jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Makassarolje

Makassarolje var en hårolje som ble brukt av menn på 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet. Man kan si at det var forløperen til 1900-tallets Brylcreem.
Makassarolje ble laget av kokosolje eller palmeolje, tilsatt en ekstrakt fra blomstene til treet Ylang-ylang (latin: Cananga odorata)
. I tillegg inngikk andre aromatiske oljer og parfyme. 
Navnet kommer av at de vesentlige ingrediensene opprinnelig ble innkjøpt i Makassar i Indonesia.
For å hindre at møblene ble ødelagt av makassarolje som ble overført fra håret, ble det brukt en liten beskyttende tøyduk på møbelryggen, en såkalt antimakkasar.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Omtale av Ylang-ylang
Alex Stepney

Alexander Cyril Stepney (født 18. september 1942 i Mitcham i Surrey) er en britisk tidligere  fotballkeeper.


== Historie ==
Stepney hadde et mislykket prøvespill i Fulham F.C., så hans første klubb ble 
Tooting and Mitcham som spilte utenfor det engelske ligasystemet. I 1963 ble han hentet av Millwall F.C som amatør, men det tok ikke lang tid før de oppdaget hans potensial og han ble proffspiller bare to måneder etter at han signere som amatør.
I 1966 ble han kjøpt av Chelsea F.C., men han ble solgt til Manchester United etter tre måneder for rekordsummen 55 000 pund, der han debuterte den 17. september 1966 i 1-0-kampen mot Manchester City.


== I ligaen og i Europa ==
Manchester United vant den engelske ligaen 1967 med Stepney i mål som gjorde at de kom til Serievinnercupen. I finalen på Wembley Stadium reddet Stepney et farlig skudd fra Benfica-spilleren Eusebio på stillingen 1-1 i kampen Manchester United senere vant 4-1.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alex Stepney – UEFA 
(en) Alex Stepney – Transfermarkt 
(en) Alex Stepney – national-football-teams.com 
(en) Alex Stepney – EU-Football.info 
(en) Alex Stepney – FBref 
«Alexander Stepney», spillerstatistikk fra StretfordEnd.co.uk (en)
Fylkesvei 561 (Rogaland)

Fylkesvei 561 i Rogaland gikk mellom Utstein kloster og Askje i Rennesøy. Veiens lengde var 6,9 km.
2019 ble veien del av fylkesvei 4612.


== Kommuner og knutepunkter ==

 RennesøyMosterøyveien 

Endepunkt Utstein  Utstein kloster
Fv562Fylkesvei 562 Fjøløyveien fra Ballastbrua til Myrvang på Fjøløy (1,3 km)
 Finnesand bru (over kanal, 18 m)
Arm til Finnesand kai (100 m)
Kommunal vei Hodnafjellveien fra Voll til Hodnafjellvika (1,8 km)
Kommunal vei Dysjalandsveien fra Vaula til Dysjaland (1,4 km)
 Dysjalandsvågen
 Fv563Fylkesvei 563 Askjeveien fra Vaula til Askje kai (2,2 km)
Europavei 39 fra Askje mot 519Fylkesvei 519 Nordbø, og mot 521Fylkesvei 521 Harestad i Randaberg


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Fylkesvei 4608

Fylkesvei 4608 går mellom øyene Sokn og Austre Åmøy i Stavanger.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 441.


== Kommuner og knutepunkter ==

 StavangerÅmøyveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4608
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Hellas under Roma

Hellas under Roma er perioden i den greske historien fra den romerske seieren i slaget ved Korint i 146 f.Kr. til gjenetableringen av byen Bysantium, og omdøpingen til Konstantinopel, etter keiser Konstantin den store i 330.
Den greske halvøya ble en romersk klientstat i 146 f.Kr.; Egeerøyene ble lagt til dette territoriet i 133 f.Kr.. Athen og andre greske bystater gjorde opprør i 88 f.Kr., som førte til at den greske halvøya ble knust av den romerske generalen Sulla. De romerkse borgerkrigene ødela områdene ytterligere, frem til Augustus organiserte halvøya som provinsen Akhaia i 27 f.Kr.
Hellas var nøkkelprovinsen i øst, for romerne, da den romerske kulturen lenge hadde vært påvirket av den greske. Det greske språket fungerte som lingua franca
i øst og i de sørlige deler av Italia, og mange greske intellektuelle, som for eksempel Galen, ville utføre mesteparten av sitt virke i Roma.


== Under keiserdømmet ==
Flere romerske keisere bidro til nye byggeprosjekter i de greske byene, spesielt Agoraen i Athen, der Agrippeia (etter Marcus Agrippa), Biblioteket av Pantainus og Vindenes tårn, blant annet ble bygd. Livet i Hellas vedvarte, stort sett, på samme måte som det hadde vært før romernes erobring, selv om mange adelsmenn i Roma så på grekerne som bakvendte og mindreverdige.
I det andre og tredje århundre ble Hellas delt i flere provinser, Akhaia, Makedonia og Moesia. I regjeringsperioden til Diokletian, mot slutten av det tredje århundre, ble Moesia organisert som en diokese, og ble hersket til Galerius. Under Konstantin den store ble Hellas under prefekturene Makedonia og Trakia. Theodosius I delte deretter prefekturet Makedonia inn i provinsene Kreta, Akhaia, Thessalia, Epirus Vetus, Epirus Nova og Makedonia. Egeerøyene var og ble også en egen provins.
Hellas måtte kjempte mot invasjoner fra herulere, vestgotere, gotere og vandaler i regjeringsperioden til Theodosius. Stilicho, som fungerte som en regent for Arkadius, evakuerte Thessalia da vestgoterne invaderte halvøya mot slutten av det 4. århundre. Arkadius' kammerherre ga Alarik tillatelse til å entre Hellas, der han plyndret både Athen, Korint og Peloponnes. Stilicho klarte til slutt å presse Alaric ut fra Hellas, rundt 397, og Alaric ble gjort til magister militum i Illyricum. Til slutt migrerte Alaric og hans menn til Italia, der de inntok Roma i 410, og dannet det vestgotske riket i Iberia og sør-Frankrike; et rike hvis vedvarte til 711, det året araberne inntok Iberia.
Selv om Hellas forble en del av den relativt forente østlige delen av Romerriket, kom landet aldri seg helt etter den romerske okkupasjonen, 500 år tidligere. Området forble fattig og underbefolket, og hovedsetet i den greske østen hadde flyttet østover, til Konstantinopel og Anatolia i Konstantins regjeringsperiode. Athen, Sparta og andre byer ble ignorert, og mye av deres statuer og kunst ble flyttet til Konstantinopel. Dette til tross, området forble et av det største sentra for Kristendommen mot slutten av keisertiden i Roma og begynnelsen av den bysantinske perioden.
Fylkesvei 4592

Fylkesvei 410 i Rogaland går mellom Grødem i Randaberg og Finnestad i Stavanger. Veien er 1,8 km lang.
Strekningen ble fastlagt 2019, den består av den tidligere fylkesvei 410, og den tidligere fylkesvei 479 som har blitt veiarm.


== Kommuner og knutepunkter ==

 RandabergTorvmyrveien 

Grødemveien 

 Stavanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4592
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4588

Fylkesvei 4588 går mellom Grødem i Randaberg og Tasta i Stavanger. Veien er 2,6 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 413.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Randaberg

 Stavanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4588
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
BMX

BMX er en gren innen sykkelsporten. Navnet er en forkortelse av det engelske Bicycle Moto Cross, da den klassiske konkurranseformen ligner på det man finner i motocross.


== Historikk ==

BMX oppsto på 1970-tallet da barn i California begynte å konkurrere på syklene sine i jord-løyper, slik som voksne gjorde med sine motorsykler. Over tid har det utviklet seg tilbake til crosskjøringen.


== Utstyr ==
BMX forbindes med små sykler med 20" hjul, og har blitt en fellesbetegnelse for sykkelgrener hvor lignende sykler brukes. Forøvrig finnes forskjellige typer BMX-sykler tilpasset de enkelte grenene. 


== Øvelser ==
Klassisk BMX kjøres på en kort grusbane med mange humper og dosserte svinger. Det er en typisk sprintsport hvor en gjennomkjøring av banen typisk tar 30 til 45 sekunder. BMX i denne formen ble godkjent som olympisk gren fra 2008.
Vert/vertramp (vertikal) er tricksykling på U-formede ramper 3-5 meter høye. Matt Hoffmann er en kjent vert-kjører.
Street betyr å gjøre trick på elementer og objekter som finnes langs vanlige gater, som fortauskanter, trapper, rekkverk, betongblokker osv.
Park foregår i skateparker hvor en bruker ramper og objekter av tre, metall og betong.
Dirt foregår på hopp av jord, gjerne flere etter hverandre.
Flat/flatland er trickkjøring på flatt, jevnt underlag som asfalt eller betong ute eller innendørs.
BMX-racing er kanskje den minst kjente BMX typen, men er en spennende øvelse.


== BMX-baner i Norge ==
I dag finnes det ni BMX-baner som det kjøres løp på i Norge:

Sviland BMX-bane
Vikingbanen (Sandnes BMX)
Orstad BMX-bane
Klepp BMX-bane
Sola BMX-bane
Gressvik BMX-bane
Moss BMX-bane
Aremark BMX-bane
Råde BMX-bane
Solum BMX-bane
Bærum BMX-bane


== Se også ==
André Fosså Aguiluz fra Klepp, senior verdensmester i BMX 2011.
Sebastian Kartfjord Norsk OL-deltaker i BMX.
Sarpedon

Sarpedon var i henhold til gresk mytologi en sønn av Zevs og Europa. Han var bror av Minos og Rhadamantys.

Egentlig er det nevnt to sønner av Zevs ved navn Sarpedon: den første er Zevs' sønn med Europa, som ble konge i Lykia. Den andre er Zevs' sønn med Laodameia, som også ble konge i Lykia. Den første ble konge etter å ha dratt fra Kreta. Den andre styrte kongeriket Lykia på den samme tid som Trojakrigen pågikk, og nevnes i Homers Iliaden (sang 6, 205); blant annet fortelles det der om hans livstruende kamp med Tlepolemos, en av Herakles sønner (sang 5, 629ff.):«Svennene bar den gudfødte drott, den sterke Sarpedon, til en ek som var viet til Zevs, og satte ham varsomt ned under treet, og vennen, den kraftige Pelagon, rykket ut av den såredes lår den veldige asketres lanse. Sans og samling forlot ham, og dødståken slørte hans øyne. Dog åndet han omsider igjen, og et vindpust fra norden vakte tillive påny i hans bryst den sluknende livsgnist.» 


== Referanser ==
Anne Grosvold

Anne Merete Grosvold (født 7. september 1950) er en norsk journalist og programleder i NRK. Hun er utdannet fra Norsk journalisthøgskole i Oslo.
Med unntak av perioden 1987–1991, da hun var informasjonssjef i Justisdepartementet, har hun siden begynnelsen av 1970-tallet jobbet i NRK Norsk Rikskringkasting. På 1980-tallet var hun blant annet programsekretær ved NRK Nordland. Etter returen til NRK i 1991, var hun programleder i nyhetsprogram som Dagsnytt Atten, Dagsrevyen, Utenriksmagasinet og Redaksjon 21. I perioden 1993–1996 var hun NRKs korrespondent i Asia med kontor i Beijing. Deretter ledet hun Kulturuke (2000), Bokbadet, Grosvold (2000), Sommeråpent, Det svakeste ledd (2004) og Frokost-TV (2003). Hun har også ledet en rekke evenementsprogrammer, blant annet TV-aksjonen i 1998 og Brageprisen i 1999.
Fra september 2007 ble Grosvold programleder for talkshowet Grosvold på NRK1. Programmet overtok sendetiden til Først og sist på fredagskvelden etter at Fredrik Skavlans program ble lagt ned våren 2007. Programmet Grosvold gikk i fire sesonger og hadde sin siste sending mai 2009. I 2009 startet hun i samarbeid med Ronny Kristoffersen arbeidet på en ny TV-serie som hadde premiere på NRK i 2010.I 1998 fikk hun Den store journalistprisen, da hun var programleder for Redaksjon 21. Hun har dessuten vunnet priser som årets TV-navn i 1996 og årets navn 1996 og 1997. I 2007 fikk hun Seerprisen. I 2016 mottok hun hedersprisen under Gullruten 2016.I 2016 meldte hun seg inn i Arbeiderpartiet, og i forbindelse med stortingsvalget 2017 ble hun innleid av partiet.


== Personalia ==
Grosvold har tre søstre som er mye eldre enn hun er, siden hennes mor fikk henne da hun var 48 år. Hun har en datter, Johanne, som jobber for Reuters i London.


== Bibliografi ==
Norges førstedamer: Fem portretter Gyldendal (2002)  (Skrevet sammen med Anne Torjusson Diesen og Hilde Hagevik Odde).


== Programlederjobber ==
Er det sant, er det fælt (1991)
KulturEn (reporter) (1996)
Redaksjon 21 (som hovedprogramleder fra 1996 til 1999) (1996–00)
Bokbadet (serien ble ikke fjernsynssendt før høsten 1996, og fra 2006 kun sendt på Nett-TV på Bokklubbens hjemmeside) (1992–1993) & (1999–2004)
Grosvold (2000) (kulturprogram) (2000)
Kulturuke (2000)
Kongelige førstedamer (2001)
Frokost-TV (2001 & 2003-05)
Det svakeste ledd (2004)
Sommeråpent (2002–06)
Grosvold (2007–09)
Dagsnytt Atten (2009-15)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anne Grosvold – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Anne Grosvold på Internet Movie Database 
(no) Biografi på NRK
Anne Grosvolds offisielle nettside
Fylkesvei 4590

Fylkesvei 4590 går mellom Tungevika og Grødem i Randaberg. Veiens lengde er 7,3 km.
Veiarmen i Stavanger til Kvitmyrveien hadde tidligere forbindelse til E39, denne har blitt erstattet av Grødem rundkjøring.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 480.


== Kommuner og knutepunkter ==

 RandabergTungenesveien 

 Stavanger

 RandabergRandabergveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4590
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4560

Fylkesvei 4560 går mellom Sundekrossen og Tastatorget i Stavanger.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 409.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Stavanger

 RandabergKvernevikveien 

 StavangerKvernevikveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4560
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4570

Fylkesvei 4570 går mellom Stavanger Sykehus og Nedre Tasta i Stavanger.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 446.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Stavanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Vegliste Rogaland 2014

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4570
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Besòs

Besòs er en elv i Catalonia, Spania. Den heter Besòs fra stedet hvor Mogent og Congost flyter sammen. Den løper ut i Middelhavet. Elva går gjennom disse byene: Aiguafreda, La Garriga, Les Franqueses, Canovelles, Granollers, Montmeló, Mollet del Vallès, Montcada i Reixac, Santa Coloma de Gramenet, Barcelona og Sant Adrià de Besòs.


== Historie ==
Siden Besòs renner gjennom et kraftig industrialisert område, hadde den den tvilsomme æren av å være Europas mest forurensa elv på 1970- og 1980-tallet. Siden midten av 1900-tallet har den blitt grundig rensa. Forum for kultur, som ble avholdt i Barcelona i 2004, gjorde at det ble oppretta et rekreasjonsområde, Parc Fluvial del Besòs, rundt elva, mellom byene Barcelona, Santa Coloma de Gramenet og Sant Adrià del Besòs.
Llobregat

Llobregat er den nest største elva i Catalonia, Spania. Den starter i Castellar de n'Hug i en høyde av 1 259 meter over havet i Serra del Cadí, og løper ut i Middelhavet, i kommunen El Prat de Llobregat, like ved Barcelona. Elvas totale lengde er over 170 kilometer. Llobregat er den nest største elva i Catalonia, etter Ebro.
Antoni Tàpies

Antoni Tàpies, marki av Tàpies (født 13. desember 1923, død 6. februar 2012) var en katalansk ekspresjonistisk maler og skulptør. Han var født og oppvokst i Barcelona.
Tàpies ble 8. april 2010 adlet av kong Juan I Carlos. Han fikk tittelen marki av Tàpies (Marqués de Tàpies).Han ble tildelt Wolfprisen i 1981 og Praemium Imperiale i 1990.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Antoni Tàpies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Antoni Tàpies på Internet Movie Database 
(en) Antoni Tàpies hos The Movie Database 
(en) Antoni Tàpies på Discogs 
(en) Antoni Tàpies på MusicBrainz
El Prat de Llobregat

El Prat de Llobregat er en by og kommune i comarca Baix Llobregat i Catalonia, Spania. Den befinner seg i deltaet til elva Llobregat. Mer enn en fjerdedel av arealet til kommunen huser Barcelona internasjonale lufthavn. El Prat har også en jernbanestasjon på kystbanen mellom Barcelona og Valencia.


== Referanser ==
Mazurek Dąbrowskiego

«Mazurek Dąbrowskiego» («Dąbrowskis masurka») har vært Polens nasjonalsang siden 26. februar 1927. 
Sangen ble skrevet av Józef Wybicki til melodien av en masurka i den italienske byen Reggio Emilia i 1797, da general Henryk Dąbrowski ledet De polske legioner i Napoleons armé som var stasjonert i Italia. Sangen ble populær blant de polske soldatene, og ble kjent som Pieśń Legionów Polskich we Włoszech (De polske legioners sang i Italia). Den ble med tiden også enormt populær i det delte hjemlandet Polen. Sangen ble sunget under de polske oppstandene av 1830 (Oktoberoppstanden) og 1863 (Januaroppstanden), blant polske emigranter, under revolusjonen i 1905, og under første og andre verdenskrig. Wybickis tekst, med åpningsordene Jeszcze Polska nie zgninęła, var et nasjonalt kall til våpen for å redde den polske staten som hadde kommet under utenlandsk okkupasjon.
Masurkaens tekst ble oversatt av diktere som solidariserte seg med det kjempende Polen og var kjent på 17 språk, blant annet tysk, fransk, engelsk, russisk, ungarsk, kroatisk, makedonsk, serbisk, slovakisk og litauisk. Under revolusjonene av 1848 ble sangen sunget av revolusjonære i hele Europa, først og fremst i Wien, Berlin, Paris og Praha (med oversatt tekst). 
Dąbrowskis masurka var utgangspunktet for sangen skrevet av den slovakiske poeten Samuel Tomašik (med så å si identisk melodi), som ble senere akseptert som den panslaviske nasjonalsang av den slaviske kongressen i Praha 1848. Den ble senere (1940) Jugoslavias nasjonalsang, og etter denne statens sammenfall nasjonalsangen til Serbia og Montenegro.


== Tekst ==


== Se også ==
Polens flagg
Polens riksvåpen
Per Wahlöö

Per Fredrik Wahlöö (født. 5. august 1926, død 22. juni 1975 i Malmö) var en svensk forfatter, journalist og oversetter. Han debuterte i 1959 med romanen Himmelsgeten.
Han er mest kjent for romanserien Roman om ett brott som ble gitt ut mellom 1965 og 1975 og som han skrev sammen med sin partner Maj Sjöwall. Se Sjöwall & Wahlöö. De ti bøkene i serien omhandler politietterforskeren Martin Beck.


== Priser (utvalg) ==
1968 – Sherlock-prisen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Per Wahlöö på Internet Movie Database 
(sv) Per Wahlöö i Svensk Filmdatabas 
(fr) Per Wahlöö på Allociné 
(en) Per Wahlöö på AllMovie 
(en) Per Wahlöö hos The Movie Database 
(en) Per Wahlöö på Discogs 
(en) Per Wahlöö på MusicBrainz 
(no) Store norske leksikon - Per Wahlöö
(no) Store norske leksikon - Sjöwall og Wahlöö
Jimmy Floyd Hasselbaink

Jerrel Floyd Hasselbaink (født 27. mars 1972 i Paramaribo, Surinam) er en nederlandsk fotballtrener og tidligere fotballspiller.


== Karriere ==
Han begynte sin karriere i Nederland i klubben Stormvogel Telstar. I 1990 gikk han til AZ Alkmaar, og her ble han til 1993. I august 1995 gikk han til den portugisiske klubben Campomaiorense, men etter bare en sesong, fortsatte han til Boavista FC. Han spilte her i en sesong, og scoret 20 mål på 29 kamper, og bidro til at laget vant den portugisiske cupen. 
I 1997 signerte han for Leeds United, hvor han ble i to sesonger. I 1999 gikk turen til Spania og Atletico Madrid. Her ble det en sesong med 34 kamper og 24 mål. 
Etter dette var det tilbake til England igjen, denne gangen Chelsea. Her spilte han fram til 2004. Så gikk turen til Middlesbrough. Det ble to sesonger i denne klubben. Han spilte for Charlton i 2006. Han signerte for Cardiff 16. august 2007. Han avsluttet også sin karriere i Cardiff i 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – FIFA 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – UEFA 
(fr) Jimmy Floyd Hasselbaink – LÉquipe 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – Transfermarkt 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – Transfermarkt (manager) 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – national-football-teams.com 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – WorldFootball.net 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – Soccerbase.com 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – FootballDatabase.eu 
(en) Jimmy Floyd Hasselbaink – Soccerway
Fylkesvei 415 (Rogaland)

Fylkesvei 415 i Rogaland går mellom Stokka og Rudlå i Stavanger. Veien er 2,0 km lang.
2019 ble veien del av fylkesvei 4572.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Stavanger
Nedre Stokkavei 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Fylkesvei 4548

Fylkesvei 4548 går mellom Madlakrossen og Mosvangen i Stavanger.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 402.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Stavanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4548
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fritiof Andersson

Fritiof Andersson er en gjennomgangsfigur i mange av Evert Taubes viser. Figuren betraktes ofte som ett av Evert Taubes alter ego, fordi Fritiof Andersson, som Taube, er eller har vært sjømann, og også gaucho på den søramerikanska pampaen. Taube selv benektet imidlertid enhver likhet med figuren.
I siste strofe i Tango i Nizza avsløres det at Fritiof Andersson kommer fra Bohuslän.


== Viser med Fritiof Andersson ==


=== Sju sjömansvisor och Byssan lull samt Flickan i Havana (1919) ===
«Fritiof Andersson» – Fritiof havner i slagsmål i Buenos Aires og blir akterutseilt. Etterfølges av «Jag är fri...».


=== Fritiof Anderssons visbok (1929) ===
«Balladen om briggen «Blue Bird» av Hull» – Det nevnes at visa fortelles av Fritiof Andersson, hvis far gikk med i livbåten da Blue Birds mannskap skulle berges.«Jag är fri, jag har sonat» – Fritiof blir sluppet ut av fengselet i Argentina og forteller hvordan han havnet der.«Karl-Alfred, Fritiof Andersson och jag» – Fritiof er med og avverger en skipsassuransesvindel.«Tatuerarevalsen» – «...Andersson heter jag, är hemma ett slag.» Fritiof danser med en frøken og konverserer ivrig.«Havsörnsvals» – Fritiof har vært på utflukt i skjærgården og iakttatt en havørn. Dette forteller han om mens han danser.«Fritiof Anderssons polka» – Fritiof sitter på en kald hybel i Stockholm, det snør, vannet er frosset i krana og alt han har er to tomme pilsnerflasker.«Fritiof Anderssons paradmarsch» – Fritiof vandrer hjem til Söder i snøværet en kald vinternatt etter det som må antas å ha vært en belivet aften.  Han holder hodet høyt og hilser til fjern og nær.


=== Ultramarin (1936) ===
«Möte i monsunen» – Hvem som er forteller i visa er uklart, men vedkommende får et gjensyn med Fritiof Andersson når deres respektive skip møtes, og Fritiof forteller om sine skumle eventyr.«Fritiof och Carmencita» – Fritiof er i Samborombon i Argentina og danser tango med godseierens datter. Han lover henne gull og grønne skoger, men hun tror ham ikke og avslår alle forslag.


=== Himlajord (1938) ===
«Fritiof i Arkadien» – Fritiof er på tur i "Colla Bella" i Italia og treffer på tre nakne kvinner fra Amerika. De gjør inntrykk.
«Tango i Nizza» – Fortsettelsen til «Fritiof och Carmencita». De møtes igjen og Fritiof erklærer på nytt sin kjærlighet.


=== Sjösalaboken (1942) ===
«Rosa på bal» – Rosa danser beundrende med Fritiof Andersson.


=== Særtrykk ===
«Fritiofs avsked» – Fritiof er sveket og føler han har kastet bort hele ungdommen. Han vil forlate sitt hjemland.


== Eksterne lenker ==
Om Fritiof Andersson på everttaube.info