jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Krauss-Maffei Wegmann

Krauss-Maffei Wegmann (KMW) er en tysk leverandør av forsvarsmateriell som primært produserer hjul- og beltegående kjøretøyer samt ingeniørutrustning.  De er kjent for produkter som stridsvognene Leopard 1 og Leopard 2 og hjulkjøretøyet Dingo APV.  Selskapet ble stiftet i 1999 av Krauss-Maffei fra München og Wegmann fra Kassel.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Krauss-Maffei Wegmann – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fjorten suger

Fjorton suger er en svensk film fra 2004. Filmen ble spilt inn i løpet av tre uker i Skåne sommeren 2003.


== Handling ==
Fjortenårige «Emma» er i sine egne øyne en veldig kul jente. Nå har hun begynt å omgås med sin storebrors kompiser, som er eldre enn henne. Hun kommer veldig skjevt ut. Hun møter også skateren «Aron».


== Om filmen ==
Filmen starter med at hovedpersonen, fjortenårige Emma, drar på en fest, som den eldre broren 
hennes, Markus, ikke ønsker at hun skal dra på. På festen blir hun alt for full, og sovende i en 
seng blir hun voldtatt av en av brorens kamerater. Filmen fokuserer på de indre, følelsesmessige 
konsekvensene dette får for de to hovedpersonene Emma og Markus.  
Emma finner ikke ut av hvordan hun skal takle voldtekten. Hun har lyst til å fortelle det til 
foreldrene sine og myndighetene, men hun ombestemmer seg begge ganger. Først når hun får 
bekreftelse fra Aron, en gutt som hun liker godt, på at hun er verdt kjærligheten hans, klarer hun å 
konfrontere overgriperen på sin måte. Hun knuser en flaske i hodet hans. Etterpå føler hun seg fri 
både til å bli kjæreste med Aron og til å gråte sammen med broren.  
Markus merker at det er noe galt med søsteren. Hun er plutselig blitt veldig innesluttet. Ingen av 
vennene hans vil fortelle ham hva som har skjedd. Ryktene han får høre er lite konkrete, og det 
frustrerer ham. Han går til angrep på en av ryktesprederne, og forsøker på en annen fest å provosere 
fram sannheten. Når Emma knuser en flaske i hodet på overgriperen, vennen Patrick, skjønner 
Markus sammenhengen. Han går til politiet og anmelder ham.


== Rolleliste ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Fjorten suger på Internet Movie Database 
(no) Fjorten suger hos Filmfront 
(sv) Fjorten suger i Svensk Filmdatabas 
(nl) Fjorten suger på MovieMeter 
(en) Fjorten suger på AllMovie
Justinske dynasti

Det justinske dynasti var det tredje herskerhuset som styrte det østromerske riket, etter det leoninske. Dynastiet er oppkalt etter dets grunnlegger Justinus I.
I begynnelsen viste dynastiet seg som reformatorer av keiserriket, Justinus og hans etterfølger Justinian den store gjorde mange omfattende forandringer i administrasjonen. Blant annet ble aristokratiets makt sterkt redusert ved at dyktigere og talentfulle menn og kvinner fra lavere klasser fikk plass og posisjoner ved keiserens hoff. Justinian introduserte en kortvarig storhetstid for riket ved å gjenerobre store deler av Romerrikets tapte territorier i vesten.
Etter Justinian mistet riket sakte grepet om de nyvunnede territoriene, og under dynastiets siste keisere var riket stadig under angrep fra eksterne fiender.


== Keisere av dynastiet ==
Justinus I (518-527)
Justinian I den store (527-565)
Justinus II (565-578)
Tiberius II (578-582)
Maurikios (582-602)
Konsulent

Konsulent eller rådgiver er en tjenesteyter som i en profesjonell ramme tilbyr sin ekspertise innenfor et visst fagfelt (for eksempel IT, økonomi, teknologi, kommunikasjon, bygg, anlegg og jus), vanligvis i et begrenset tidsrom. 
Konsulenter jobber ofte i konsulentbyråer eller konsulentfirmaer som kan tilby flere konsulenter med forskjellige kunnskaper og med krav til konsulentenes kompetanse. Fordi en konsulent som oftest bare tilbys jobb i begrensede tidsrom, er vederlaget (honoraret) som oftest en del høyere enn lønnen til fast ansatte. En konsulent kan også være en ekspert på et visst område som jobber fast i en bedrift.
Konsulent innenfor bygg- og anleggsvirksomhet kan være en såkalt «ren rådgiver», en prosjektleder, byggeleder eller prosjekterende. Prosjektleder og byggeleder kan være personer med forskjellig yrkesbakgrunn, mens prosjekterende er enten arkitekt, sivilingeniør eller ingeniør. For kontrakter mellom konsulent innen bygg og anlegg og oppdragsgivere finnes egne Norsk Standard (NS). Dette er følgende standarder:

NS 8401:2010 Alminnelige kontraktsbestemmelser for prosjekteringsoppdrag
NS 8402:2010 Alminnelige kontraktsbestemmelser for rådgivningsoppdrag honorert etter medgått tid
NS 8403:2005 Alminnelige kontraktsbestemmelser for byggelederoppdragI dag finnes ordet konsulent også brukt om innleid ekstrahjelp uten den kompetansen vi tradisjonelt forbinder med begrepet.
Konsulent er også en generell saksbehandlerstillingstittel i statsforvaltningen i Norge, med stillingskodene 1064 og 1065 i Hovedtariffavtalen i staten, samt 1408 og 1363 for henholdsvis første- og seniorkonsulent.  Handelsfolk og selgere kan også ha funksjon som konsulenter avhengig av hva slag tjenester eller produkter de selger og kundekategorier de arbeider med.


== Se også ==
Fagekspert
Fagkunnskap


== Litteratur ==
Hans Jakob Urbye: "Kommentarer til NS 8401 og NS 8402", Oslo 2011


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av konsulent
Asbjørn Dybwad

Asbjørn Sigurd Dybwad (født 1924 i Tromsø, død 1973) var en norsk forsikringsagent, forfatter, maler og radiokåsør.
Dybwad arbeidet en tid som forsikringsagent og fikk derigjennom et innblikk i nord-norske fortellinger som han erindret og bygde videre på i sine bøker og kåseri. Arthur Arntzen karakteriserte Dybwad som «storlygar» i positiv forstand. Han hentet gjerne motiver, språk og skikkelser  fra distriktene rundt Tromsø. På 1960-tallet var han fast i radioprogrammet «Søndagsposten».  Han var med på etableringen av Nordnorsk Forfatterlag.
Han ble hedret av Humorfestivalen i Tromsø i 2007, hvor han ble profilert gjennom at de ulike aktørene på festivalen skulle tolke hans humor som et av sine innslag.


== Bibliografi ==
Kraftkost og andre historia, Tromsø Bokhandels forlag (1964) og Samlaget (1990)
Møljekalas, Tromsø Bokhandels forlag (1966) og Samlaget (1988)
Hemmel og hav, Tromsø Bokhandels forlag (1972), også i oppsetning med Hålogaland Teater (2001)
De skinnhelliges samfunn, roman, Dreyer forlag (1973) omslag av Karl Erik Harr
Samlede skrøner, Angelica forlag 	(2000), (Kraftkost, Møljekalas og Hemmel og Hav i en utgivelse) illustrert av Ulf Dreyer og Dagfinn Bakke


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Asbjørn Dybwad hos Sceneweb
Kristian Ottosen

Kristian Ottosen (født 15. januar 1921 i Solund, død 1. juni 2006) var en norsk sakprosaforfatter, motstandsmann og senere leder for Studentsamskipnaden i Oslo.  
Han flyttet som ung til Bergen, tok examen artium (1940) og var under krigen med i Theta-gruppen.  I 1942 ble han arrestert og satt som Nacht und Nebel-fange i Sachsenhausen, Natzweiler-Struthof, Dachau, Ottobrunn, Vaihingen og Neuengamme.Etter krigen studerte han i Bergen og ble leder for Studentsamskipnaden i Bergen der. Fra 1950 til 1979 var han direktør og leder av Studentsamskipnaden i Oslo som i 1991 etablerte Kristian Ottosen-prisen. Han var sentral i «Ottosen-komiteen» som stod bak utredningen som ledet til etablering av distriktshøgskolene (1969). Ottosen var også pådriver for etableringen av Statens lånekasse for utdanning. Han satt som styreleder i NRK 1972-1979 og Nationaltheatret 1981-1989.Som pensjonist skrev han rekke bøker om norske krigsfanger og fangeleirene. Han mottok «Fritt Ords honnør»-pris i 2002.
I 1994 ble han utnevnt  til kommandør av St. Olavs Orden. Studentsamskipnadens servicebygg ved Universitetet i Oslo, Kristian Ottosens hus, er oppkalt etter ham.
27. oktober 2010 hedret Studentsamskipnaden i Bergen hans innsats ved å kalle opp festplassen ved bybanestoppet på Fantoft etter ham.
Han var far til Gro Ottosen (1949) og Rune Ottosen (1950).


== Bokutgivelser ==
Innstilling om videreutdanning for artianere m.v. (1966–1970)
Forskningsbehov og formidlingsorganisasjon (1981)
Utdanning for oljevirksomhet (1981)
Investering i kunnskap: Studentøkonomi og utdanningspolitikk (1982)
Theta Theta: Et blad fra motstandskampens historie 1940-1945  (1983/1991)
Utredning om faglitteraturens stilling i Norge (1986)
Natt og tåke: Historien om Natzweiler-fangene (1989)
Liv og død; Historien om Sachsenhausen-fangene (1990)
Kvinneleiren: Historien om Ravensbrück-fangene (1991)
Festskrift for Ivar Mathisen på 70-års dagen 23.9.1991 (red., 1991)
Bak lås og slå: Historien om norske kvinner og menn i Hitlers fengsler og tukthus (1993)
I slik en natt: Historien om deportasjonen av jøder fra Norge (1994)
Ingen nåde: Historien om nordmenn i japansk fangenskap (1996)
Nasjonalhjelpen: Et lys i mørket (1997)
Redningen: Veien ut av fangenskapet våren 1945 (1997)
Den annen verdenskrig (2000)
Nordmenn i fangenskap 1940-1945: Alfabetisk register (red., 1995/2004)
Motstand, fangenskap og frihet: Endringer 1940-45 (2005)
Studentvelferd i vekst: Førti år i studentenes tjeneste (2005)
Frambus historie (2007)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kristian Ottosen på Internet Movie Database
Politiadvokat

Politiadvokat er en stillingstittel på en politijurist innen påtalemyndigheten som har Riksadvokaten og statsadvokatene som sine faglige overordnede. Organisatorisk er politiadvokatene ansatt i politiet og utøver påtalefunksjonen på vegne av politimesteren. Politijuristene (politiadvokatene og politifullmektigene) tilhører ledelsesnivået i politiet og er overordnet de fleste politiutdannede.
Politiadvokatene 

leder politiets etterforskning i straffesaker
avgjør spørsmålet om påtale i straffesaker, herunder om det skal tas ut tiltale, utferdiges siktelse, forelegg på bot, påtaleunnlatelse, eller om straffeforfølging skal innstilles ved henleggelse
opptrer som anklagere under straffeforfølgning ved domstolene.Det er særlig i Norge og Danmark at påtalemyndigheten er integrert i politiet. Politi og påtalemyndighet er adskilte myndigheter i de fleste andre vestlige land. Bakgrunnen for å integrere påtalemyndigheten i politiet i Norge er at en organisatorisk nærhet mellom etterforskere og politijurister anses å bedre kvaliteten på etterforskningen, og letter beslutningsprosessene i en etterforskning. Denne organiseringen har tidligere vært under debatt med tre hovedsynspunkter; enten et skille mellom politi og påtalemyndighet, videreføring av dagens ordning eller en ytterligere integrering med innlemming av statsadvokatene i politiet slik det bla. er gjort i Økokrim. I 2018 vedtok fagforeningen Politijuristene å jobbe for å skille politi og påtalemyndighet, og i regjeringsplattformen i 2019 bestemte partiene som samarbeider å utrede et slikt skille.
I kraft av sin stilling har politiadvokater, samt politifullmektiger, alminnelig politimyndighet. Dette følger av politiloven § 20.Etter å ha vært politifullmektig i minimum ett år kan man etter søknad få utvidet påtalekompetanse og bli politiadvokat. Det er dog ikke uvanlig at politifullmektiger får dette først etter et par års tjeneste som politifullmektig. politiadvokater med særskilt erfaring og kompetanse kan etter en konkret vurdering bli politiadvokat 2.
Politijurister opptrer ofte i retten i straffesaker, og prosederer til dels kompliserte og krevende straffesaker. I sitt daglige virke opparbeider politijurister seg derfor omfattende prosedyreerfaring, og mange advokater har bakgrunn som politijurister.


== Referanser ==
Anker (andre betydninger)

Anker kan refererer til: 

Anker, et redskap til å fastgjøre et fartøy til sjøbunnen.
Anker (fornavn), fornavn for menn.
Anker (slekt), et slektsnavn.


== Andre betydninger og sammenhenger ==
Nyhetsanker, vanlig betegnelse på programlederen i et nyhetsprogram på fjernsyn eller radio.
Anker (mål), et gammelt hulmål for flytende varer, samt en beholder (tønneliknende) som rommer dette kvantum

Anker (symbol), ofte symbol for håp.
Ankerhytten (Fjeldly), en hytte i Bergen.
Anker STI, boligstiftelse i Oslo.
Ankerjern, konstruksjonsdel til å styrke eller holde fast bygningsdeler
Drivanker

Et drivanker (eller nødanker) er en enhet som slepes etter skip, redningsflåter eller andre sjøfartøy i vanskelige værsituasjoner.
Ankeret reduserer farten på fartøy i hardt vær, ved at det ikke får en merkbar hastighetsøkning på vei ned fra dønninger/bølger, og dermed bremser farten inn mot neste bølge. Dette gir økt sikkerhet, samtidig som drivankeret sørger for bedre kontroll over fartøyet ved å holde stevnen eller akterenden opp mot vindretningen. Drivankeret er konstruert slik at det gir stor motstand når det blir trukket gjennom vannet. Ankeret kan være tradisjonelt oppbygget og  finnes i noen tilfeller som fast inventar ombord på et fartøy. I nødsituasjoner kan det lages en nødløsning av tilfeldige materialer som finnes på skipet.


== Se også ==
Drivanker på baatwiki.no
Rettsgebyr

Rettsgebyr er en betalingsenhet for tjenester i offentlig virksomhet. Rettsgebyret blir som regel endret 1. januar hvert år. Forkortet betegnelse på et rettsgebyr er 1R. Fra 1. januar 2021 er rettsgebyret fastsatt til kr 1199. Beløpet var uendret på 860 kroner fra 2006 til 2016.
Rettsgebyr blir for eksempel brukt som grunnlag ved beregning av gebyrer i forbindelse med tinglysing av fast eiendom, samt som grunnlag for hvor mye det koster å anlegge sak for domstolene og å anke/påkjære rettens avgjørelse. Hjemmel for innkreving av rettsgebyr, og fremgangsmåten ved betaling fremgår av LOV 1982-12-17 nr. 86: Lov om rettsgebyr.


== Eksempler ==
Noen eksempler på gebyrer beregnet etter rettsgebyr (R):

Tinglysing av skjøte, målebrev, erklæring, leiekontrakt, transport, prioritetsvikelse mv.: 1,8 R.
Tinglysing av pantedokument: 2,25 R.
Tinglysing av pantedokument eller tinglysing av transport av pantedokument i forbindelse med refinansiering av lån innenfor samme låneramme, med samme pantsetter eller pantsettere og med samme panteobjekt: 0,25 R.
Utskrift fra grunnboken/grunnboksutskrift: 0,2 R.
Kopi av gammel grunnbok (de manuelle grunnboksarkene): 0,2 R.
Attestert kopi av tinglyst dokument (kopi fra panteboken): 0,2 R.
Kjæremål over tinglysingsnekting/retting av grunnboken (klage) 6 R.
Behandling av saker i forliksrådet 1 R.
Saksanlegg for tingretten: 5 R.
Ankebehandling for lagmannsretten/Høyesterett: 24 R.
Offentlig skifte av dødsbo, felleseiebo eller konkursbo: 25 R.
Våpensøknad: Første våpen 1 R, for de neste våpen: 0,5 R.Også kommunene beregner enkelte gebyrer med grunnlag i rettsgebyret:

Tillatelse til seksjonering, hvor befaring ikke er nødvendig: 3 R (maksimalsats).
Tillatelse til seksjonering, hvor befaring er nødvendig: 5 R (maksimalsats).Enkelte forvaltningssanksjoner er relatert til rettsgebyrets størrelse. 

Gebyr for manglende oppfyllelse av plikten til å sende meldinger til Aa-registeret er 0,5 R.
Tilbakekreving av feilutbetalte folketrygdytelser skal frafalles hvis det feilutbetalte beløpet er under 0,5 R.


== Fritak for rettsgebyr ==
Fritak for rettsgebyr innebærer at man slipper å betale for å få behandlet saken i rettsapparatet, og omfatter foruten fritak for behandlingsgebyr også fritak for å betale utgifter til saksutdrag, meddommere, skjønnsmenn, sakkyndige, vitner, oversettelser, særlige undersøkelser og andre sideutgifter.


== Se også ==
Sportel
Fri rettshjelp


== Eksterne lenker ==
Rettsgebyr Arkivert 20. desember 2015 hos Wayback Machine. hos domstol.no
Rettsgebyrloven (1982)
Folketrygdloven (1997
Straffesak

En straffesak er en rettssak mot én eller flere personer (også juridiske personer) tiltalt for å ha begått én eller flere straffbare handlinger. Straffesaker reguleres vanligvis av nasjonale straffeprosessregler. I norsk rett er straffesaker regulert av den norske straffeprosessens regler, hovedsakelig hentet fra straffeprosessloven som gir regler om straffesakens gang, siktedes og fornærmedes rettigheter, politiets adgang til bruk av tvangsmidler o.l.
Partene i en straffesak er påtalemyndighetene og siktede. De fornærmede har også visse partsrettigheter. Påtalemyndigheten fungerer som anklager (aktor) for domstolene, og siktede forsvares av en forsvarsadvokat. Påtalemyndigheten er som anklager objektiv, og skal finne frem til alle omstendigheter, enten de taler i siktedes favør eller disfavør.
For at en sak skal være ansett som en straffesak må saken gjelde straff og dermed overtredelse av et straffebud i strafferetten. De aller fleste straffbare handlinger er beskrevet i straffeloven av 1902, men vi har også en rekke straffbare handlinger som er beskrevet i spesiallover for ulike livsområder. Mest praktisk er nok vegtrafikkloven, som blant annet gjør kjøring i påvirket tilstand straffbart.


== Gangen i norske straffesaker ==
En straffesak begynner med at politiet (vanligvis etter beslutning fra påtalemyndigheten) etterforsker en hendelse. Dette kan være basert på anmeldelse fra fornærmede eller andre, eller ut ifra politiets egen virksomhet.
For å avklare de faktiske omstendighetene omkring handlingen, beslutter påtalemyndigheten at politiet skal etterforske saken.
Når saken er tilstrekkelig etterforsket, må påtalemyndigheten så snart som mulig ta stilling til om saken skal straffeforfølges, eller om saken må henlegges av materielle eller prosessuelle grunner. Om straffeforfølgningen fortsetter, er det ulike alternativer: Påtalemyndigheten kan utstede et forelegg, ta ut tiltale for domstolene, eller alternativt overføre saken til konfliktrådet eller gi påtaleunnlatelse.
Reises det sak for domstolene begynner forberedelsene til hovedforhandlingen i tingretten med klargjøring av bevis, vitner o.l. Det er kun de bevis og den argumentasjon som fremkommer i hovedforhandlingen som danner grunnlag for dommen.Når hovedforhandlingen er gjennomført tas saken opp til doms. Når dommen er avsagt kan den angripes ved hjelp av rettsmidler, slik som anke eller hvis den er blitt rettskraftig, de særlige regler om gjenåpning.


== Referanser ==
Jami Gertz

Jami Beth Gertz (født 28. oktober 1965 i Chicago i Illinois) er en amerikansk skuespillerinne. Hun er kanskje best kjent for tidlige roller i filmer som The Lost Boys og Snø i Beverly Hills. Hun hadde også en birolle i storfilmen Twister fra 1996, samt at hun har spilt i TV-serier som Fem i familien, Ally McBeal og Seinfeld.
Gertz hadde sin filmdebut i 1981 i filmen Endless Love, sammen med Tom Cruise. I dag bor hun i Los Angeles sammen med mannen Antony Ressler, og deres tre barn Oliver, Nicholas og Theo. 


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jami Gertz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jami Gertz på Internet Movie Database 
(sv) Jami Gertz i Svensk Filmdatabas 
(da) Jami Gertz på Filmdatabasen 
(da) Jami Gertz på Scope 
(fr) Jami Gertz på Allociné 
(en) Jami Gertz på AllMovie 
(en) Jami Gertz hos Rotten Tomatoes 
(en) Jami Gertz hos The Movie Database
Tiltale

Tiltale, eller tiltalebeslutning, er et anklagedokument i straffesaker. Det er påtalemyndigheten som utformer anklagene. Anklagedokumentet legges frem for domstolen, når domstolen skal ta stilling til om den anklagede (den tiltalte) er skyldig.
Tiltalebeslutningen angir temaet for hva domstolen skal ta stilling til. Tiltalebeslutningen danner også grunnlaget for den anklagedes forsvar. Derfor får han den forkynt for seg i god tid før hovedforhandlingen i retten.
Tiltalebeslutningen er utformet av Riksadvokaten, statsadvokaten eller politiadvokaten, avhengig av den straffbare handlings alvor. Den skal angi hvilken lovbestemmelse som påstås overtrådt, og den faktiske handlingen som påtalemyndigheten mener å kunne føre beviser for.


== Eksempel ==
Et eksempel på hvordan en tiltalebeslutning kan utformes:
Straffelovens § 192
for ved vold eller ved truende adferd å ha skaffet seg seksuell omgang
Grunnlag:
Tirsdag 8. mars 2006 cirka klokken 14.00, på Rådhusplassen i Oslo, førte han en kniv mot navn strupe, og skar deretter av henne beltet. Han tvang henne ned på bakken, rev av henne benklærne, hvoretter han gjennomførte vaginalt samleie med henne.


== Forholdet mellom tiltalebeslutning og dom ==
Domstolen er bundet til å holde seg til de forhold som tiltalen gjelder når den skal avsi dom. Domstolen har derfor ikke rett til å ta opp andre forhold tiltalte kan ha gjort seg skyldig i. Innenfor de forhold tiltalen gjelder står derimot domstolen fritt med tanke på bevisbedømmelse og rettsanvendelse. Domstolen legger derfor det faktum den anser bevist gjennom hovedforhandlingen til grunn.
Hvis domstolen finner at forholdet skal henføres under et annet straffebud enn tiltalen kan den gjøre dette (subsumsjonsspørsmålet), også om det er et strengere straffebud enn i tiltalen, men retten har ingen plikt til å undersøke om et strengere straffebud kommer til anvendelse. Ønsker domstolen å anvende et annet straffebud på forholdet må partene bli gitt anledning til å uttale seg om saken (det kontradiktoriske prinsipp). 
Det er også en forutsetning for endring i subsumsjonen at endringen gjelder samme forhold. Problematikken ligner den som gjelder for dommens rettskraft, og er spørsmålet om hvor mye som skal til av endring i faktum eller lovandendelse før et forhold endrer identitet, slik at ny sak kan kjøres for forholdet. Et eksempel er hvis straffeansvaret bygger på et annet faktum, slik som hvis man i stedet for å dømme for kjøring under påvirkning av alkohol velger å dømme for etterfølgende alkoholnytelse. Det gjør seg også gjeldende utfordringer der hvor flere straffebud dekkes av samme faktum, eksempelvis om retten kan dømme for uaktsomt drap etter straffeloven når tiltalen gjelder overtredelse av vegtrafikkloven? Avgjørende er da hvilke interesser de ulike straffebud tar sikte på å beskytte.


== Referanser ==


== Se også ==
Siktelse
Loretta Kelley

Loretta A. Kelley (født i California) er en amerikansk hardingfelespiller.
I de senere år har der skjedd en betydelig oppblomstring av hardingfeletradisjonen i USA, og man regner i dag med at der er godt over 150 hardingfelespillere i USA. Loretta A. Kelley regnes som den fremste av disse. Hun har tidligere vært president i The Hardanger Fiddle Association of America (HFAA) som i dag organiserer de fleste av utøverne på instrumentet.  
Dette miljøet regnes i dag som en svært viktig resonansbunn for folkemusikk- og folkedansaktiviteten her hjemme i Norge.
Loretta A. Kelley har utført et stort antall studieturer og opptredener i Norge hvor hun er en kjent skikkelse i miljøet. 


== Utgivelser ==
Loretta A. Kelley, «Amerikaspel» CD- plate ACCD-9603, Azalea City Recordings 1996.

Albumet inneholder 20 norske folketoner og folkedanser lært ved å lytte, spilt og sunget i norsk stil med amerikanske utøvere på norske instrumenter.


== Eksterne lenker ==
The Hardanger Fiddle Association of America
Artist page, Azalea City Recordings
Andrea Hoag, Loretta Kelley, and Charlie Pilzer, official website
Scandia DC, Scandia DCScandia DC – Washington DC area scandinavian folk dancing group
Seljord 2011
Lensherre

Lensherre betegnet i eldre norsk lenets øverste herre, som oftest kongen. Den som forvaltet lenets innehaver var «lensmann». I senmiddelalderen var lensherren den som hadde i oppgave å sørge for innkreving av skatter og bøter til kongens kasse, og han hadde ansvar for den lokale rettshåndhevelsen og militærvesenet.Lensherrene i Norge hadde fogder under seg som krevde inn skatter og bøter, og var utstyrt med politimyndighet med ansvar for ro og orden. I starten var de lensherrens personlige tjenere, men i starten av 1600-tallet var de overgått til kongens tjeneste. Lensherrene mistet også sin militære makt. Under svenskekrigene på 1500- og 1600-tallet hadde kongen innkalt «bondeoppbudet» i Norge. Lensherrene ledet bondesoldatene og viste seg som udugelige offiserer. Bøndene fant ingen grunn til å respektere dem, og kongen sørget derfor for å organisere en norsk hær på 1640-tallet, med profesjonelle offiserer og stattholderen i Norge som overhode. Økonomisk fikk lensherrene også færre muligheter til å tuske til seg penger, slik de hadde gjort da de krevde inn avgifter til statskassen. Nå opprettet kongen et tollvesen som overtok dette arbeidet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Stortingsmelding nr 22 (2000-2201)