jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Høddvoll stadion

Høddvoll stadion (innviet 1963 i Ulsteinvik) er et norsk idrettsstadion, hjemmebanen til IL Hødd.  Da Skeid gjestet og ga Hødd sitt tredje hjemmenederlag noen sinne (tap 2-3) den 7. mai 1965, satte man publikumsrekord med 7 500 tilskuere, den forrige var fra året før da 6 900 tilskuere overvar besøket av SK Brann.  Den endelige rekorden kom til kvartfinalen i Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1981, da over 12 000 billetter var trykt og solgt, mens der var enda flere som kom inn gratis, selv om laget tapte mot Vålerengen med 1-2. Oppmann Severin Myklebust hadde i forkant antatt rundt 7 000 solgte.  Et overbygg for tribune kom i 1992, og da Hødd spilte i Tippeligaen 1995 var her kommet ny ståtribune, og i 1999 nytt gress og tartandekke. Hødd var spesielt fryktet hjemme på Høddvoll, blant annet på grunn av banens påstått ujevne underlag. Kapasiteten er 4 433 tilskuere, hvorav 2 600 er seter og 1 733 er for stå. Klubben har bygd et nytt stadion, Nye Høddvoll, som ble innviet i 2015. 


== Se også ==
Nye Høddvoll


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Høddvoll stadion på Hodd.no
Hærverk (band)

Hærverk var et punkrockband fra Oslo som var aktivt i perioden 1979–1980.


== Historie ==
Der Oslo Børs og Kjøtt for en stor del var voksne folk, var Hærverk svært unge og hadde minimal musikalsk erfaring. Bandet var et forrykende live-band, om enn famlende og noe kaotisk, noe som finnes dokumentert på Sjokk Rock-albumet og to obskure kassettutgivelser. 
Hærverk hadde flytende besetning, men på gruppens singel deltar Arne Johansen (gitar), Harald Fossberg (vokal), Hans-Ottar Riiser (bass) og Trygve Sandvik (trommer). I tillegg var Lars Pedersen (Holy Toy, When), Paul Værlien og flere andre innom bandet. Fossberg var senere for en periode vokalist i Turboneger og kjent for sine voldelige sceneopptredener.

Pønk-poeten Gene Dalby skrev teksten til Produkt av 70-åra.
Heavybandet Equinox spilte senere inn en coverversjon av «Loven Slår».


== Reunion-konserter ==
Hærverk har gjort flere reunion-konserter:

Den 24. februar 1999 gjorde Hærverk en 15-minutters uannonsert reunion på utestedet Mars i Oslo. Andre band som spilte den kvelden var UK Subs fra England og norske Trashcan Darlings.Den 27. september 2007 gjenopptro Hærverk på nytt i anledning lanseringen av Trygve Mathiesen sin bok om norsk punk; Tre grep og sannheten. Andre band som spilte den kvelden var Øresus og Seven.En måned senere, den 27. oktober 2007 opptrådte Hærverk i anledning utdelingen av Alarmprisen på Sentrum Scene.


== Diskografi ==


=== EP ===
Produkt av 70-åra//Loven Slår/Ingen Visjoner – 7" (Torpedo Plater 1980)


=== Samlealbum ===
Sjokk Rock – LP (Torpedo Plater, 1980)
Aj, Aj Så Leit (live)


== Eksterne lenker ==
(en) Hærverk på Discogs 
Hærverk live på Alarmprisen 2007 NRK sine websider.
Horst Bulau

Horst Bulau (født 14. august 1962 i Ottawa) er en tidligere canadisk skihopper. Bulau dominerte internasjonal hoppsport tidlig på 1980-tallet med flere verdenscupseire. Karrieren fikk en knekk da han falt meget stygt under VM i skiflyging i Harrachov i 1983. Bulau ble aldri den samme hopperen etter dette, selv om hans aktive karriere ikke tok slutt før etter OL i Albertville i 1992.
Bulau ble juniorverdensmester i 1979. Som senior gjorde han det også bra, og han knivet blant annet med Matti Nykänen om å være den beste og mest stabile hopperen. Til sammen tok han 13 verdenscupseire mellom 1981 og 1983. Sammenlagt i verdenscupen ble han nummer tre i sesongene 1980/81 og 81/82, og nummer tre i 82/83.
Etter det stygge fallet og skaden i 1983 klarte han aldri å komme tilbake helt i verdenstoppen. Men han regnes likevel som Canadas beste skihopper gjennom tidene. Bulau omtales ofte som en «krafthopper».


== Plasseringer i verdenscup og mesterskap ==
Junior-VM 1979 (normalbakke): Vinner
Verdenscupen sammenlagt: Nr. 38 i 79/80, nr. 3 i 80/81, nr. 3 i 81/82, nr. 2 i 82/83, nr. 8 i 83/84, nr. 19 i 84/85, nr. 12 i 85/86, nr. 47 i 86/87, nr. 30 i 87/88 og nr. 31 i 90/91.
OL 1980: Nr. 29 (stor bakke), nr. 41 (normalbakke)
VM i skiflyging 1981: Nr. 5
Ski-VM 1982: Nr. 5 (lag), nr. 6 (normalbakke), nr. 10 (stor bakke)
OL 1984: Nr. 10 (stor bakke), nr. 38 (normalbakke)
OL 1988: Nr. 44 (normalbakke), nr. 7 (stor bakke), nr. 9 (lag)
Ski-VM 1991: Nr. 18 (stor bakke), nr. 13 (normalbakke)
OL 1992: Nr. 42 (normalbakke), nr. 52 (stor bakke), nr. 14 (lag)Hors Bulau bor i Newmarket, Ontario, der han jobber som bilselger. 
Sammen med kona Kerry har han 3 barn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Horst Bulau – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Horst Bulau – Olympedia 
(en) Horst Bulau – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Horst Bulau – Canada Sports Hall of Fame 
(en) Horst Bulau – FIS (skihopping)
Hockeysveis

Hockeysveis (på engelsk kalt mullet) er en frisyre med langt hår i nakken, og kortere på toppen. Frisyren er umiskjennelig, men vanskelig å definere, og kan ha lokale eller nasjonale særtrekk. Forholdet mellom hårlengde bak og hårlengden oppå skal helst være 3 til 1.Denne frisyren har vært meget populær i Tsjekkia; den tsjekkiske ishockeyspilleren Jaromír Jágr hadde en oppsiktsvekkende sveis gjennom det meste av 1990-årene. I Europamesterskapet i fotball i 1996 hadde samtlige tsjekkiske stjerner en slik sveis, hvorav Martin Frýdek hadde den mest oppsiktsvekkende, selv om Karel Poborský og Patrik Berger også var godt representert.
Frisyren stammer fra romersk tid, men ble populær i 1970-årene og i 1980-årene. Den tyske varianten ligger nær heavy metal-fenomenet puddelsveis.André Agassi, Richard Dean Anderson, David Bowie, David Hasselhoff, Jean-Claude Van Damme og Chuck Norris, blant andre, er kjent for å ha hatt hockeysveis.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mullets – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Halvor Asphol

Halvor Asphol (født 15. juni 1961) er en tidligere norsk skihopper som representerte Kleive Idrettslag.


== Prestasjoner ==
Personlig rekord på 175 meter, tangering av daværende norsk rekord.
Han tok andreplass bak østerrikske Hubert Neuperi hoppukerennet i storbakken i Bischofshofen 6. januar 1982.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Halvor Asphol – FIS (skihopping)
Hroar Stjernen

Hroar Stjernen (født 11. februar 1961 i Beitstad i Nord-Trøndelag) er en norsk idrettsleder og tidligere skihopper.
Han konkurrerte som skihopper 1984–1989 for Sprova og Trønderhopp. Han vant bronse i NM i 1987 i Odnesbakken, og fikk sin individuelle verdenscupseier i Bischofshofen i 1985. Stjernen ble i 1998 landslagssjef for de norske hopperne, men ble kritisert for dårlige resultater, og måtte forlate stillingen i januar 2002, uten at det hjalp på resultatene til de norske hopperne i OL i Salt Lake City.
Han er utdannet allmennlærer fra Levanger lærerhøgskole, og har vært forsikringsselger i Forenede Forsikring, bedriftsrådgiver i Total Consult, markedsdirektør i Trønder-Avisa i Steinkjer 2005–2012, sportssjef i Trønderhopp 2011–2012 og daglig leder i Rosenborg Ballklub 2012–2013.Hroar Stjernen er far til skihopper Andreas Stjernen.


== Verdenscupseire ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hroar Stjernen på Internet Movie Database 
(en) Hroar Stjernen – FIS (skihopping)
Hubert Neuper

Hubert Neuper (født 29. september 1960 i Bad Aussee, Steiermark) er en tidligere østerriksk skihopper. Han var med på å dominere internasjonal hoppsport en kort periode på begynnelsen av 1980-tallet.
Han vant hoppuka sammenlagt i 1980 og 1981, og gikk til topps sammenlagt i den aller første verdenscupsesongen (1979/80), og kom på andreplass sammenlagt to år senere. Han tok sølv i storbakkerennet under OL 1980 i Lake Placid. I tillegg har han en sølvmedalje fra lagkonkurransen under VM 1982 i Oslo.
Etter at Neuper la opp som hopper startet han en skiskole på hjemstedet Bad Mitterndorf, Steiermark. Han gjennomførte også pilotudanning, og arbeidet i flere år som flyger.
Fra og med skiflygings-VM i Kulm i 1996 har han hatt en sentral rolle i arbeidet med å arrangere skiflygingskonkurranser i Kulm.
Hubert Neuper er en av grunnleggerne bak World Sports Awards (senere kalt Laureus Awards) som ble arrangert for første gang i november 1999.
I 2003 gav Neuper ut biografien "Flatline". 
Hubert Neuper giftet seg med Claudia i 1984. De har to døtre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Hubert Neuper – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Hubert Neuper – Olympedia 
(en) Hubert Neuper – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Hubert Neuper – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Hubert Neuper – FIS (skihopping)
Håvard Vikhagen

Håvard Vikhagen (født 8. juni 1952) er en norsk maler fra Hjørungavåg, bosatt i Oslo. Han har blitt karakterisert som en «neoekspressiv» maler. 
Han er utdannet  ved Statens håndverks- og kunstindustriskole 1973–1975) og Statens kunstakademi (1975–1983). Han debuterte på UKS Vårutstilling 1981, deltok første gang på Høstutstillingen i 1984, deltok på «7 grafikere fra Akademiet» i Soon Galleri 1983, og hadde sin første separatutstilling i Galleri K, Oslo i 1987.

Vikhagens malerier balanserer mellom det abstrakte og figurative gjennom lag på lag med maling og materialer som sand, hår og rusk. De tre maleriene med tittelen "Kropper, personer, skikkelser" på Høvikodden symboliserer nettopp dette. Mot en kald lilla bakgrunn bukter noen merkelige mørke former seg. Skikkelser eller kropper? Uansett er de uformelige personene i oppløsning. Biter av noe som kan minne om fragmentariske fiberrester fra arkeologiske tekstilfunn bekler deler av figurene i forvridde positurer.

Han var festspillutstiller under Festspillene i Bergen 1996, er innkjøpt av Museet for samtidskunst, Nasjonalgalleriet, Riksgalleriet, Astrup Fearnley Museet for Moderne Kunst.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Koefoed, Holger. Håvard Vikhagen, tilnærminger til maleriet. Av Holger Koefoed, Ståle Finke, Jon Fosse. Labyrinth Press, 2005. ISBN 82-7393-032-7
Håvard Vikhagen : festspillutstillingen i Bergen 1996. Tekst av Dag Solstad; forord av Holger Koefoed. Bergen kunstforening,  1996. – 80 s. (Utstillingskatalog)
Vestlandet : Landskapsmaleriet fra Dahl til Tufta 1800-2000. Bergen Kunstmuseum, 2000. ISBN 82-91808-12-0 (Utstillingskatalog)
Håvard Vikhagen. Henie Onstad Kunstsenter, 2004. ISBN 82-90955-64-2 (Utstillingskatalog)


== Eksterne lenker ==
klassekampen.no Arkivert 13. desember 2006 hos Wayback Machine. Intervju med Ståle Finke om Vikhagen
Horoskop

Horoskop er innen astrologien en fullstendig beskrivelse av et menneskes liv på og personlighet på grunnlag av hvordan utseendet på stjernehimmelen ser ut på dette menneskets fødselsøyeblikk.
Ordet horoskop er sammensatt av de greske ordene «hora», time, og «skopein», betrakte. Således er betydningen å betrakte timen. Det blir påstått at det skal fungere som et kart eller et skjema over et menneskes skjebne og som blir regnet ut gjennom forholdet mellom et menneskets fødselsdato, fødselstid og fødselssted.
I henhold til astrologer er himmellegemenes bevegelser «urverk». Den posisjonen som planeter og andre himmellegemer hadde ved en bestemt begivenhet kan nedtegnes og når man visste stedet hvor observasjonen ble foretatt, fungerer et horoskop som å notere et klokkeslett, en dato og en stedsangivelse.
Opprinnelig henviste man til den stjerne som sto ved østhimmelen, når man skulle stille et fødselshoroskop. Siden ble den grad av dyrekretsen som sto i øst brukt. I dag brukes horoskop om en inntegning av planeter og himmellegemer i et skjema, som er et slags kart over hvor planetene befant seg på himmelen i det øyeblikket.
Astrologer bruker dette kartet for å si noe om en persons karakteregenskaper i ulike sammenheng. For eksempel om hvordan det mennesket horoskopet stilles for oppfatter seg selv, mot hvordan andre oppfatter vedkommende. Det er ikke vitenskapelig bevist (verifisert) at dette fungerer, selv om det hevdes å være erfaringsbasert.
I sin enkleste form er solhoroskopet det flest kommer i befatning med ettersom det er solens plassering innen dyrekretsen som betegner hvilket stjernetegn mann er født under. Solens posisjon anses for å si mest om hovedkaraktertrekkene til en person. Den vandrer i løpet av et år rundt alle de tolv tegnene i dyrekretsen. Solhoroskopene som man finner i aviser og ukeblader høster liten anerkjennelse hos astrologer generelt.
Ingen vitenskapelige studier har påvist treffsikkerhet til horoskoper, og metodene som brukes for å tolke horoskoper blir for en stor del vurdert som pseudovitenskap.


== Referanser ==
Hyllifestivalen

Hyllifestivalen er en årlig nullbudsjetts rockefestival i Spydeberg for band som ikke er etablert i musikkindustrien (eller som vil spille gratis).  Festivalen var opprinnelig et bursdagsstunt for Øystein Bøhler i 2002, og ble arrangert offisielt for første gang i 2003 av Beyondfett.


== Eksterne lenker ==
Festivalens nettside
Hjelp til selvhjelp

Hjelp til selvhjelp er et prinsipp om å yte en form for hjelp som gjør at den mottakende part får evnen til å klare seg selv etter at hjelpen opphører. 
En rekke frivillige organisasjoner og bistandsland benytter seg av denne formen for hjelp. Man refererer ofte til et ordtak: «Gi en mann en fisk, og han har mat for en dag. Lær en mann å fiske, og han har mat for resten av livet.»


== Se også ==
Hjelp til selvhjelp-prisen


== Referanser ==
Hullkort

Hullkortet er et lagringsmedium som blir brukt i vevemaskiner, datamaskiner og andre maskiner. I dag har hullkort  hovedsakelig blitt avløst av andre, mer effektive lagringsmedier. Hullkort er rektangulære kort, vanligvis laget av papp. Kortene har en rekke hull, der datamaskinen registrerer fravær av et hull som tallet «0» og et hull som tallet «1». Dermed kan kortene lagre informasjon i to-tallsystemet.
Et kort (80 kolonner) var 7 3⁄8 ganger 3 1⁄4 tommer, det vil si 187 mm langt og 83 mm bredt. Hvert kort rommet ikke mye informasjon så et beregningsprogram for forskning eller industrien kunne bli en meget stor stabel med kort. I tillegg til industrien benyttet banker, forsikringsselskap, stat, kommune og alle andre som trengte å lagre informasjon hullkort.
Hullene i kortene ble "punchet" inn i kortene med hjelp av en "skrivemaskin" tilkoblet punchemaskinen som hullet kortene.


== Historie ==
Hullkortet ble oppfunnet av Jean-Baptiste Falcon i 1728, som en forbedring av hullbåndet, som ble oppfunnet av hans læremester tre år tidligere. Joseph Marie Jacquard brukte hullkort da han i 1801 fant opp den automatiske vevstolen.Charles Babbages analytical engine, ansett som den første datamaskinen som ble planlagt (men aldri ferdigstilt) var tenkt å bruke hullkort. Utover 1900-tallet, helt opp til 70-tallet, ble dette mye brukt som lagringsmedium. Fra ca. 1920 til 1950 var dette det mest populære lagringsmediet. Andre alternativer var etterhvert trommelminnet (oppfunnet 1932), williamsminnet (oppfunnet i 1946), kvikksølvminnet og magnetbåndet (oppfunnet i 1951). Men etter at magnetkjerneminnet (en forløper for dagens RAM) kom i 1952 ble nesten alle disse gradvis utfaset. På slutten av 1970-tallet var hullkort ennå det mest brukte lagringsmedia i Norge, men på begynnelsen av 1980-tallet gikk man ganske raskt over til andre medier. 
Mer moderne former for lagringsmedia er f.eks. disketter, platelager, magnetbånd, CD-er, DVD-er, minnepinner og ulike minnekort.


== Referanser ==
Heltall

Et heltall er et tall i mengden {..., −2, −1, 0, 1, 2, ...}.
Mengden av heltall noteres Z eller 
  
    
      
        
          Z
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {Z} }
   (tysk Zahl), og er i matematikken tallet 0 og alle naturlige tall {1, 2, 3, 4, 5...} samt deres negative verdier {−1, −2, −3, −4, −5...}.
Heltall er som navnet antyder hele tall, og omfatter altså ikke tall med desimaler. En heltallsdivisjon gir to heltall som svar, kvotient og rest. Mens forholdet 7/3 er lik det rasjonale tallet 2,3333... (desimaltallsdivisjon), vil heltallsdivisjonen 7/3 gi kvotient  = 2 og rest = 1. Kvotienten er forholdet avrundet ned til nærmeste hele tall.


== Heltall i informasjonsteknologi ==
I programmering har heltall en sentral plass for håndtering av tellbare mengder. Heltall er en datatype som refereres med sin engelskspråklige betegnelse integer, i noen programmeringsspråk forkortet til int. En integer inneholder like mange bit som prosessoren behandler i hver regneoperasjon. Det vil si at en integer beregnet på en 32 bits prosessor inneholder 32 bit. En "unsigned int" kan dermed inneholde tall fra 0 til og med 
  
    
      
        
          2
          
            32
          
        
        −
        1
      
    
    {\displaystyle 2^{32}-1}
   = 4294967295, mens en "signed int" har verdi mellom 
  
    
      
        −
        
          2
          
            31
          
        
      
    
    {\displaystyle -2^{31}}
   = −2147483648 og 
  
    
      
        
          2
          
            31
          
        
        −
        1
      
    
    {\displaystyle 2^{31}-1}
   = 2147483647. I det siste tilfellet brukes en bit for fortegn og 31 bit for absoluttverdi.
Negative heltall lagres på de fleste datamaskiner som 2s komplement av det tilsvarende positive. Dermed trengs ikke noe eget fortegnsbit, og algoritmer for addisjon og subtraksjon kan behandle alle tall som positive uten at svaret blir feil. Å skifte fortegn på et heltall vil da innebære å invertere hver bit og legge til 1. Derimot har flyttall eget fortegnsbit, som er gunstig ved multiplikasjon og divisjon.


== Se også ==
Perfekt tall


== Eksterne lenker ==
(no) Heltall i Store norske leksikon
(en) Eric W. Weisstein, Whole number i MathWorld.
Idrottslaget Hødd

Idrottslaget Hødd (stiftet 1. august 1919) er et norsk idrettslag fra Ulsteinvik i Ulstein kommune i Møre og Romsdal. Laget spiller sine kamper på Høddvoll med supporterklubben Blåsarane på tribunen. Hødd har et fokus på lokalmiljøet og satser på talentutvikling. De har tidligere spilt på øverste nivå i norsk fotball i kortere perioder. 
Åge Hareide og Jan Åge Fjørtoft har bakgrunn fra Hødd.


== Tabellen 2023 ==


== Historie ==
Hødd rykket opp til toppserien for første gang i 1965 etter å ha vunnet serien foran storlag som Brann og Rosenborg. Det ble nedrykk året etter, men klubben Hødd kjempet seg tilbake til toppserien i 1968. Denne gangen klarte klubben å holde seg oppe på målforskjell. Tiden rundt 1970 ble storhetstiden for Hødd med storspillere som Kjetil Hasund og Otto Sundgot. Hødd rykket ned igjen i 1972.
Etter flere sesonger i 1. divisjon, med en visitt i Tippeligaen 1995 (3. sist), rykket klubben ned til 2.divisjon igjen etter 1999-sesongen. Det ble opprykk igjen året etter i 2000, men etter noen sesonger i 1.divisjon ble det nedrykk til  2. divisjon i 2006. Etter en katastrofal vårsesong og trenerskifte, fikk Hødd en god høst og sanket en del poeng. 
Etter 2006-sesongen ansatte de årets tippeligatrener i 2002, Sture Fladmark, som ny hovedtrener. Klubben satset hardt på å nå målet om opprykk i 2007-sesongen. Klubben reduserte ikke budsjettet nevneverdig, styrket spillerstallen og ansatte hovedtreneren på fulltid. 20. oktober 2007, i nest siste serierunde, ble det klart at Hødd skal spille i 1. divisjon i 2008. Hødd er per dags dato det laget som har spilt flest sesonger på nivå 2..
Hødd ble norgesmester etter å ha slått Tromsø på straffer i Cupfinalen i fotball for herrer 2012. Dette førte til at Hødd skulle spille første kvalifiseringsrunde i Europaligaen året etter. Under trekningen i UEFAs hovedkvarter i Nyon, Sveits var Hødd spent på hvem de skulle møte. De ende opp med å møte kasakhstanske Aktobe, noe som var verst tenkelige for Hødd, med tanke på den stramme økonomien. Hødd overrasket en hel nasjon da de vant den første kampen 1–0 hjemme, men måtte til slutt se seg slått ut av Europaligaen da de tapte 0–2 borte.
Toppserielag: 1966, 1969–72 og 1995.


=== Hødd i Europacup ===


== Spillerstall ==
Oppdatert 23. januar 2023.


=== Utlånte spillere ===


== Sportslig ledelse ==

Hovedtrenere: Joakim Dragsten
Assistenttrener: Ørjan Heiberg
Keepertrener: Ronny Osnes
Fysisk trener: Aaron Horne
Leder av sportslig utvalg: Hallstein Saunes


== Adelskalender ==


== Meritter ==
Cupmestere: 2012


== Referanser ==


== Litteratur ==
Arne Flatin (1994). Heia Hødd 1919-94 (nynorsk). Ulsteinvik.  [256 sider]
Arne Flatin (2009). Heia Hødd: 1995–2009 (nynorsk). Ulsteinliv.  [223 sider]


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Hødd – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Blåsarane
Nye Høddvoll - Nordic Stadiums
Ivar Simastuen

Ivar Simastuen (født 31. desember 1936 i Kvikne i Nord-Østerdalen) er en norsk artist. Han har opptrådt som visesanger og gitt ut flere plater. Han er oppvokst på en fjellgård, og bakgrunnen har gitt stoff til mange av hans viser, så som «Brunen», «Gammelskolen», «Godt å kåmmå hematt» og «Jeg lengter til et sted».
Simastuen utdannet seg som politimann, og virket noen år som lensmannsbetjent før han ble tilsatt ved Kriminalpolitisentralen, der han fikk videreutdanning som fingeravtrykkstekniker. Etter 16 år ved Kriminalpolitisentralen, begynte han i Justisdepartementet og ble utnevnt som politiinspektør i 1987. I 1999 ble han pensjonist.
Ivar Simastuen slo gjennom som visesanger etter at han med hjelp og støtte av talentspeider Fredrik Friis og musikeren Kjell Karlsen fikk utgi sin første langspillplate i 1972. Platen ble en suksess og solgte til gullplate. Den mest kjente sangen fra denne LP-en er «Brunen», som ble en gjenganger i radioens Ønskekonserten. Også hans innspilling av Arne Paasche Aasens «Din ungdom» ble meget populær. Simastuen har opptrådt flere ganger i TV, blant annet i Husker du og Da Capo!.


== Diskografi ==
Prestekrager og timotei, 1972, Polydor 
Når dagen er endt, 1973, Polydor
Lang en sti, 1974, Polydor
Der åa bruser, 1975, Polydor
De nære ting, 1976, Polydor
Viser ved vinduskarmen, 1977, Polydor
Nye vakre Anna, 1979, db Records
Den første gang jeg så deg, 1982, AB Records
Det er godt å kommå hemått,  1999, GP Records


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ivar Simastuen på Discogs 
(en) Ivar Simastuen på MusicBrainz
Isak Arne Refvik

Isak Arne Refvik (født 25. desember 1956 i Refvik i Vågsøy) er en tidligere fotballspiller, i dag fotballtrener. 
Han scoret 86 mål i løpet av 407 kamper for Viking. Han spilte en sesong i den skotske klubben Hibernian FC sammen med Svein Mathisen, og spilte 7 landskamper for Norge.
Isak Arne Refvik ble seriemester med Viking i 1979 og 1982, og var med på å vinne cupfinalen mot Haugar i 1979. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Isak Arne Refvik – Transfermarkt 
(en) Isak Arne Refvik – national-football-teams.com 
(en) Isak Arne Refvik – EU-Football.info 
(no) Isak Arne Refvik – Norges Fotballforbund
Ideelle rettigheter

De ideelle rettighetene (fransk droit moral) er de rettighetene av ikke-økonomisk art som tilfaller en opphavsperson. De ideelle rettighetene deles gjerne i to grupper: navneretten og respektretten. Navneretten innebærer at opphavsmannen har krav på å bli navngitt «slik som god skikk tilsier» når verket tilgjengeliggjøres for allmennheten, og ved fremstilte eksemplarer som er gjenstand for spredning. Respektretten innebærer at andre, som har rett til å tilgjengeliggjøre verket, ikke kan gjøre dette på en måte som er krenkende for verket eller opphavsmannen. Det vil således være forbudt å sette verket inn i en krenkende kontekst, eller bruke det i en sammenheng som er egnet til å svekke opphavsmannens anseelse. I norsk rett er dette regulert i åndsverkloven § 3.
De ideelle rettighetene er i prinsippet evigvarende, det vil si at de fortsatt gjelder etter at vernetiden har løpt ut, se nærmere § 48. De vil også bli værende hos den opprinnelige opphavsmann selv om opphavsretten overdras, se § 39. Rettighetene kan imidlertid i begrenset grad fraskrives ved avtale, så lenge bruken av verket det er snakk om «er avgrenset efter art og omfang» (§ 3 tredje ledd). Uansett kan opphavsmannen i slike tilfeller kreve at det presiseres at eventuelle krenkende endringer i verket ikke skriver seg fra ham, eventuelt at navnet hans ikke benyttes ved tilgjengeliggjøringen (fjerde ledd).
Frankrike og Tyskland var de første landene der ideelle rettigheter ble nedfelt i lov.


== Referanser ==