jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kurvmaker

En kurvmaker er en håndverker som fletter kurver og kurvmøbler av piletre, siv, bast, rotting og lignende. Kurvmakervirksomhet ble drevet som husflid og som håndverk. Virksomheten er teknologisk enkel, men arbeidskrevende. 


== Historie ==
Kurvmakerfaget er et av de eldste yrker i verden. Produksjon av kurver og beholdere til husholdning og næringsvirksomhet har gamle tradisjoner, og alle tenkelige materialer som kunne flettes ble benyttet. Ulike regioner og etniske grupper verden over har ulike tradisjoner for utforming av kurver. 
I dag er det bare noen få kurvmakere igjen i Skandinavia, men faget er enda levende i Øst-Europa, ikke minst i Polen, der det er rikelig tilgang på god pil. 
I Norge har kurvmakerfaget en historisk bakgrunn både som bygdehåndverk og som byhåndverk. Kurvmakeren på landet var en lokal spesialist og produserte kurver det lokale markedet etterspurte, han eller hun kunne betegnes som kipemaker, meisbinder eller noe annet. Kurvmakeren på landet brukte gjerne lokale materialer. Kurvmakerne i byene var for en stor del avhengige av importert materialer.


== Produkter og materialer ==
Kurvmakerens produkter var selvfølgelig kurver. I tillegg kom en rekke andre produkter, ikke minst møbler. Kurvmakerens produkter var lette og sterke, men produksjonen var arbeidsintensiv. På begynnelsen av 1900-tallet ble det arbeidet mye med produktutvikling, og nye materialer, bl.a. bambus, ble tatt i bruk. De profesjonelle utøvere av kurvmakerfaget var organisert i laug. 
Kurvmakerfaget var lenge ansett som et mulig yrkesvalg for blinde og svaksynte.Kurvmakerverkstedet til Kristian Stensmyren (1892-1978) finnes i De gamle verksteder på Maihaugen, og kurvmøbler laget av Stensmyren kan man se i Temte Gård og Bygdesamling. Også i Den gamle by i Aarhus finnes det kurvmakerversted.


== Utdanning ==
I Norge har faget vært lagt under lov om fagopplæring i arbeidslivet siden 1955.  I  dag er utdannelsen til dette yrket innenfor utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og trearbeid.
Kurvmakerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.


== Referanser ==


== Se også ==
Kurv
Kurvfletting


== Litteratur ==
Nordisk kurvmakeravis. Organ for kurvmakelaugene i Danmark - Norge - Sverige - Finland. Utkommet fra 1947.


== Eksterne lenker ==
(en) Basket makers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Design og håndverk – Kurvmaker
Fagopplysninger fra Mesterbrev
Artikkel om kurvmakeren Kristian Stensmyren
Gipsmaker

En gipsmaker, dønnikermaker eller stukkatør er en håndverker som lager dekorasjoner av gips til bygninger.
Bruken av gips kan spores tilbake 8 000 år.  I Romerriket hadde gipsmakerkunsten spesielt stor utbredelse, men den ble glemt med Romerrikets fall.  Kunsten overlevde i de arabiske delene av det tidligere Romerriket, og dette førte til en rik arabisk gipsmakertradisjon.  Tidlig i renessansen kom kunsten tilbake til sentrale deler av Europa.
I norske hus fra 1800-tallet med gipsrosetter og lister er det hovedsakelig utenlandske håndverkere fra Danmark og Tyskland som har stått for arbeidet.  Vi har også bygninger helt tilbake til 1600-tallet med rike dekorasjoner.
Jens Jensen Vind ble som dønnikermaker kalt fra København til Christiania i 1638 for å gjøre arbeider på Akershus slott. Han utførte stukktak i alle de viktigste rommene i Sydfløyen. Han slo seg ned i byen og er nok også mester for flere tak i byens fornemste borgerhjem. Han nevnes siste gang i 1665 og døde trolig i slutten av 1660-årene. Han er trolig mester for et stukktak med dyremotiver i Rådhusgaten 19 og taket fra Kongens gate 5 som nå er på Norsk Folkemuseum.
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Desig og håndverk. Du må gå et år på skole og tre år i lære i bedrift. Første skoleåret er vg1 design og håndverk.  Ved fagprøve skilles mellom verkstedgipsmakere, gipspussere og stukkmarmorgipsmakere.  Det er krav om grunnkurs byggfag.
Gipsmakerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kjellberg, Reidar (1936): «Fra senmiddelalderen til enevelde.»  I: Grevenor, Henrik** (red): Det norsk håndverks historie II. Oslo.
Lexow, Jahn Henrik (1982): «Arkitektur 1536-1814.» I: Norges kunsthistorie bind 3. Oslo. ISBN 82-05-12267-9


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av gipsmaker
Design og håndverk – Gipsmaker
Domenico Ferrata

Domenico Ferrata (født 4. mars 1847 i Gradoli ved Montefiascone i Italia, død 10. oktober 1914 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han virket i Den romerske kurie og i det pavelige diplomati, bl.a. som nuntius i Frankrike 1891–1896. Han var prefekt for Kongregasjonen for avlat og relikvier 1899–1900, prefekt for Kongregasjonen for avlat og relikvier 1899–1900, for Kongregasjonen for ritene 1900–1902, for Kongregasjonen for biskoper og regulære 1902–1908, for Kongregasjonen for sakramentene 1908–1914, sekretær for Det hellige Officium januar-september 1914 og deretter og til sin død kardinalstatssekretær september-oktober 1914.
Han ble kreert til kardinal i 1896 av pave Leo XIII, med Santa Prisca som tittelkirke.
Han deltok ved konklavet 1904 som valgte pave Pius X, og ved konklavet 1914 som valgte pave Benedikt XV.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
Kardinal Lodovico Jacobini (1832-1887) *1874
Kardinal Domenico Ferrata (1847-1914) *1885


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Paulin-Pierre Andrieu

Paulin-Pierre Andrieu (født 7. desember 1849 i Seysses i Frankrike, død 15. februar 1935 i Bordeaux) var en av den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Marseille 1901–1909, og av Bordeaux 1909–1935.
Han ble kreert til kardinal i 1907 av pave Pius XI, med Sant'Onofrio al Gianicolo som tittelkirke.
Han deltok på konklavet 1914 som valgte pave Benedikt XV, og konklavet 1922 som valgte pave Pius XI.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
Pave Julius II (1443-1513) *1481
Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
Pave Leo X (1475-1521) *1513
Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
Kardinal Antonio Sanseverino (1477-1543) *1531.
Kardinal Giovanni Michele Saraceni (1498-1568) *1536
Pave Pius V (1504-1572) *1556
Kardinal Iñigo Avalos de Aragón (1535-1600) *1566
Kardinal Scipione Gonzaga (1542-1593) *1585
Patriark Fabio Biondi (Blondus de Montealto) (-1618) *1588
Kardinal Maffeo Barberini (1468-1544) *1604
Kardinal Cosimo de Torres (1584-1642) *1621
Kardinal Francesco Maria Brancaccio (1592-1565) *1627
Biskop Miguel Juan Balaguer Camarasa (1598-1663) *1635
Pave Alexander VII (1599-1667) *1635
Kardinal Neri Corsini (1624-1678) *1652
Biskop Francesco Ravizza (1615-1675) *1667
Kardinal Veríssimo de Lencastre (1615-1692) *1671
Biskop João de Sousa (1647-1710) *1684
Biskop Álvaro de Abranches e Noronha (1661-1776) *1694
Biskop Nuno da Cunha e Ataíde (1664-1750) *1706
Kardinal Tomás de Almeida (1670-1754) *1707
Kardinal João Cosme da Cunha (de Nossa Senhora da Porta) (1715-1783) *1746
Erkebiskop Francisco da Assumpção e Brito (1726-1818) *1773
Biskop Alexandre de Gouvea (Gouveia) (1751-1808) *1783
Biskop Cajetan Pires Pireira (1769-1838) *1806
Biskop Joachin (Gioacchino Domenico) Salvetti (1769-1843) *1817
Biskop Giovanni Domenico Rizzolati, O.F.M. Ref. (1799-1862) *1840
Erkebiskop Théodore-Augustin Forcade, M.E.P. (1816-1885) *1847
Kardinal Jean-Pierre Boyer (1829-1896) *1878
Biskop Félix-Auguste Béguinot (1836-1921) *1896
Erkebiskop Jean-Augustin Germain (1839-1928) *1897
Kardinal Paulin-Pierre Andrieu (1849-1935) *1901


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Cardinals of the Holy Roman Church
Éomer

Éomer var en fiktiv person som forekommer i romanen Ringenes herre av J.R.R. Tolkien. Han var sønn av Éomund, og levde fra år 2991 i det tredje tideverv til år 63 i det fjerde tideverv. Navnet Éomer betyr på Rohirrims språk den hesteberømte. Han er nevøen til kong Théoden av Rohan, og mens Ringkrigen foregår er Éomer 3. marsk i Ryttermarken (Rohan). Hans søster Éowyn har også en rolle i Ringkrigen.
I den tiden da kong Théoden er påvirket av Sarumanns trolldom, blir Éomer satt i fangenskap, fordi han gikk imot kongens rådgiver Gríma Ormtunge, og truer ham. Med stor hjelp av Gandalv blir Grimas forræderi oppdaget og Grima blir forvist. Théoden utnevner Éomer til 1. marsk og gjør det dermed også klart at det er han som arver tronen ved kongens død.
Éomer hadde et svard ved navn Gúthwinë, og med det kjempet han tappert i Slaget om Helmsdjupet og i slaget på Pelennor-enga, og trekker sammen med Aragorn Rohans ryttere med til Mordors svarte port (Morannon) for å utkjempe det endelige slag mot Sauron der, Slaget ved Morannon
Etter Théodens død ved Minas Tirith blir Éomer den 18. kongen av Rohan. 
Rollen som Éomer blir i filmtrilogien Ringenes herre spilt av Karl Urban.


== Noter ==
Modist

Modist (egentlig en som arbeider med mote) er en håndverker med fagbrev som utarbeider egne modeller, eller modeller etter forslag fra kunder, som oftest damehatter. Modistfremstilte produkter skiller seg blant annet fra fabrikkfremstilte gjennom at de blir individuelt tilpasset hver enkelt kunde. Modister jobber helst ved scenekunstinstitusjoner (eksempelvis i et teater eller en ved en operascene) eller i egne verksteder/butikker.
Forskjellen på en moderne modist og den mer tradisjonelle hattemakeren er relativt stor. Modisten har tradisjon for å jobbe med et videre begrep enn kun hatter. Dette inkluderer alt fra brudeslør og flosshatt, til turban og burka og mye mer.
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet design og håndverk. Man må gå to år på skole og to år i lære før man kan ta svennebrev. Tidligere måtte alle i tillegg til annen utdannelse gå fire år i læretid hos modist før man kunne gå opp til svenneprøven. I den videregående skolen lærer man det første skoleåret (Vg1) om design og håndverk, og i det andre skoleåret (Vg2) om design og tekstil.
Modistfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.De siste ti årene (fra 1997) er det avlagt seks svenneprøver i modistfaget i Norge. [1]


== Referanser ==


== Se også ==
Hatt
Norges Modist- og Hattemakerforbund
May Aubert


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av modist
Design og håndverk – Modist
Videregående opplæring: Modist
Mened

Mened vil si at man kommer med en falsk forklaring i en rettssak etter å ha kommet med en erklæring om at man skal tale sant. Mened straffes vanligvis med fengsel.
I Norge vil den som under forsikring avgir falsk forklaring for retten straffes med bot eller fengsel inntil tre år, jf. straffeloven § 222. 


== Referanser ==
Elendil

Elendil (3119-3441 av det andre tideverv) er en fiktiv person som forekommer i Ringenes herre av J.R.R. Tolkien. Elendil betyr Alvevenn på det alviske språket Quenya. Han var en av Númenors slekt, og en av dem som kom til Midgard etter Númenors fall, og grunnla det nordlige kongeriket Arnor. Elendils makt lå i hans viten og det vennskapet som hadde vært mellom Númenor og Gil-galad, den siste Høykongen av Noldoene fra Lindon, og sine følgesvenner Dúnedain (vestmennene). Hovedstaden i riket Arnor kalte han Annúminas (vestens tårn), og den lå ved bredden av Nenuial-sjøen.

Et Eärello Endorenna utúlien. Sinomë maruvan ar Hildinyar tenn' Ambar-metta!Dette er quenya, og betyr: Fra det store havet har jeg kommet til Midgard. På dette stedet vil jeg og mine arvinger bli til verdens ende. 
Dette sa Elendil, da han etter ødeleggelsen av Númenor ankom med sine fire skip til Lindon. Med sine sønner Isildur og Anárion da de hadde unnsluppet Númenors undergang. Hans far Amandil (quenya: Amans venn) som var den siste Herren av Andúnië og leder for Elendils følgesvenner.
Elendil ble også kalt den lange, fordi han selv i selskap med de høyvokste Númenórene var overraskende høy. Til tross for denne høye skikkelsen var Elendil mer boklærd enn kriger. Akallabêth (de sunkne), historien om Númenor, skal stort sett være hans værk. Han brukte ofte sine palantírer til å se vest over havet.
Først i sine siste leveår vant Elendil ære i strid. Det var da Sauron angrep Gondor, riket til Elendils sønner, og erobret Minas Ithil (som senere ble Minas Morgul).  Elendil og Gil-galad knyttet da den Siste Alliansen mellom Alver og Menn. De førte den mektige hæren mot sør for å hjelpe Gondor. Der på Dagorlad (Slagsletten) vant de, og marsjerte så mot Barad-dûr, Saurons mørke festning. Etter syv år med beleiring (som kostet Elendils yngste sønn, Anarion, livet) kom det endelig til kamp mellom Sauron og det siste alliansen, og i dette slaget ble både Elendil og Gil-galad drept. Men også Sauron ble slått, for Elendils sønn Isildur skar den ene ringen av Saurons finger med en restene av sin fars brukkene sverd Narsil.
Ran

Ran er en form for tyveri rettet direkte mot en eller flere nærværende personer, og som skjer i løpet av kort tid og tidvis ved hjelp av vold eller trusler. Ran er i dagens norske strafferett ansett som en av de mest alvorlige formuesforbrytelsene, ettersom det ofte vil medføre en stor påkjenning for ofrene. Det er imidlertid bare i sjeldne tilfeller at ran gir betydelig utbytte, og i omfang vil andre lovbrudd som bedrageri og korrupsjon nok ha større økonomisk betydning. Mindre voldelige former for ran betegnes blant annet som veskenapping og lommetyveri.


== Norge ==


=== Norsk strafferett ===
I norsk strafferett er ran definert i Almindelig borgerlig Straffelovs § 267, og har en strafferamme på inntil 5 års fengsel. Ved grovt ran benyttes § 268, som har strafferamme på inntil 12 år, eller inntil 21 år dersom ranet har medført død eller betydelig personskade. Grunnvilkåret for at noe skal anses som ran er, i likhet med tyveri, at man tilegner seg en gjenstand som er i en annens besittelse, og som tilhører en annen. Det må videre være anvendt vold eller trusler, eventuelt handlinger som setter fornærmede ute av stand til å forsvare seg, se § 267 første ledd. Det er også ran dersom man tvinger noen til å foreta en tapsbringende handling, jf. annet ledd. Om et ran er «grovt» vil måtte avgjøres etter en konkret helhetsvurdering, der visse momenter angitt i § 268 særlig skal tillegges vekt. Det skal særlig legges vekt på «om det er brukt grov vold, om det er truet med skytevåpen eller annet særlig farlig redskap, om ranet er nøye planlagt, foretatt overfor forsvarsløs person eller gjelder en betydelig verdi». Er det brukt skytevåpen vil ranet så godt som alltid anses som grovt, og det samme gjelder ved betydelig utbytte. I henhold til § 267 tredje ledd er medvirkning straffbart, det vil si at de samme bestemmelsene kommer til anvendelse på de som har medvirket som på de som har vært med og utført selve ranet. Medvirkere vil dog normalt slippe unna med vesentlig lavere straff.


==== Skyldkrav ====
Det alminnelige skyldkravet ved ran er forsett, se straffeloven § 40. I tillegg kreves, som ved de fleste formuesforbrytelser, såkalt vinnings hensikt. Begrepet stiller, i motsetning til ved tyveri, ikke krav til noen tilegnelseshensikt, det vil si krav om at gjerningspersonen må ha til hensikt å tilegne seg tingen for godt. Det vil således være straffbart som ran å true til seg en bil, selv om man planlegger å kvitte seg med den etter endt kjøretur.


=== Profilerte ran ===
Noen profilerte ran i Norges nyere historie inkluderer  Torp-saken, NOKAS-ranet og Munch-ranet.


== Se også ==
Sjørøvere
Utpressing


== Eksterne lenker ==
Straffeloven §§ 267-268
Atari 2600

Atari 2600 er en spillkonsoll produsert av Atari som kom i 1977. Det var den første framgangsrike spillkonsollen som benyttet seg av utskiftbare spillkassetter i stedet for at spillene var innebygd i selve konsollen.
Konsollen ble først kalt for Atari VCS (Video Computer System), og navnet Atari 2600 ble ikke benyttet før 1982 etter at den mer avanserte Atari 5200 ble sluppet på markedet. Atari 2600 ble solgt med to joystick-kontroller og ett spill.
To år etter utgivelsen av konsollen, ble Atari 2600 omtalt i datidens datablader som noe av det bedre man kunne få til jul og over en million konsoller ble solgt. Konsollen ble også kåret til «Årets konsoll». I 1980 økte interessen for Atari 2600 ytterligere da spillet «Space Invaders» ble solgt.
I 1982 nådde Atari toppen av sin suksess. Selskapet brukte store midler på prosjekter som ikke så dagens lys. Flere forsøk på å introdusere nye konsoller mislyktes, og programmererne var misfornøyde med manglende oppmerksomhet og betaling. I 1983 ble de kontroversielle spillene E.T og Pac-Man-sluppet. Pac-Man solgte bra, og var basert på et populært konsept. Allikevel var mange av kundene misfornøyde, og dette førte til flere klager. Både Pac-Man og E.T hadde høye utviklingskostnader pga. lisens, og var med på å skape en kjedereaksjon som ofte omtales som "videospillkrasjet".
Fortsatt kommer enkelte hobbyprogrammerere med spill til Atari 2600, men det har ikke kommet kommersielle spill til konsollen siden den gikk inn. Totalt solgte Atari 2600 over 30 000 000 eksemplarer og de ble produsert rundt 900 forskjellige spill for konsollen.
I 1978 var 20 spill tilgjengelig inkludert Home Run og Breakout. I 1982 begynte populære spill å komme ut på markedet, inkludert Pitfall! fra Activision degignet av David Crane. Andre slike klassikere inkluderer Kaboom! og Keystone Kapers.
I 1979 ble Superman-spillet og Adventure lansert. Adventure solgte bra og Superman var basert på filmen, men Adventure hadde tre spill. Den fikk i 2007 endelig en oppfølger kalt Adventure II. Og den forsvant egentlig i 1. januar 1992 sammen med Atari 7800 som var kompatibel med konsollen og Intellivision.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gamasutras artikkel om Atari 2600
AtariAges side om Atari 2600
Eksploderende padder

Eksploderende padder er et fenomen som oppstår når en kråke, på jakt etter paddelever, angriper en oppblåst padde. Fenomenet ble først observert i april 2005 ved Hamburg i Tyskland og i en innsjø ved Låsby i Danmark. 
Det spesielle ved disse hendelsene, er at paddene eksploderer mens de er i live. Det er for eksempel kjent at døde hvaler kan eksplodere, men da som et resultat av at det danner seg gasser under forråtnelsesprosessen.


== Beskrivelse ==
I april 2005 omtalte media at flere padder i Altona-distriktet i Hamburg raskt vokste til de var langt større enn normalt, før de eksploderte, slik at restene ble slengt opptil en meter av gårde. Det ble rapportert at hendelsene inntraff hyppigst mellom klokken 2 og 3 om natten. 26. april 2005 uttalte miljøarbeideren Werner Smolnik at minst 1000 padder hadde omkommet på denne måten i løpet av få dager. 


== Forklaringer ==
En veterinær i Berlin, Franz Mutschmann, samlet inn døde dyr for å obdusere dem. Hans arbeider viste at fenomenet hadde sammenheng med at antallet kråker i området nylig hadde økt. Årsaken var en kombinasjon av kråkeangrep og naturlig oppblåsing, som er en av paddenes forsvarsmekanismer. Kråkene angrep paddene ved å hakke seg gjennom huden mellom paddenes bryst- og bukhule, for å spise leveren, åpenbart en delikatesse for kråkene. Når paddene forsøkte å forsvare seg ved å blåse seg opp, førte hullet i kroppen og den manglende leveren til at blodkar og lunger sprakk. Det tilsynelatende epidemiske omfanget ble også forklart av Mutschmann: «Kråker er intelligente dyr. De lærer svært raskt hvordan de får tak i paddenes lever.»  
Andre forklaringer inkluderte virus- eller soppinfeksjoner, men ved laboratorieforsøk fant man ingen smittestoffer.
Danske biologer antydet at pesticider kunne være en forklaring, andre trakk inn ultrafiolett stråling på grunn av redusert ozonlag.


== Eksterne lenker ==
Mystery of German exploding toads (BBC News)
Exploding toads baffle experts (ABC News online)
Exploding Toads Baffle Experts - med bilde
Galadriel

Galadriel er en fiktiv person som finnes i Ringenes Herre av J.R.R. Tolkien. Hun er Lothlóriens, Gullskogens, Frue og en fyrstedatter av Noldos slekt. Hun stammer fra Finwës hus, som også Fëanor gjør, og hun ble født i Valinor i de to trærs tid. Feanors halvbror, Finarfin sønn av Finwe, er Galadriels far. Hennes mor er Eärwen fra Alqualonde. Galadriel har tre brødre, den eldste av dem er Finrod Felagund, etter ham kommer Angrod og Aegnor. Av sin far blir hun kalt Artanis, og av sin mor Nerwen (mann-jente), antakelig på grunn av hennes styrke og størrelse.
Når Noldoene drar fra Valinor kommer Galadriel til Midgard. I Doriath møter hun Celeborn og lærer å elske ham. Datteren hennes Celebrían gifter seg siden med Elrond Halvalv, herre av Imladris (Kløvendal). Galadriel er på den måten bestemor til tvillingene Elladan og Elrohir og søsteren deres Arwen Aftenstjerne. Ved Celeborns side drar hun omsider til Lothlórien, hvor hun forblir helt til hun vender tilbake over havet mot vest.
Navne Galadriel (Quenya: 'Alátariel') betyr noe sånt som Stråleomkransede Frue, og er myntet på det gullfargede håret. Navnet har hun fått fra Celeborn som et tegn på hans kjærlighet.
Galadriel er en Seer. Hennes makt er den at hun kan se andre inn i hjertet, og oppdage hensikter og følelser som den hun står overfor kanskje ikke engang er klar over at er der. Det er hun som ikke stoler på Feanor, og advarer alvene mot ham. Hun gjenkjenner Sauron straks til tross forkledning, og prøver å advare de andre alvene da han sniker seg inn i Eregion. Med Sarumann, Gandalv og Elrond grunnlegger hun det hvite råd og er i det hele tatt en av hovedpersonene i kampen mot Sauron.
Utenom dette er hun bærer av den ene av de tre alveringene. Hun bærer Nenya, den hvite ring, vannets ring. Etter at den ene ringen er til intetgjort ebber kreftene hennes ut og hun reiser til slutt over havet fra Gråhavnene.


== Galadriel i film og radio ==
Rollen som Galadriel blir i Filmtrilogien Ringenes Herre spilt av Cate Blanchett.
Nørre Alslev kommune

Nørre Alslev kommune er en tidligere kommune i Storstrøms amt i Danmark, opprettet ved Kommunalreformen (1970) fra 1. april 1970.Ved Kommunalreformen i 2007 ble kommunen fra 1. januar 2007 innlemmet i den nye storkommunen Guldborgsund kommune i nye Region Sjælland.


== Referanser ==
Præstø kommune

Præstø kommune var en kommune i Storstrøms amt på Sjælland i Danmark, opprettet ved Kommunalreformen (1970) fra 1. april 1970.Fra 2007 ble Præstø kommune slått sammen med Møn kommune, Langebæk kommune og Vordingborg kommune til den nye Vordingborg kommune som ledd i kommune- og regionreformen 2005–07.


== Referanser ==