavern og hadde militær aktivitet frem til 2002.
I tillegg til å være en viktig orlogshavn, var Stavern på 17- og 1800-tallet også et viktig knutepunkt i den sivile skipstrafikken fra Norge til Danmark og Sverige. Norges to første dampskip, DS «Constitutionen» i kystrute mellom Oslo og Kristiansand og DS «Prinds Carl» i rute på Göteborg og København korresponderte og utvekslet post i Stavern fra 1827.
I nyere tid er det Luftforsvaret som har hatt sitt virke i Stavern. Befal-, sanitet, sjåfør og MP-utdanningen har ligget her. Etter 2002 har Justissektorens kurs- og øvingssenter (JKØ) brukt store deler av Fredriksvern Verft som kurs- og øvingsområde. Fra 2004 har Utrykningspolitiet (UP) hatt sin hovedbase i de gamle forlegningene på verftet. Fra 2010 av etablerte Politihøgskolen seg med egen avdeling i Stavern.


== Minnehallen ==

Minnehallen er Norges nasjonale monument over falne sjøfolk. Den ble reist på svabergene ytterst mot Skagerrak i Stavern. Den ble innviet av kong Haakon VII 1. august  1926.
Minnehallen er formet som en pyramide. Idéen er at den skal fremstå som et sjømerke og en varde. Den var i utgangspunktet bygget til minne for norske sjømenn som omkom i første verdenskrig, men siden 1945 har den også vært minnesmerke for dem som omkom til sjøs i andre verdenskrig.


== Media ==
Østlands-Posten lanserte 22. mai 2008 en egen nettavis for Stavern og omegn med navnet Svenner.no.Stavern har sin en nettavis og byportal – iStavern.no med nyheter og informasjon til fastboende og besøkende.


== Sommergjester og turisme ==

Stavern er kjent som en turistby i over 100 år. Fra St. Hans og til begynnelsen av august er perioden med flest tilreisende sommergjester. Foreningen Glade dager i Stavern bidrar til arrangement av blant annet teateroppsetninger, revyer, utendørs og innendørs konserter, maleri- og andre kunstutstillinger og barnearrangementer.  
I Brunlanes utenfor Stavern er det mange som har fritidshytter eller campingvogn.
Stavern ble kåret til Norges fineste sommerby av nettstedet Dinside sommeren 2007.I 2013 ble Stavern kåret til Norges beste sommerby av nettstedet Reiseguiden sommeren 2013.


== Ordførere i Stavern (1946–1987) ==
Birger Carlson (Ap) 1946–1947
Einar Schøning (H) 1948–1955
Einar Aksdal (V) 1956–1959
Einar Schøning (H) 1960–1961
Einar Aksdal (V) 1962–1963
Frank Hansen (H) 1964–1965
Einar Aksdal (V) 1965
Arne Christoffersen (Ap) 1966–1967
Einar Aksdal (V) 1968–1975
Arne Høyem (H) 1976–1983
Kåre Tørresdal (Ap) 1984–1987


== Kjente personer fra Stavern ==
Jens Schow Fabricius (1758-1841), medlem av Riksforsamlingen på Eidsvoll 1814, viseadmiral
Jacob Lerche Johansen (1818-1900), kontreadmiral og statsråd
Jonas Lie (1833–1908), forfatter
Andreas Baalsrud (1872-1961), norsk ingeniør, sjef for Statens vegvesen 1919-1945
Herman Wildenvey, (1885–1959), dikter
Reidar Thommessen (1889–1986), komponist
Gisken Wildenwey, (1892–1985), forfatter
Sigurd Bodvar (1901–1996), forfatter
Tore Sinding (1903–1969), komponist
Ørnulf Bast (1907-1974), billedhugger
Odd Hjorth-Sørensen (1918-1973), forfatter
Steinar Sørlle (1942-), forfatter
Morten Bjørgan (1949-), musiker
Mari Bjørgan (1950-2014) sanger og skuespiller
Tomas Colin Archer (1952-), generalløytnant
Terje Moe Hansen (1953-), professor (Norges musikkhøyskole)
Jan Warholm (1956-), kunstner
Jan Espen Kruse (1956-), utenrikskorrespondent (NRK) i Moskva og Washington
Camilla Warholm (1958-), kunstner
Tom Sundby (1960-), fotballspiller
Annegi Eide (1963-), bildekunstner og smykkekunstner
Jørn Lier Horst (1970-), kriminalforfatter
Anders Anundsen (1975-), politiker (Fremskrittspartiet), justisminister 2013-2016
Anne Sewitsky (1978-), filmregissør
Geir Jensen   (1954-) kunstner


== Stavernsanger ==
Staverns eldste kjente bysang ble skrevet av Joh. K. Nødtvedt trolig før 1920 til den danske sangen Vi elske vort land (også kjent som Sankthanssangen). Det er fra denne sangen slangordet Norges smilehull er hentet.Blant andre Stavern-sanger fra før den andre verdenskrig nevnes en hel samling skrevet på flere melodier av Anna Bjelke, trykt og utgitt i 1924.En sang i marsjtakt med originalmelodi av Oscar Meier-Hansen og med tekst av Joseph Clemens.Fra etter krigen stammer en sang skrevet av en hjemlengtende uteseiler (Jacob Moe Halvorsen) til melodien Stenka Rasin.Den nyeste sang til Stavern er skrevet av Håkon Raugland og går på den gamle slageren Daisy, Daisy. Han har også skrevet en annen Stavernsang som er mye brukt (Korntin, Blokkhus, Minnehall) som går på den amerikanske melodien «Gloryland», kjent på norsk som «Lappland» i en innspilling med Finn Eriksen.


== Trivia ==
Deler av filmen Nødlanding fra 1952 ble spilt inn i Stavern.Deler av handlingen i filmen Olsenbanden tar gull fra 1972 ble spilt inn i Stavern. I filmen bar byen navnet Kløvstad. Det het at byen lå på Sørlandet, mens virkelighetens Stavern ligger i Vestfold og Telemark fylke på Østlandet.


== Se også ==
Fredriksvern
Stavernsøya


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stavern (Norway) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Stavern, Norway – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Nettavisen istavern.no
(no) Historiske arkiver etter Stavern kommune på Arkivportalen