August von Werder

Karl August greve von Werder (født 12. september 1808 i Schloßberg, Norkitten, Østpreussen, død 12. september 1888 på Gut Grüssow, Pommern) var en prøyssisk general.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
August von Werder stammet fra adelsslekten von Werder. Hans foreldre var den kongelig prøyssiske generalløytnant Hans Ernst Christoph von Werder (1771–1837) og hans hustru Johanna Marie Friederike Wedde (1783–1864).


=== Militær karriere ===
Grev Werder trådte i 1825 inn i regimentet Garde du Corps, og ble 1826 befordret til sekondløytnant ved det 1. garderegiment til fots. 
I 1839 ble han lærer ved kadettkorpset, og senere kommandert til det topografiske korps. Som premierløytnant deltok han som frivillig i russernes felttog i Kaukasus fra 1842 til 1843. Etter hjemkomsten 1846 ble han kaptein ved generalstaben, og kom som major til det 33. infanteriregiment. I 1853 var han kommandør for landvernbataljonen i det 40. regiment, i 1856 den 4. jegerbataljon, senere oberstløytnant ved 2. garderegiment til fots og samtidig betrodd oppgaven å lede administrasjonen av inspeksjonen av jegerne og skyttene. Dessuten hadde han kommandoen over det ridende feltjegerkorpset.
I 1859 ble han forfremmet til oberst og inspektør for jegerne og skytterne. I 1863 ble han generalmajor og i 1866 generalløytnant. Han kommanderte i 1866 den 3. divisjon ved Gitschin og Königgrätz. 
Den fransk-prøyssiske: Ved innledningen til Den fransk-prøyssiske krig i 1870 fikk han overkommandoen over beleiringskorpset ved Strasbourg, og etter byens kapitulasjon, da han var blitt utnevnt til general av infanteriet, kommandoen av det nydannede 14. korps, som han i oktober trengte inn i Franche-Comté og besatte Dijon. Han holdt de garibaldinske frikorpsstyrkene i sjakk, og ved slaget ved Belfort (15. til 17. januar) holdt han standhaftig og energisk stand mot den franske østarméen.
Hans heltedåder gjorde ham svært populær, særlig i det sørlige Tysklanf, og i Freiburg im Breisgau ble det oppført en rytterstatue av ham. Etter freden fikk Werder kommandoen over det nydannede badiske (14.) armékorps i Karlsruhe. Han ble tildelt storkors av Jernkorset. I 1875 feiret han med pomp og prakt 50 års tjeneste i hæren, og fikk 1. april 1879 innvilget avskjed fra hæren samtidig med at han ble opphøyet i grevestanden. 
Han døde 12. september 1888 på Schloss Grüssow (Belgard).
Det 4. rhinske infanteriregiment, som han hadde ledet, bar siden 1889 hans navn, Graf Werder.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kurt von Priesdorff: Soldatisches Führertum. Band 7, Hanseatische Verlagsanstalt Hamburg, ohne Jahr, S. 297–305
Wolfgang von Werder: Geschichte des märkisch-magdeburguischen Geschlechts von Werder. 3. Band, Verlag für Sippenforschung U. Starke, 1937
(de) Bernhard von Poten: «Werder, August Graf von». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 41, Duncker & Humblot, Leipzig 1896, s. 762–766.
August von Werder. I Meyers Konversations-Lexikon. 4. opplag. Bind 16, Verlag des Bibliographischen Instituts, Leipzig/Wien 1885–1892,  s. 535.
Emil Albrecht von Conrady: Das Leben des Grafen August von Werder, 1889, Digitalisat
Oskar Höcker: General von Werder, der Vertheidiger Süddeutschlands: aus seinem Leben, 1874, Digitalisat