Mårfamilien

Mårfamilien (Mustelidae) er den mest tallrike og mangfoldige familien blant rovpattedyrene (Carnivora). Familien, som inngår i gruppen mårlignende rovpattedyr (Musteloidea), består av nærmere seksti arter. Tidligere regnet man også stinkdyrene (Mephitidae) til denne familien, men disse er nå skilt ut i sin egen familie. Mårdyrenes nærmeste nålevende slektninger er halvbjørnene (Procyonidae), som trolig utgjør søstergruppen.


== Taksonomi ==

Analyser av mårfamilien indikerer, at det biologiske mangfoldet i gruppen oppsto i Eurasia, fra hvor arter senere koloniserte Afrika og Nord-Amerika (senere også Sør-Amerika) ved flere anledninger. Familien er nærmest beslektet med halvbjørner, som de trolig delte forfedre med for omkring 29 (27,5–31) millioner år siden.


== Biologi ==

Mårdyrene finnes naturlig på alle kontinenter, unntatt i Antarktis og deler av Oseania (Australia). I Norge finnes åtte arter, hvorav sju naturlig og en som utilsiktet har blitt utsatt her. De sju naturlige artene er røyskatt, snømus, ilder, mår, jerv, grevling og oter. Arten som utilsiktet ble utsatt her er mink, som naturlig hører hjemme i Nord-Amerika. Minken ble opprinnelig innført hit for pelsdyrfarming.Mårdyr er langstrakte og slanke med korte, men kraftfulle lemmer. Labbene er relativt store og utstyrt med kraftige klør, og noen arter har også svømmehud mellom tærne. Grevlinger og jerv har en litt mer kompakt kroppsbygning enn de andre artene. Alle har glansfulle dekkhår, som varierer i utfarging med arten. Hårstrukturen er relativt lik mellom artene, men de akvatiske og semi-akvatiske artene har tettest pels, spesielt på høye breddegrader. På høye breddegrader utvikler imidlertid også de terrestriske artene tett, isolerende underull i vinterhalvåret, og noen får også hvit vinterpels.
Flesteparten av artene er terrestriske, men otere har limnisk eller marin tilpasning og tilbringer gjerne mye av tiden i nær tilknytning til vann. Marine arter trenger imidlertid tilgang på ferskvann for å rense pelsen for salt. Noen arter har lett vintersøvn, som for eksempel noen grevlinger.
Størrelsen varierer mye mellom artene. Snømusa er minst og veier typisk cirka 20–100 gram på våre breddegrader. Den er faktisk verdens minste rovpattedyr. Havoteren (Enhydra lutris) blir tyngst blant mårdyrene og veier normalt 14–45 kg. Lengst blir imidlertid kjempeoteren (Pteronura brasiliensis), der kroppen kan bli opp mot 1,7 m lang og halen cirka 70 cm.
Mårdyr har såkalt embryonisk diapause. Hunnen kan altså pare seg, men utsette at embryoet utvikles til et foster, for eksempel  til forholdene (tilgang på føde, klimaforhold og lignende) er ideelle for gjennomføre graviditeten. Den embryoniske diapausen kan således variere.
Utbredelsen er tilnærmet kosmopolitisk, unntatt i Antarktis og Australia. Den finnes heller ikke på Madagaskar og oseaniske øyer, men har blitt introdusert til New Zealand.


== Fylogeni ==


=== Aner ===
En studie fra 2011 antyder at halvbjørnfamilien (Procyonidae) og mårfamilien (Mustelidae) skilte lag for cirka 27,6 millioner år siden, og at de tidligste mustelidene (kronegruppen) oppsto for omkring 24 millioner år siden.Fylogenien under viser gruppens nærmeste slektninger og er i henhold til Wesley-Hunt og Flynn (2005)


=== Underfamilier ===
Nyere genetisk forskning antyder at mårfamilien bør deles inn i åtte underfamilier, men forholdet mellom gruppene har ikke avklart. Det var tidlig enighet om at Taxidiinae var den første linjen som splittet fra hovedlinjen. Likeledes synes det å være enighet om at Lutrinae og Mustelinae er søstergrupper. I tillegg er delgruppen Galictinae nylig byttet ut med Ictonychinae, og Martinae med Guloninae.


== Inndeling ==
Inndelingen følger i hovedsak Sato et al. (2004), Fulton & Strobeck (2006) og Law, Slater & Mehta (2018). Norske navn på artene er nødvendigvis ikke offisielle, siden ikke alle arter er navngitt på norsk.

rovpattedyr, (Carnivora)
Mustelidae, mårfamilien
Taxidiinae
Taxidea,
Taxidea taxus, præriegrevling
Mellivorinae
Mellivora,
Mellivora capensis, honninggrevling
Melinae
Arctonyx,
Arctonyx collaris, svinegrevling
Meles, grevlinger
Meles meles, grevling
Meles leucurus, asiagrevling
Meles anakuma, japangrevling
Helictidinae
Melogale, ildergrevlinger (solgrevlinger)
Melogale cucphuongensis, vietnamesisk ildergrevling
Melogale everetti, borneoildergrevling
Melogale moschata, kinesisk ildergrevling
Melogale orientalis, orientalsk ildergrevling
Melogale personata, indisk ildergrevling
Guloninae
Eira
Eira barbara, taira
Gulo,
Gulo gulo, jerv
Martes, ekte mår
Martes americana, amerikamår
Martes americana atrata, newfoundlandskogsmår
Martes foina, steinmår
Martes gwatkinsii, nilgirimår
Martes martes, mår
Martes melampus, japanmår
Martes zibellina, sobel
Martes flavigula, gulhalsmår
Pekania,
Pekania pennanti, fiskermår
Ictonychinae
Galictis, grisoner
Galictis cuja, liten grison)
Galictis vittata, stripegrison
Ictonyx, stripeildre
Ictonyx libyca, libyastripeilder
Ictonyx striatus, båndilder (zorilla)
Lyncodon,
Lyncodon patagonicus, patagoniarøyskatt
Poecilogale
Poecilogale albinucha, striperøyskatt
Vormela,
Vormela peregusna, marmorilder (tigerilder)
Lutrinae otere
Aonyx, fingerotere
Aonyx capensis, afrikansk fingeroter
Aonyx congicus, kongofingeroter
Amblonyx,
Amblonyx cinereus, gråoter
Enhydra,
Enhydra lutris, havoter
Lontra, amerikanske elveotere
Lontra canadensis, amerikaoter
Lontra felina, sjøoter
Lontra longicaudis, langhaleoter
Lontra provocax, sørlig elveoter
Lutra, eurasiske elveotere
Lutra lutra, oter
Lutra sumatrana, sumatraoter
Hydrictis
Hydrictis maculicollis, flekkoter
Lutrogale,
Lutrogale perspicillata, indiaoter
Pteronura,
Pteronura brasiliensis, kjempeoter
Mustelinae
Mustela, røyskatter
Mustela africana, troperøyskatt
Mustela altaica, altajsnømus
Mustela erminea, røyskatt
Mustela eversmanni, steppeilder
Mustela felipei, columbiarøyskatt
Mustela frenata, langhalesnømus
Mustela kathiah, gulbukrøyskatt
Mustela lutreola, europeisk mink (flodilder)
Mustela lutreolina, indonesisk fjellrøyskatt
Mustela nigripes, svartfotilder
Mustela nivalis, snømus
Mustela nudipes, barfotrøyskatt
Mustela putorius, ilder
Mustela sibirica, sibirflodilder
Mustela strigidorsa, striperøyskatt
Neovison,
Neovison vison, mink


== Se også ==
Liste over pattedyr i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) mårfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) mårfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) mårfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) mårfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) mårfamilien hos Dyntaxa 
(en) mårfamilien hos Fauna Europaea 
(en) mårfamilien hos Fossilworks 
(en) mårfamilien hos ITIS 
(en) mårfamilien hos NCBI 
(en) Kategori:Mustelidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mustelidae – detaljert informasjon på Wikispecies