Det norske litrasystemet i jernbanen

Det norske litrasystemet i jernbanen er et system for å kategorisere rullende jernbanemateriell etter funksjon. Ved å lese av litraet kan man lett finne ut hva slags bruksområde enheten har.
Litrasystemet i Norge er ikke ulikt slik det er i andre land. 


== Norske hovedlitra for trekkraftmateriell ==
Di = Diesellokomotiv
Ea = Elektrisk akkumulatorlokomotiv (batteridrevet, ikke i bruk siden 1944)
El = Elektrisk lokomotiv
Sk = Skiftetraktor (fram til 1942, etter det oppdelt i undertyper)
Ska = Akkumulator (batteri)
Skb = Bensin (ikke lenger i bruk)
Skd = Dieselmekanisk/-hydraulisk
Skde = Dieselelektrisk (ikke lenger i bruk)
Xd = Dieseldrevet lastetraktor (ikke lenger i bruk)Litraen følges av et serienummer for typen. For Di, Ea og El er det unike nummerserier som startet på 1, mens øvrige har én felles serie som startet på 201.


== Norske hovedlitra for persontogmateriell i dag ==
Under følger en grov liste over litrasystemet for persontogsmateriell i Norge:

A = 1. klasse / Komfort
B = 2. klasse / Standard
C = Spesialavdeling / HC / Salong / (Komfort)
D = Postavdeling (ikke i bruk de senere årene)
F = Konduktøravdeling, gjerne med rom for reisegods og ekspressgods
M = Motorvogn med førerrom
MU = Motorvogn uten førerrom
MX = Ekstra motorvogn uten førerrom
P = Vogn utstyrt med strømavtager (Pantograf)
R = Restaurant / Bistro
S = Styrevogn (det vil si vogn med førerplass, men ikke motor)
WL = SovevognEt komplett litra settes sammen av enkeltlitra slik at sammensetningen beskriver vognens bruksområde. Litraene settes i utgangspunktet sammen alfabetisk, men WL settes alltid først. 


== Loktrukne personvogner ==
Etter litrabokstavene følger for personvognene som ikke inngår i et motorvognsett, en tallkode som sier noe om vognens tekniske konstruksjon, men som først og fremst brukes for å skjelne de ulike vognene med lik bokstavlitra fra hverandre. Tallkoden sier følgende om vognes konstruksjon:

1-9 – Midtgangsvogn av metall
10-19 – Sidegangsvogn av metall
20-29 – Midtgangsvogn av tre
30-39 – Sidegangsvogn av treTrevognene er i dag forlengst ute av bruk på ordinære driftsbaner, og sidegangsvogner finnes knapt.
Da dette systemet ble innført av NSB i 1970, ble tallkoden innen hver tiergruppe tatt i bruk kronologisk og fortløpende. Senere er vogntyper av samme hovedkonstruksjon samlet udner samme tallkode. For å skjelne mellom de ulike variantene har man derfor innført undertyper som angis med bindestrek og en ny tallkode. I dag er det nesten bare vogner fra den første tiergruppen som er i bruk. 
Man kan identifisere tre hovedgenerasjoner med personvogner som er i bruk ved NSB de senere årene, typene 3, 5 og 7. De angis ved basisvognens tallkode. For type 7 har man forsøktå bruke 7-tallet som tallkode for samtlige vogntyper av denne generasjonen. Tallkoden er her brukt bevisst for å samle vogner som passer sammen. Det opprinnelige systemet med å bruke tallkoden fortløpende er derfor forlatt som et slavisk system. De tre generasjonene består av disse enkeltvogntypene


== Motorvognsett ==
NSB har i dag et svært begrenset antall rene personvogner som trekkes av lokomotiv, i forhold til tidligere. I stedet satses det bredt på motorvogner. Disse har litra som inngår pent i det nevnte systemet, men tallkoden er oppbygd helt annerledes. Her følger tallkoden motorvognens typebetegnelsen slik at alle vogner som brukes i samme motorvognsett, har samme typenummer i litraet. Typenummeret er historisk forankret i et litrasystem fra 1956 der de elektriske motorvognene hadde typenummer på 60- og 70-tallet, og dieselmotorvognene på 80- og 90-tallet. Nedenfor følger eksempler på noen komplette motorvognsett og hvordan de er bygget opp av vogner med ulike ltira, men samme type:

Type 69A: BM 69 + BS 69 (2-vogns lokaltogsett lansert i 1970)
Type 69E: BFM 69E + B 69E  + BCS 69E (3-vogns mellomdistansesett)
Type 70: BFM 70 + B 70 + B 70 + ABS 70 (4-vogns IC-sett lansert 1992, brukes i dag mellom Skien og Lillehammer)
Type 71: BM 71 + BMU 71 + BFM 71 (Flytoget i opprinnelig 3-vognsutførelse)
Type 72: BMa 72 + BP 72 + BC 72 + BMb 72 (4-vogns lokaltogsett lansert 2002)
Type 73B: BM 73 + B 73 + BMU 73 + BFM 73 (4-vogns IC-tog, brukes helst på Østfoldbanen)
Type 92: BM 92 + BS 92 (2-vogns dieselelektrisk motorvognsett, brukes på Rørosbanen og mellom Trondheim og Steinkjer)
Type 93: BM 93 + BCM 93 (Tett sammenkoblet 2-vogns dieselmekanisk mellomdistansesett, brukes på Raumabanen, Rørosbanen og Nordlandsbanen)


== Historisk i Norge ==

Det norske litrasystemet av i dag har klare røtter bakover i tid. For persontogsmateriellet har de enkelte litraers betydning endret seg lite siden litraene ble innført en gang i siste halvdel av 1800-tallet. Den gangen var godsvogner innordnet i samme systemet. Godsvogner ble fra 1966 omlitrert til et felles europeisk litrasystem, UIC-litra. For godsvogner var dette viktig og nyttig siden godsvogner i større grad enn personvogner går over landegrensene. Innordning i UIC-litra gjelder for så vidt også personvognene (fra 1970), men der var forskjellen så liten i 1970 at den eneste vesentlige endringen var at spisevogner endret litra fra E til R.
Det komplette systemet for hovedlitra for både person og godsvogner ved norske jernbaner gjeldende fram til 1966/1970 så slik ut:

A – 1. klasseavdeling (i perioden ca. 1890 – 1956 bare brukt om sovevogner og særskilte salongvogner)
B – 2. klasseavdeling (omlitrert til A i 1956)
C – 3. klasseavdeling (omlitrert til B i 1956)
D – Postavdeling
E – Spiseavdeling (R fra 1970)
F – Konduktøravdeling
f – Bremserrom/hus på godsvogn (godstogene var håndbremset fram til slutten av 1930-tallet)
G – Lukket godsvogn
H – Kjølevogn
K – Tømmervogn (bolstervogn, en kort vogn der lange tømmerstokekr kunne legges over to K-vogner)
L – Høykarmet kassevogn
M – Grusvogn (lavkarmet kassevogn)
N – Lavkarmet kassevogn med staker, "Nils-vogn"
P – Malmvogn
Q – Tankvogn
R – Vogn for internt bruk (X etter 1970, da R ble spisevogn)
S – Melkvogn
T – Plattformvogn
U – Bulkvogn
Z – Sanitetsvogn
Ø – Bunntømmingsvogn


== Referanser ==