Insulinpumpe

Insulinpumpe er en liten infusjonspumpe på størrelse med en mobiltelefon, som brukes av diabetikere (ofte diabetes type 1) for å mer nøyaktig kunne styre tilgangen på insulin. En insulinpumpe brukes istedenfor å injisere insulin med sprøyte eller insulinpenn, og den infuserer insulin som regel gjennom et subkutant kateter i magen. Brukeren kan selv bestemme hvor mange enheter pumpen skal levere.


== Dosering av insulin ==
Insulinpumpen leverer hurtigvirkende insulin gjennom to forskjellige profiler:


=== Basaldoser ===
Basaldoser pumpes kontinuerlig for å levere den insulinet som kroppen behøver mellom måltidene og om natten (dette erstatter langtidsvirkende insulin, som blir satt med sprøyte / insulinpenn). Basaldosene kan endres gjennom døgnet, og lagres i profiler til forskjellige bruk på forskjellige dager. Den kan programmeres til å gi for eksempel 1,5 internasjonale enheter (IE) per time på morgenen, 3 på dagen og 2 om natten. Dosen kan også endres midlertidig over en kortere periode.


=== Bolusdoser ===
Bolusdoser settes ved behov for å dekke matinntak eller for å rette et forhøyet blodsukkernivå. Bolusdosene kan settes til å påvirke insulindosen i forskjellige mønstre og over forskjellige tidsperioder avhengig av behov, f.eks når man spiser mat som er tungt fordøyelig og som brytes ned over lengre tid. 
Insulinpumper kan også ha et innebygd system for å regne ut insulinbehov basert på inntak av karbohydrater. Brukeren må først ha regnet ut sitt insulin-til-karbohydrat-forhold, noe som også kan variere etter tid på døgnet. Selv om dette verktøyet gjør det enklere å beregne insulindoser, må diabetikeren alltid tenke på egne behov, dagsform og andre faktorer som kan endre insulinbehovet.


== Bruk av insulinpumpe med CGM ==
Insulinpumpen kan også kobles til en Kontinuerlig vevsglukosempåler (CGM) som gir sanntidsinformasjon og blodsukkertrender i insulinpumpens display. Insulinpumpen kan dermed varsle når blodsukkeret går for høyt eller for lavt i forhold til brukerdefinerte verdier. Dette gir et helhetlig behandlingsbilde og lar brukeren se trender og ta avgjørelser raskere for bedre regulering av blodsukkeret. Man kan laste ned informasjon fra insulinpumpen til en PC og dermed få oversikt overblodsukkertrender og insulinbruk over en gitt periode.
Når bruk av insulinpumpe kombineres med kontinuerlig vevsglukosemåler, kalles dette for kunstig bukspyttkjertel. En kunstig bukspyttkjertel, (engelsk: artificial pancreas) er per 2022 et halvautomatisk system som kombinerer insulinpumpe med kontinuerlig glukosemonitorering (CGM). Når systemet er i automodus, sprøyter det automatisk ut miniboluser, (doser) eller ingen boluser med hurtigvirkende insulin hvert 5. minutt basert på en algoritme som er avhengig av CGM-verdien og mengden aktivt insulin i kroppen. Disse dosene fungerer som kroppens basalinsulin, og brukeren må fortsatt bestemme dosene før måltid.Høsten 2016 ble den første kunstige bukspyttkjertel godkjent av Food and Drug Administration i USA, og i 2017 i Europa. Neste steg i diabetesbehandlingen med insulinpumpe og CGM, er å utvikle en helautomatisk «kunstig bukspyttkjertel», som krever mindre tilsyn av brukeren. Det forsøkes per 2022 å utvikle en pumpe som kan balansere insulintilførselen med glukagon.


== Fordeler med insulinpumpe ==
Mulighet for variasjon i insulinprofilene kan gi en insulinleveranse tilnærmet den fysiologiske.
De fleste opplever forbedret HbA1c, noe som kan gi bedre livskvalitet og reduserer faren for senkomplikasjoner.
Man kan bli mindre avhengig av faste tidspunkter for måltider og mosjon.
Kan redusere nattlige følinger og effekten av dawnfenomenet.
Kan oppfattes som enklere og mer diskré å gi insulindoser i offentlighet.


== Ulemper med insulinpumpe ==
Ved tomt insulinlager eller tekniske problemer med insulintilførsel, vil kroppen raskere gå tom for insulin fordi man kun benytter hurtigvirkende insulin. Dette kan føre til svært høye blodsukkerverdier og ketoacidose (syreforgiftning).
Det kan være mye å sette seg inn i med det første dersom man vil nyttiggjøre seg av alle funksjonene.
Økt mengde informasjon (spesielt ved bruk av CGM) kan oppfattes som mye å forholde seg til og krevende å ta aktivt i bruk.
Pumpen må bæres på kroppen stort sett hele døgnet og kan være oppfattes å være 'i veien' under f.eks sportslige aktiviteter.


== Rammer ==
I Norge er det egne regler for hvem som kan få insulinpumpe, og det foreligger nasjonale avtaler om hvilke leverandører som leverer insulinpumper og forbruksmateriell til det norske helsevesenet.


== Se også ==
Diabetes mellitus
Insulin


== Referanser ==


== Litteratur ==
Christophersen, Yngvar (2018). Mestring av livet med diabetes. Vigmostad & Bjørke. ISBN 9788241914430. Hanås, Ragnar (2021). Type 1 diabetes hos barn, ungdom og unge voksne. Oslo: Cappelen Damm AS. s. 163–195. ISBN 9788202699222. 
«Insulinpumpe». Diabetesforbundet. Arkivert fra originalen 17. april 2012. Besøkt 18. oktober 2011. «Insulinpumpe gir et bedre og lengre liv». Norsk Helseinformatikk. Besøkt 18. oktober 2011. 


== Eksterne lenker ==
(en) Insulin pumps – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Diabetesforbundet: Insulinpumpe
Medtronic: Hva er en insulinpumpe?, og Hva er en kontinuerlig glukosemåler?