Veivepser

Veivepser (Pompilidae) er en familie av vepser som tilhører gruppen broddvepser (Aculeata).
Disse vepsene bygger bol som gjerne befinner seg på bakken; noen arter lager bol av gjørme.
Veivepsene jakter på edderkopper som de gir som fôr til sine larver. De er raske og utstyrt med en kraftig giftbrodd og kan nedlegge edderkopper som er mye større enn dem selv. Noen nordamerikanske arter i underfamilien Pepsinae er de største av alle vepser, opptil 10 cm lange. Disse jakter på fugleedderkopper ("taranteller"). Det er en artsrik gruppe med rundt 4000 kjente arter, omtrent 300 forekommer i Europa, i Norge regner man med at det kan forekomme rundt 55 arter.


== Utseende ==
Middelsstore til store (ca. 5 – 100 mm), slanke vepser med lange, kraftige bein, gjerne svarte eller rødlige. Hodet er nokså lite, antennene  lange og trådformede, de holdes gjerne litt opprullet. Kroppen er snau uten synlige hår. Vingene er forholdsvis lange og smale, uten påfallende vingemerke, men med velutviklet årenett. De har ofte mørke flekker eller tverrbånd. Bakkroppen er slank, høyere enn bred, festet til forkroppen med en kort "stilk" (petiolus).


== Levevis ==
Veivepsene er også kjent som edderkoppjegere. Hunnen graver gjerne en tunnel i bakken eller lager et lite bol av gjørme. Så gå hun på jakt etter en edderkopp, gjerne en litt stor art. Hun sniker seg inn på edderkoppen, og kan også bruke antennene til å roe den ned før hun angriper og gir byttet et lynraskt stikk i den tynnhudete partiet der beina er festet til kroppen. Giften fra stikket lammer edderkoppen, men dreper den ikke. I varmt klima er det avgjørende at edderkoppen fortsatt er live – en død edderkopp ville råtne før vepselarven hadde fått fullført utviklingen. Hunnen sleper den lammede edderkoppen med seg til bolet, drar den nedi og legger et egg på den. Deretter forsegler hun bolet og drar sin vei. Larven spiser den fortsatt levende edderkoppen gradvis opp, men dreper den gjerne ikke før den selv er utvokst.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen vepser (vepser, humler, bier og maur) (Hymenoptera)
Underordenen stilkvepser (Apocrita)
delgruppe broddvepser (Aculeata)
Overfamilien Vespoidea
Familien veivepser, Pompilidae – ca. 4000 arter, ca. 300 i Europa
Pepsinae – til dels svært store arter, 88 i Europa
Ageniellini
slekten Auplopus Spinola, 1841 – 4 arter i Europa
slekten Poecilagenia Haupt, 1927 – 2 arter i Europa
Pepsini
slekten Caliadurgus Pate, 1946 – én art i Europa
slekten Cryptocheilus Panzer, 1806 – 24 arter i Europa
slekten Cyphononyx Dahlbom, 1845 – én art i Europa
slekten Dipogon Fox, 1897 – 7 arter i Europa
slekten Hemipepsis Dahlbom, 1844 – 2 arter i Europa
slekten Pepsis – svært store arter, Nord-Amerika
slekten Priocnemis Schiødte, 1837 – 47 arter i Europa
Priocnemis pertubator
Pompilinae – ca. 200 arter i Europa
Aporini
slekten Aporus Spinola, 1808 – 5 arter i Europa
Homonotini
slekten Homonotus Dahlbom, 1843 – én art i Europa
Pompilini – 173 arter i Europa fordelt på 24 slekter
Psammoderini
slekten Arachnotheutes Haupt, 1927 – 3 arter i Europa
slekten Ferreola Lepeletier, 1845 – 5 arter i Europa
slekten Micraporus Priesner, 1955 – én art i Europa
slekten Pseudopompilus Costa, 1887 – en art i Europa
Ceropalinae- 8 arter i Europa
slekten Ceropales Latreille, 1796 – 8 arter i Europa
Ctenocerinae - ikke i Europa
Notocyphinae


== Kilder ==
Fauna Europa (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org – utbredelsesdatabase for europeiske dyr.
Ottesen, P.S. (1993, revidert 1999) Norske insekter og deres artsantall. NINA utredning 55: 1-40. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Veivepser i Encyclopedia of Life 
(en) Veivepser i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Veivepser hos Artsdatabanken 
(sv) Veivepser hos Dyntaxa 
(en) Veivepser hos Fauna Europaea 
(en) Veivepser hos Fossilworks 
(en) Veivepser hos ITIS 
(en) Veivepser hos NCBI 
(en) Kategori:Pompilidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pompilidae – detaljert informasjon på Wikispecies