Kunnskapssenteret for helsetjenesten

Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten (senere Kunnskapssenteret for helsetjenesten) ble etablert i 2004 som egen statsetat underlagt Helse- og omsorgsdepartementet med ansvar for å styrke kunnskapsgrunnlaget for faglige beslutninger i helsetjenesten og forvaltningen. Fra 2016 ble Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten innlemmet som en divisjon i Folkehelseinstituttet under navnet Kunnskapssenteret for helsetjenesten.  Etter en omorganisering i 2017, formelt iverksatt 1.1.2018, inngår oppgavene til Kunnskapssenteret, inkludert Helsebiblioteket, i Folkehelseinstituttets område for helsetjenester, og de ansatte har flyttet fra Pilestredet park til Myrens verksted i Oslo.


== Mandat ==
Kunnskapssenteret skulle bidra til effektive og kunnskapsbaserte helsetjenester av høy kvalitet gjennom å samle, systematisere, vurdere, generere og formidle kunnskap.
Kunnskapssenteret skulle ifølge vedtektene:
- Fokusere på kunnskap om effekten, nytten og kvaliteten av metoder, dvs. alle intervensjoner, virkemidler og tiltak, som benyttes i eller er aktuelle for helsetjenesten.
- Legge til rette for bruk av forskningsbasert kunnskap ved utforming, utøvelse,organisering og forvaltning av helsetjenesten.
Dette ble gjort ved å oppsummere forskning om effekt av tiltak, måle kvaliteten på utvalgte deler av helsetjenesten, utvikle kvalitetsindikatorer, forvalte kunnskap om forbedringstiltak, arbeide for bedre pasientsikkerhet, og utvikle helseøkonomiske modeller.


== Ressurser og tjenester ==
Blant Kunnskapssenterets ressurser og tjenester var Helsebiblioteket og de tre meldeordningene for uønskede hendelser i spesialisthelsetjenesten, for problemer med blodoverføring og blodgivning og for avvik fra kvalitet og sikkerhet ved håndtering av celler og vev. Meldeordningene ble overført til Helsedirektoratet fra 2016. Hensikten med meldeordningene er at helsetjenesten skal lære av og forebygge uønskede hendelser.   
Kunnskapssenteret hadde sekretariatet for Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering i helse- og omsorgstjenesten og driftet den nasjonale databasen for mini-metodevurdering, nettstedet for varsling av nye medisinske metoder, MedNytt, og Nasjonalt nettverk for fagprosedyrer.


=== Kvalitetsforbedring i helsetjenesten ===

Kvalitetsforbedring i helsetjenesten handler om systematisk kartlegging av dagens praksis samt utarbeiding av ny ønsket praksis blant annet for å oppnå større grad av pasientsikkerhet. Kvalitet blir definert av Norsk Standard, NS-EN ISO 9000 som «I hvilken grad en samling av iboende egenskaper oppfyller behov eller forventning som er angitt, vanligvis underforstått eller obligatorisk.» Nasjonal strategi for kvalitetsforbedring i sosial- og helsetjenesten 2005-2015 beskriver høy kvalitet i helsetjenester.Modell for kvalitetsforbedring ble utarbeidet i Kunnskapssenteret for helsetjenesten og er en videreutvikling fra prosessforbedring og Demings sirkel. Kvalitetsforbedringsmodellen ligger på helsebiblioteket sine nettsider som er et oppslagsverk for helsetjenesten.


== Organisasjonen ==
Kunnskapssenteret var et forvaltningsorgan underlagt Helsedirektoratet. Virksomheten var regulert i vedtekter fastsatt av Helse- og omsorgsdepartementet. Kunnskapssenteret hadde ingen myndighetsfunksjoner og kunne ikke instrueres i faglige spørsmål. Kunnskapssenteret bestemte selv sin arbeidsform og kunne fritt formidle og offentliggjøre sitt arbeid. Kunnskapssenterets første direktør var John-Arne Røttingen. Magne Nylenna var direktør ved innlemmingen i Folkehelseinstituttet.
Kunnskapssenteret holdt til i Rikshospitalets gamle Kvinneklinikk, nå kalt Domus & Medicus, i Pilestredet park i Oslo.
Kunnskapssenteret ble innlemmet i Nasjonalt folkehelseinstitutt fra 1. januar 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten – hjemmeside som ikke lenger oppdateres
Kvalitetsforbedringssidene på Helsebiblioteket
Forskrift
Og bedre skal det bli : nasjonal strategi for kvalitetsforbedring i sosial- og helsetjenesten