jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Statens legemiddelverk

Statens legemiddelverk er et direktorat underlagt Helse- og omsorgsdepartementet som skal sikre at alle legemidler som brukes i Norge har god kvalitet, er trygge å bruke og har ønsket virkning. Legemiddelverket er også fag- og tilsynsmyndighet for medisinsk utstyr. Gjennom EØS er Statens legemiddelverk tilsluttet Det europeiske legemiddelbyrå (EMA). 


== Historie ==
I 1974 ble Statens legemiddelkontroll opprettet da man slo sammen Spesialitetskontrollen og Statens farmakopelaboratorium. Navnet ble endret til Statens legemiddelverk (ofte bare kalt Legemiddelverket) i 2001 da etaten overtok forvaltningsoppgaver fra flere andre organer. Fra Statens helsetilsyn overtok Legemiddelverket forvaltningen og tilsynet med forsyningskjeden for legemidler. Legemiddelverket overtok også saksbehandleransvar for opptak av nye legemidler på blåresept, som frem til 2000 hadde vært Rikstrygdeverkets oppgave.  
I 2013 fikk Legemiddelverket også oppgaven med å vurdere nytte og kostnader ved nye legemidler som skal finansieres av spesialisthelsetjenesten. For slike legemidler beslutter de regionale helseforetakene offentlig finansiering gjennom "Nye metoder".  I 2018 ble rollen som fag- og tilsynsmyndighet for medisinsk utstyr overført fra Helsedirektoratet, og i 2019 ble forvaltningsansvaret for elektromedisinsk utstyr overført fra Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. 
Audun Hågå har vært direktør i Legemiddelverket siden 2013.
I 2022 har Legemiddelverket cirka 360 ansatte.


== Oppgaver ==
Som Norges legemiddelmyndighet har Legemiddelverket ansvar for at mennesker og dyr har likeverdig tilgang på trygge medisiner og sikkert medisinsk utstyr.
Legemiddelverket har en rekke oppgaver. De viktigste er knyttet til

godkjenning av legemidler og kliniske utprøvinger
forvaltning av forsyningskjeden, blant annet regelverket for narkotika, godkjenning av virksomheter og håndtering av legemiddelmangel
legemiddeløkonomi, blant annet vurdere nytte og kostnad av nye legemidler og beslutte hvilke legemidler som skal komme på blå resept
forvaltning av regelverket for medisinsk utstyr
tilsyn med virksomheter i forsyningskjeden og overvåking av bivirkninger
innovasjonsstøtte og vitenskapelig veiledning til legemiddelfirmaer og akademia


== Organisasjon ==
Legemiddelverket er delt inn i fire områder som fokuserer på hovedpunktene i Legemiddelverkets strategi: Rask tilgang, riktig bruk, sikker forsyning og virksomhetsstøtte. Legemiddelverket er en prosessorganisert organisasjon der arbeidsoppgavene blir løst i lag på tvers av enheter og områder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens legemiddelverk
In vitro

In vitro (fra latin, «i glass») er et uttrykk som brukes blant annet i biologien når man snakker om noe som foregår i et prøveglass, eller like utenfor en levende organisme (en celle). Et eksempel er in vitro-fertilisering. Alternativer til in vitro inkluderer in vivo og in silico, henholdsvis inne i en celle og som simulering på en datamaskin.
Ettersom mange eksperimenter i molekylærbiologien blir gjort utenfor celler, og resultatene ikke alltid er representativ for det som skjer inne i cellene, omtaler man resultatene med in vivo, in vitro eller in silico, etter hva som passer.


== Se også ==
In vitro diagnostikk
In vitro-fertilisering
In vitro kjøtt
In vitro organ
In vitro toksikologi
In situ
In utero
1198


== Begivenheter ==
8. januar – Innocens III blir pave.
Keiser Tsuchimikado overtar som keiser av Japan etter Keiser Go-Toba
Mars - Filip av Schwaben velges til konge av Tyskland av sine tilhengere
Juli - Otto IV krones til konge av Tyskland (Filip og Otto var rivaliserende konger fram til 1208)
September - Filip av Schwaben krones til konge av Tyskland
Fredrik II av Det tysk-romerske rike krones til konge over Sicilia (Contea di Sicilia)


== Fødsler ==
11. juli - Hōjō Shigetoki, japansk samurai og politiker
24. august - Aleksander II av Skottland (d. 1249)Dato ukjent:

Ertuğrul, grunnlegger av Det osmanske rike og far til Osman I
Ferdinand III av Castilla, kastiljansk monark
Sybilla av Lusignan, dronningskonsort i Armenia, gift med Leo II av Armenia
Fujiwara no Tameie, japansk dikter
Johann von Braine, tysk greve
Walter Stewart, 3. High Steward av Skottland (f. cirka 1198)


== Dødsfall ==
8. januar – Pave Celestin III
21. januar - Gerhard Unmaze, kjøpmann i Köln
1. februar - greve Walram I av Huset Nassau
11. mars - Marie Capet, grevinne av Champagne
27. mars - Hugh Nonant, biskop av Coventry
16. april - Frederik I, hertug av Østerrike
5. mai - Sofia av Minsk
7. juli - Georg II Xiphilinos, økumenisk patriark av Konstantinopel
17. juli - erkebiskop Nerses av Lambron
24. juli - Biskop Berthold av Hanover
1. september - dronning Dulce av Barcelona
15. september - Friedrich II av Wittelsbach, Pfalzgreve av Wörth
25. september - John av Coutances, biskop av Worcester
27. november - Constance av Sicilia
29. november - Al-Aziz Uthman, Ajjubide-dynastiets andre Sultan av Egypt
10. desember - Averroës, arabisk filosof og fysiker
24. desember - William de Vere, biskop av HerefordDato ukjent:

Ruaidrí Ua Conchobair, den siste overkonge av Irland
Alix av Frankrike
William III av Sicilia
William av Newburgh
1195


== Fødsler ==
Klemens IV, katolsk pave (1265–1268)


== Dødsfall ==
6. august – Henrik Løve, hertug av Sachsen og Bayern (f. 1129)
1194


== Begivenheter ==


=== Norge ===
29. juni – Sverre Sigurdsson blir kronet til Norges konge.
Paven lyste Kong Sverre i bann.
Svalbard nevnes i islandsk skattebok. Sannsynligvis ikke øygruppen Svalbard som vi kjenner til i dag.
3. april – Slaget ved Florvåg utkjempes mellom Kong Sverre sine styrker og «Øyskjeggene».
1193


== Dødsfall ==
Saladin, muslimsk hærfører under det tredje korstog (f. 1136)
1192


== Begivenheter ==
I den første halvdel av 1192 beleirer Rikard Løvehjertes styrker byen Ashkelon.
28. april - Konrad av Montferrat, konge av Jerusalem myrdes av drapsmenn fra Assassinersekten.
2. september - Løvehjerte kommer til enighet med Saladin om at murene i Ashkelon skulle bli revet i utbytte for at kristne pilegrimer fikk tillatelse til å reise og oppholde seg i Jerusalem.
kort tid før jul ble Løvehjerte tatt til fange 1192 i nærheten av Wien av Leopold V av Østerrike som anklagde Rikard for å ha arrangert drapet på hans fetter Konrad av Montferrat tidligere i året.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
28. april - Konrad av Montferrat, konge av Jerusalem
1191


== Begivenheter ==
30. mars – Celestin III blir valgt til pave.
8. juni - Rikard Løvehjerte går i land ved Akko og starter beleiringen av byen.
12. juli - Løvehjertes styrker erobrer Akko.
7. september - Slaget ved Arsuf: Løvehjerte beseirer Saladins styrker, og erobrer Jaffa.
1190


== Dødsfall ==
10. juni – Fredrik I av Det tysk-romerske rike, tysk-romersk konge (f. 1122)
1188


== Fødsler ==
1185


== Begivenheter ==
25. mars – Gempei-krigen avsluttes.
Slaget ved Yashima, Minamoto angriper Tairas befestede stillinger ved Shikoku.
Slaget ved Dan-no-ura, I et sjøslag beseiere Minamoto Taira. Taira kapitulerer.Dato ukjentJohan av England (1166–1216), blir den første Lord av Irland, starten på konsolideringen av det normanniske territoriet under kronen.
Bulgaria gjenopprettes.
Pommern ble besatt av Danmark.


== Fødsler ==
23. april – Alfonso II av Portugal (d. 1223), konge av Portugal.Dato ukjentInga fra Varteig (d. 1234), kongsmor.
Inge Bårdsson (d. 1217), Norges konge fra 1204.
Raymond Roger Trencavel (d. 1209), medlem av den adelige Terncavelfamilien, vicomte av Béziers og Albi, vicomte av Carcassonne og Razès


== Dødsfall ==
1. januar – Gilla Brigte av Galloway, hersker av Galloway.
16. mars – Balduin IV (f. ca. 1160), konge av Jerusalem.
12. september – Andronikos I Komnenos (f. ca. 1118), bysantinsk keiser.
6. desember – Alfonso I (f. 1109), første konge av Portugal.Dato ukjentBhaskara (f. 1114), indisk matematiker og astronom.
1183


== Fødsler ==
1182


== Begivenheter ==
Knut VI av Danmark (1163–1202), etterfulgte Valdemar I av Danmark som konge av Danmark fra 1182 til 1202.
Pfalz-Zweibrücken blir eget rike med Henrik I som pfalzgreve av Zweibrücken.


== Fødsler ==
5. juli – Frans av Assisi, den hellige Frans, egentlig Giovanni Francesco di Bernardone (d. 1226), italiensk ordensgrunnlegger, erklært helgen 1228.Dato ukjentAlexius I Megas Komnenos (d. 1222), styrte Trapezunt fra 1204 til 1. februar 1222.
Håkon III Sverresson (d. 1204), konge av Norge fra 1202 til 1204 etter at faren kong Sverre Sigurdsson døde den 9. mars 1202.


== Dødsfall ==
16. mai – Johannes Komnenos Batatzes (f. ca. 1132), en høyt rangerende bysantinsk militær under keiserne Manuel I og Alexios II.Dato ukjentValdemar I av Danmark (f. 1131), dansk medkonge 1147-1157 og dansk enekonge 1157-1182.
Zhao Boju (f. 1120), en kinesisk maler under Song-dynastiet.
1181


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Lucius III ble valgt til pave etter Alexander IIIs død.
Ulm fikk stadsrettigheter av Fredrik Barbarossa.
Saladin inntok Damaskus.
Slaget ved Døsjø bro stod i Skåne.


=== Norge ===
Bergen domkirke nevnes for første gang i kildene.
Februar eller Mars – Birkebeinerkrigene: Slaget i Bergen, det første av flere større bondeoppstander starter


== Fødsler ==
Frans av Assisi


== Dødsfall ==
Pave Alexander III
1178


== Begivenheter ==
Slaget på Hatthammeren vest for Nidaros var det første regulære sammenstøtet for det nye kongsemnet som ledet birkebeinerne, Sverre Sigurdsson.
Kong Sverre og birkebeinerne seiret over baglerne og kong Magnus i slaget ved Hørthe bro på Sylling i Lier.
Jämtland  blir norsk og underlagt kongen


== Fødsler ==
Ragnhild Jonsdatter, gift med Skule Bårdsson og farmor til Magnus Lagabøte


== Dødsfall ==
Kristin Sigurdsdatter, datter av Sigurd Jorsalfare og Malmfrid Mstislavsdatter, gift med Erling Skakke og mor til Magnus Erlingsson
1174


== Fødsler ==
1173


== Begivenheter ==
Hildegard af Bingen avslutter ved årsskiftet sin Liber divinorum operum eller De operatione Dei, det ble den siste bok om hennes visjoner.
21. februar &ndash: Pave Pave Alexander III kanoniserer Thomas Becket, erkebiskop av Canterbury.
1172


== Fødsler ==
1171


== Fødsler ==
1166


== Fødsler ==
1164


== Fødsler ==
1163


== Begivenheter ==
20. februar – Slaget på Re
Kong Magnus Erlingsson blir som den første norske konge kronet av erkebispen av Nidaros, Øystein Erlendsson.
Tronfølgeloven av 1163 vedtatt etter kroningen av Magnus Erlingsson.
Owain Gwynedd ble anerkjent som konge av Wales.
Konsilet i Tours erklærte katarer som kjettere.
Loccum cistercienserkloster i Hannover ble grunnlagt.
Det egyptiske keiserdømmet ble gjenopprettet i 10 dager.
Grunnsteinen til Notre-Dame-katedralen i Paris ble lagt ned av pave Alexander III.


== Fødsler ==
Knud VI, dansk konge (d. 1202)


== Dødsfall ==
1161


== Begivenheter ==
Slaget ved Tønsberg
Karl Sverkersson blir konge i Sverige.
I et slag på den islagte fjorden utenfor Oslo blir kong Inge drept av en pil i øyet. Håkon Herdebrei ble dermed enekonge i Norge.


== Dødsfall ==
Inge I Krokrygg, Norges konge fra 1136 til sin død i 1161 (f. 1135).
1160


== Begivenheter ==
Erik Jedvardsson, svensk konge blir myrdet i Uppsala. Blir senere helgen og kjent under navnet Erik den hellige


== Fødsler ==
Pérotin Magister, fransk komponist (d. ca. 1238)


== Dødsfall ==
Erik den hellige, konge av Sverige, myrdet
1159


== Begivenheter ==
Håkon II (Sigurdsson) Herdebrei blir konge i Norge
1157


== Fødsler ==
8. september – Richard I av England (d. 1199
1156


== Fødsler ==
Magnus V Erlingsson, norsk konge, (d. 1184)
1155


== Begivenheter ==
Roma ble satt under interdikt av pave Hadrian IV etter politisk uro som førte til mord på en kardinal.
18. juni – Fredrik Barbarossa ble kronet keiser av det tysk-romerske rike etter å ha vært konge av romerne siden 1152.
Fredrik Barbarossa ødela Spoleto.
Gloucester fikk sitt første bycharter.


== Fødsler ==
Cecilia Sigurdsdatter, norsk kongsdatter


== Dødsfall ==
Sigurd II Munn (Sigurd Haraldsson), Norges konge fra 1136 til sin død (f 1135).
1154


== Begivenheter ==
Johanitterne lagt direkte under paven og gjort selvstendig i forhold til den lokale kirken
Byen Dmitrov ble grunnlagt av fyrst Jurij Dolgorukij


== Dødsfall ==
26. februar – Roger II av Sicilia, konge av Sicilia (f. 1095)
25. oktober – Stefan av England, konge av England (f. 1096)
1153


== Begivenheter ==
24. mai – Malcolm IV blir konge av Skottland.
november – Wallingfordtraktaten signeres i Wallingford og ender borgerkrigen som hadde brutt ut etter Henrik Is død.Maldivene styres som et islamsk sultanat i det meste av perioden frem til 1968.
Anastasius IV overtar pavestolen etter Den salige Eugenius III.
I Skottland overtar Malcolm IV tronen etter David I.
I Persia overtar Taj o-dowleh Abol Shoja Khosro Shah ebne Bahram Shah (1153–1160). kongetronen etter Yameen o-dowleh Abol Mozaffar Baharm Shah ebne Masud (1117–1153).
Våren 1153 overføres retten til å velge biskoper og prester fra kongene til kirken, og alle inntekter går nå direkte til biskopene.
Biskop Jon Birgisson fra Stavanger innsettes som den første erkebiskop i Nidaros.
Nidaros eleveres til erkebispedømme, slik at Norge blir en egen kirkelig provins og man begynner å bygge om Kristkirken til en domkirke verdig et erkebispedømme.
Hamar bispedømme og Hamar katedralskole opprettes og domkirken bygges.
Oslo katedralskole grunnlegges av den pavelige utsendingen kardinal Nicolaus Breakspeare.
Bergen katedralskole antas stiftet under Kardinal Nicolaus Breakspears rundreise.
Kardinal Nicolaus Breakspear (senere pave Hadrian IV) organiserer på oppdrag fra paven det kirkelige hierarkiet i Norge, oppretter erkebispesetet og katedralskolene.
Antatt byggeår for Fana kirke.
Grønlands bispestol opprettet på Grønland. Bispestolen underlagt erkebiskopen i Nidaros.


== Fødsler ==
Jon Torbergsson kongelig lendmann og storbonde på Randaberg i Rogaland.
Waleran de Beaumont, 4. jarl av Warwick


== Dødsfall ==
24. mai – David I av Skottland (f. 1084)
12. juni – Roger de Beaumont, 2. jarl av Warwick
1152


== Begivenheter ==
Trondheim katedralskole grunnlagt
Nidaros bispedømme blir opphøyet til erkebispedømme, og erkebispene Jon og Øystein starter et prosjekt for å gjøre Kristkirken i Nidaros (senere Nidarosdomen) større.
4. mars – Fredrik Barbarossa blir valgt til tysk-romersk konge. Selve kroningen skjer 9. mars.
august – Jon Birgersson, biskopen av Stavanger, blir utnevnt til landets første erkebiskop
1149


== Fødsler ==
1148


== Fødsler ==
Pave Honorius III
1146


== Fødsler ==
1145


== Begivenheter ==
18. april – Halleys komet er på sitt nærmeste til Solen.


== Fødsler ==
Aoife MacMurrough – irsk prinsesse (d. 1188)
Christine Stigsdatter – svensk dronning (d. ca. 1200)
Gregor IX – italiensk pave (d. 1241)
Marie Capet – grevinne av Champagne (d. 1198)
Reginald Fitzurse – engelsk ridder (d. 1173)


== Dødsfall ==
15. februar – Lucius II, italiensk pave (f. ukjent)
Magnus Haraldsson – norsk konge (f. ca. 1135)
Zhang Zeduan – kinesisk lanskapsmaler (f. 1085)
1144


== Fødsler ==
1143


== Fødsler ==
1142


== Fødsler ==
1141


== Fødsler ==
Ex cathedra

Ex cathedra er en latinsk frase som bokstavelig betyr «fra lærestolen (til St. Peter)». Etter det romersk-katolske dogmet brukes frasen om uttalelser fra paven i den katolske teologi når han uttaler seg som en ufeilbarlig veiviser og lærer for de rettroende. 
Dogmet om pavens ufeilbarlighet ble promulgert i 1870, mot slutten av samlingen av Italia. En uttalelse fra paven som ble erklært ex cathedra blir sagt å være beskyttet av Den hellige ånd fra alle slags feil. I denne sammenheng indikerer ex cathedra den høyeste av autoriteter tilskrevet paven, definert av dyden av hans ultimate apostoliske autoritet og hans embede som hyrde og lærer for alle kristne i Pastor Aeternus etter første Vatikankonsil. Problemene reiser seg for øvrig når katolske teologer er uenig om uttalelser er blitt gjort ex cathedra eller ikke. Det blir også problemer når de katolske teologene har godtatt at en uttalelse er gjort ex cathedra, men er likevel uenig i nøyaktig hva denne ufeilbarlige sanne uttalelsen betyr.


== Litteratur ==
Klaus Schatz (1985). Welche bisherigen päpstlichen Lehrentscheidungen sind „ex cathedra“. Historische und theologische Überlegungen. Würzburg: Echter. s. 404–422. «2. Auflage. ebenda 1988»
1140


== Fødsler ==
1139


== Fødsler ==
1138


== Begivenheter ==
9. august – Jordskjelvet i Aleppo, Syria, 230 000 omkommer
22. august – Fanenes slag: Normanniske adelige sammen med engelske tvangsutskrevne menn fra fire byer i Yorkshire og nordlige Midlands overvant en skotsk hæravdeling ledet av kong David I av Skottland.
1137


== Begivenheter ==
Louis VII av Frankrike var kongemakt. Louis gift Eleanor av Aquitaine opp på 22. juli.
1136


== Begivenheter ==
Inge I Krokrygg blir valgt til Norges konge på Borgartinget, samtidig som hans bror, Sigurd Munn, blir valgt til konge på Øyratinget, begge 1 år gamle. Inge Krokrygg var konge til sin død i 1161, og Sigurd Munn til sin død i 1155.Geoffrey av Monmouth utgir Historia Regum Britanniae. En historie om den britisk/keltiske kongerekke fra slaget ved Troja (1240 f. Kr.) til angelsakserne blir den dominerende folkegruppe i Storbritannia (ca. 700 e. Kr.).


== Fødsler ==
Saladin, muslimsk hærfører under det tredje korstog (d. 1193)


== Dødsfall ==
1135


== Fødsler ==
Inge I Krokrygg, Norges konge fra 1136 til sin død i 1161.
Sigurd II Munn (Sigurd Haraldsson), Norges konge fra 1136 til sin død i 1155.
1134


== Begivenheter ==
Erik Emune blir konge over Danmark
Mas'ud blir sjah over Persia
Slaget ved Fodevig
Slaget ved Fyrileiv
Ramiro II blir konge av Aragon
Ulvhild Håkonsdatter gifter seg med Sverker den eldre
«Muge-vinteren» starter, som ender med Angrepet på Bergen i 1135


== Fødsler ==
Harald Maddadsson, jarl på Orknøyene (d. 1206)


== Dødsfall ==
Robert Curthose, hertug av Normandie (f. 1051/1054)
Magnus den sterke, født 1106
Nils av Danmark, født ca. 1064
1132


== Fødsler ==
1129


== Begivenheter ==
Det hellige kors' kirke etableres i Stirling.
Fyrstedømmet Rjazan opprettes i forbindelse med fragmenteringen av Kievriket, utgikk fra det tidligere fyrstedømmet Murom-Rjazan.
Geoffrey av Anjou etterfølger Fulk, greve av Anjou som greve av Anjou.
Kirken i Ronse innvies.
Knud Lavard bir konge over obotritterne.
Ragnvald Orknøyjarl ble utnevnt av Sigurd Jorsalfare til jarl over halve Orknøyene og Hjaltland (Shetland).
Rikissa Boleslavsdatter blir dronning av Sverige for første gang som gemal til Magnus den sterke.Omtrentlig årRanulph de Gernon etterfølger Ranulph le Meschin, 1. jarl av Chester som Jarl av Chester.


== Fødsler ==
Omtrentlig fødselsårElisabeth av Schönau (d. 1164), tysk nonne tilhørende benediktinerordenen, helgen.
Henrik Løve (d. 1195), hertug av Sachsen, hertug av Bayern.
Robert de Beaumont, 3. jarl av Leicester (d. 1190), engelsk adelsmann, viktig støttespiller til Henrik den unge kongen i opprøret i 1173-1174.


== Dødsfall ==
4. mars – Rupert av Deutz (f. ca. 1070), tysk prest og teolog av benediktinerordenen, bibelekseget, mystiker, liturgikommentator.Dato ukjentBernard Aton Trencavel, vicomte av Albi, Béziers, Carcassonne, Nîmes og Razès.
1128


== Fødsler ==
1127


== Fødsler ==
1126


== Fødsler ==
1125


== Begivenheter ==
Stavanger grunnlegges (byggingen av Stavanger domkirke starter)
1124


== Dødsfall ==
13. eller 14. desember – Pave Callistus II
1123


== Begivenheter ==
18.–27. mars – Det første store kirkekonsil etter det store skisma, det Første Laterankonsil, foregår i Roma.


== Dødsfall ==
20. juni – Henry de Beaumont, 1. jarl av Warwick
1119


== Begivenheter ==
2. februar – Callistus II blir utnevnt til pave.
En gruppe riddere dannet Tempelridderordenen
1118


== Fødsler ==
Thomas Becket, erkebiskop av Canterbury, rikskansler og helgen


== Dødsfall ==
Filip av Sverige
Muircheartach Ua Briain, overkonge av Irland
1117


== Fødsler ==
1116


== Fødsler ==
1114


== Fødsler ==
Bhaskara, indisk matematiker (d. 1185)
Henrik av Skottland, 3. Jarl av Northumbria (d. 1152)
Otto av Freising, tysk biskop (d. 1158)
1113


== Begivenheter ==
Devizes Castle (anno 1080) brenner ned.
Katolikos av Aghtamar etableres.
Johanitterordenen blir anerkjent av paven som en selvstendig orden.
Suryavarman II etterfølger Dharanindravarman I som konge av Kambodsja.
Tadj ad-Dawla Alp Arslan al-Akhras etterfølger Fakhr al-Mulk Radwan som seldsjukkenes hersker i Aleppo.
Vladimir II Monomakh etterfølger Svyatopolk II som storfyrste av Kievriket.


== Fødsler ==
24. august – Geoffrey V, greve av Anjou (d. 1151), stamfar for Plantagenet-dynastiet, far til Henrik II av England.


== Dødsfall ==
4. august – Gertrud av Sachsen (f. ca. 1030), grevinne av Holland, grevinne av Flandern.
10. desember – Fakhr al-Mulk Radwan, seldsjukkenes hersker i Aleppo.Omtrentlig fødselsårSkjalm Tokeson Hvide (f. ca. 1034), dansk høvding.
1109


== Fødsler ==
1107


== Begivenheter ==
Det norske korstog starter.


== Dødsfall ==
8. januar – Kong Edgar av Skottland (f. ca. 1072)
1106


== Fødsler ==
1105


== Fødsler ==
1104


== Begivenheter ==
Heklas første utbrudd i historisk tid.


== Fødsler ==
Robert de Beaumont, 2. jarl av Leicester (d. 1168), justiciar av England i årene 1155–1168.


== Dødsfall ==
8. juni – Abu Nasr Shams al-Muluk Duqaq, seldsjukkenes hersker i Damaskus fra 1095 til 1104.Dato ukjentGümüştekin Danishmend Ahmed Gazi, var grunnlegger av beyliken danishmendene.
1102


== Fødsler ==
Roger de Beaumont, 2. jarl av Warwick
Flamsk

Flamsk brukes i hovedsak om den flamske delstaten Flandern i forbundsstaten Belgia. Ordet har litt forskjellig betydning.  

Flamsk omfatter det som gjelder landskapet Flandern, flamlendinger og den nederlandskspråklige delen av Belgia.
Flamsk er også vanlig betegnelse på flamlendernes språk, som er en nederlandsk dialekt. Da Belgia i 1830 ble opprettet som en ettspråklig fransk stat, fikk de nederlandske dialektene bare dialektstatus og ble kalt «flamand» på fransk, dvs. «flamsk». Språkene ble likestilt  i 1898 og flamsk fikk betegnelsen nederlandsk. Flamsk er den nederlandske dialekten som i Nederland snakkes i den zeelandske delen av Flandern (Zeeuws Vlaanderen), i Belgia i de to provinsene Øst-Flandern og Vest-Flandern og i Frankrike i området omkring Dunkerque (fransk Flandern).
Flamsk betegner dessuten den flamske kulturen generelt og historien i den nederlandskspråklige delen av Belgia og i Flandern – til forskjell fra i Vallonia, den franskspråklige delstaten.
Beauvechain

Beauvechain (nederlandsk: Bevekom) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Beauvechain – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Namur

Namur eller Namen er en provins i Vallonia og Belgia. Den grenser til de belgiske provinsene Hainaut, Vallonsk Brabant, Liège, og Luxembourg. Provinshovedstaden heter Namur. Arealet er 3664 km² og er delt inn i tre administrative distrikter med 38 kommuner.


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Namur (province) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1. århundre f.Kr.

1. århundre f.Kr. startet den første dagen i 100 f.Kr. og sluttet den siste dagen i 1 f.Kr.


== Begivenheter ==


=== Europa ===
Alle tidligere selvstendige nasjoner omkring Middelhavet blir underlagt Roma.
Den romerske republikk blir avløst av Det romerske keiserriket.


=== Midtøsten ===
Partia motstår Romerrikets ekspansjon.

53 f.Kr. – Slaget ved Carrhae.Armenia under Tigranes I gjør slutt på Selevkidriket.


=== Det fjerne østen ===
De tre kongedømmer dannet i Korea


== Viktige personer ==
Julius Cæsar, romersk general og politiker, opphav til tittelen keiser
Cicero, romersk politiker
Ovid, romersk dikter
Vergil, romersk dikter
Strabo, gresk geograf


== Oppdagelser/oppfinnelser ==
26 f.Kr. – Første observasjon av solflekker, i Kina.
27 f.Kr. – Det første Pantheon med kuppel blir konstruert, i Roma.
Glassblåsing blir oppfunnet, i romersk Syria
Wavre

Wavre (nederlandsk: Waver) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant. Den har 31 526 innbyggere (2002) og et samlet areal på 42,06 km². Kommunen har en befolkningstetthet på 767 innbyggere pr. km².
Wavre er også provinshovedstad for provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Wavre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons