jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mandelbrotmengden

Mandelbrotmengden er en fraktal, oppkalt etter den franske matematikeren Benoît Mandelbrot. 


== Definisjon ==

La c være et komplekst tall. Definer en følge av komplekse tall z0, z1, z2, ... ved

  
    
      
        
          z
          
            0
          
        
        =
        0
        ,
      
    
    {\displaystyle z_{0}=0,}
  

  
    
      
        
          z
          
            n
            +
            1
          
        
        =
        
          z
          
            n
          
          
            2
          
        
        +
        c
        .
      
    
    {\displaystyle z_{n+1}=z_{n}^{2}+c.}
  Mandelbrotmengden 
  
    
      
        
          M
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {M} }
  , består av alle komplekse tall c slik at denne tallfølgen er begrenset, det vil si at den ikke divergerer mot uendelig.
Figuren til høyre viser mandelbrotmengden tegnet i det komplekse planet.


== Egenskaper ==
Mandelbrotmengden har mange interessante egenskaper. Hvis man zoomer inn langs randen av mandelbrotmengden, vil man kunne finne små kopier, kalt satellitter, av mandelbrotmengden selv. Hvis man tar et hvilket som helst utsnitt av det komplekse planet som både inneholder punkter i 
  
    
      
        
          M
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {M} }
   og punkter utenfor 
  
    
      
        
          M
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {M} }
  , vil det innholde uendelig mange satellitter.


=== Bildegalleri ===
Denne bildesekvensen er en zoomreise til et bestemt punkt c i det komplekse planet. Hvert bilde er et utsnitt av det foregående. Det siste bildet er en forstørrelse av det første på omtrent 60 milliarder.
De svarte punktene er selve mandelbrotmengden. De fargelagte punktene er punkter utenfor mandelbrotmengden, og fargen er bestemt ut fra hvor raskt følgen definert ovenfor divergerer.
Fylkesvei 101

Fylkesvei 101 (Fv101) gikk mellom Lindemo og riksgrensen ved Kornsjø i Halden kommune. Veiens lengde var 11 km med variabel standard.


== Historikk ==
Før 1. januar 2010 var veien riksvei. Etter at regionsreformen trådte i kraft, fikk den status som fylkesvei.
1928–1950 var veien en del av riksvei 1 mellom Oslo og Kornsjø. Den nåværende brua ved grensen ble bygget omtrent 1960. Det var da en eldre bru 250 meter lenger mot øst.
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 884, strekningen mellom Fv22 og Prestebakke ble arm av fylkesvei 220.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Østfold fylke ===

HaldenPrestebakkeveien 

 Prestebakke bru (Ørelva, 11 m)Kornsjøveien 

Kornsjø
Kornsjø stasjon
  Kornsjø bru (Sundet riksgrense, 28 m)
Ingen tollstasjon. Forbudt å ta med varer over grensen som må deklareres.
 (Sverige) fra Sundet til  Mellerud


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Albert Bandura

Albert Bandura (født 4. desember 1925, død 26. juli 2021) var en kanadisk psykolog. Han har forsket spesielt på feltene læring og personlighet. Bandura har hatt stor innflytelse på feltet psykologi, og har vært med på å etablere sosial-kognitiv teori og begrepet self-efficacy (mestringstro), som har fått stor påvirkning på moderne psykologi. I 1974 ble Albert Bandura valgt som president nummer 84 i American Psychological Association (APA).


== Publikasjoner ==
Sosial Learning Theory. 1977
Social Foundations of Thought and action: A Social Cognitive Theory. 1986
Selv-efficacy. The Exercise of Control. 1997 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Albert Bandura: A Biographical Sketch Arkivert 28. januar 2013 hos Wayback Machine.
Hallux valgus

Hallux valgus er en ervervet feilstilling i stortåens ledd.
Hallux betyr tå.
Valgus er beskrivelse av en feilstilling i et ledd hvor benet lengst vekk fra kroppen er dreid utover, vekk fra kroppens symmetriplan. Kalvbenthet er feilstilling i knærne, «genu valgum», det vil si at anklene står et stykke fra hverandre når knærne er rette og samlet.
Hallux valgus betyr at stortåen peker utover fra symmetriplanet, eller mot de andre tærne på samme fot på grunn av skjevhet i stortåens grunnledd (metatarsophalangealledd).
Ofte sees dette sammen med diagnosen «hammertå» som innebærer feilstillinger i stortåens ledd slik at grunnleddet er bøyd oppover (dorsalfleksjon) og at det ytre leddet i stortåen (interfalangealleddet) er bøyd nedover (plantarfleksjon).
En annen diagnose som ofte forekommer samtidig er en dannelse av en kul på benet (eksostose) på innsiden av foten ved stortåens grunnledd. Det vil si en kul på benet i foten innenfor stortåa, (første metatars). Denne kulen vil trykke ut læret på siden av skoen ved stortåas grunnledd og gir ubehagelig trykk og smerter.
Tilstanden opptrer som regel hos middelaldrende og er mest vanlig hos kvinner, hvor bruk av sko med høye hæler og smal såle foran på skoen trykker tærne sammen.
Ortopediteknikere kan utforme fotsenger, som har et løft slik at forfoten/området som er vondt ikke blir belastet. De kan også tilpasse sko etter foten.
Ved operasjon fjernes den innerste delen av det innerste benet (proksimale falang) av stortåa. Dette gir en del ubehag noen få uker, men pasientene er vanligvis fornøyde når disse ukene er over.
Tidlig korreksjon av tverrplattfot og fornuftig bruk av sko, kan bremse utviklingen av tilstanden. Dog på lang sikt er kirurgi den eneste behandlingsformen som kan gi varig bedring av tilstanden.


== Referanser ==
Frank B. Kellogg

Frank Billings Kellogg (1856–1937) var en amerikansk jurist og republikansk politiker. Han var USAs utenriksminister 1925–1929. 
Han mottok Nobels fredspris for 1929, for sin rolle i arbeidet med å etablere Briand-Kellogg-pakten i 1928, sammen med den franske utenriksministeren Aristide Briand.Han begynte å praktisere som jurist i 1877, og førte flere antitrustsaker mot olje- og jernbaneselskaper på vegne av USAs føderale myndigheter.
I 1916 valgte hjemstaten Minnesota ham til senator. Kellogg var en av få republikanske senatorer som ville ratifisere Versaillestraktaten. Dette var upopulært blant isolasjonistiske velgere i hjemstaten, og han tapte senatsvalget i 1922 mot norsk-amerikaneren Henrik Shipstead.
Kellogg ble i 1924 utnevnt av president Calvin Coolidge til USAs ambassadør i Storbritannia, i 1925 til utenriksminister. Han la ikke bare ned en stor innsats bak Briand-Kellogg-pakten, men forbedret også USAs forhold til Mexico og bidrog til å løse grensetvisten mellom Peru og Chile.
Etter tiden som utenriksminister var han i årene 1930–35 dommer ved Den faste domstol for mellomfolkelig rettspleie i Haag. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Frank B. Kellogg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Frank B. Kellogg – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Frank B. Kellogg hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek 
(en) Frank B. Kellogg hos American National Biography 
«The Nobel Peace Prize 1929». Besøkt 28. september 2015. 
«Frank B. Kellogg - Facts». Besøkt 28. september 2015.
Ulvådalsvatnet

Ulvådalsvatnet eller Hånådalsvatnet er en innsjø i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Innsjøen har tilførsel fra elver med utspring langs vannskillet mot Norddal kommune og fra Høgtunga. Vatnet har utløp til Ulvåa og inngår i Raumavassdraget. Største dybde er knapt 14 meter og vannet rommer litt over 11 millioner m³.
Lokalt omtales dalen og vannet også som henholdsvis Hånådalen og Hånådalsvatnet. Olav Brøste tror at en karttegner i nyere tid har overført elvenavnet Ulvåa dalføret og innsjøen. Kart fra omkring 1700 har navnet Handelsdalen og Brøste tror dette var en handelsplass der østlendinger og vestlendinger møttes. Jens Kraft beskrev i 1832 en fjellvei mellom Valldal og Lesja langs innsjøen.Det var seterdrift i dalen til 1956. Ålesund-Sunnmøre Turistforening har hytten Vakkerstøylen ved vannet. Fotturister bruker robåt over vannet. Turistforeningen kjøpte tomten i 1928. Ved øvre ende av vannet ligger Trollstølen. Store nedbørsmengder 26. juni 1960 utløste en rekke jordras på dalførets nordside, ovenfor sørenden av vannet. Flere naust ble tatt og vannet ble demmet opp omkring 2 meter av massene. Det er funnet sikre spor av steinalderboplasser ved vannet. Blant annet er det funnet dyregraver eller «bogesteller» som kan være flere tusen år gamle, Ulvådalsvannet kan også ha blitt brukt til såkalt vannfangst der reinsdyrene ble jaget ut i vannet og avlivet der.Omkring 1980 var det planer for utbygging av Ulvåa og Rauma til kraftproduksjon. Planene omfattet å bruke Ulvådalen som magasin ved oppføring av en demning. Planen innbefattet anlegg av en demning på opp til 59 meter høyde som ville gi et magasin på 350 millioner m3 og utvide vannets areal til 8 km2. Striden om utbygging endte med varig vern av Ulvåa og Rauma i 1992.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dybdekart utarbeidet av NVE i 1974 (PDF)
Nøklevatnet (Grue og Torsby)

Nøkkelvatnet eller Nøklevatnet (svensk: Nyckelvattnet) er et vann som ligger på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Grue i Innlandet, den svenske delen ligger i Torsby i Värmland.


== Referanser ==
Otrøvatnet

Otrøvatnet (også kalt Støgofjorden) er en innsjø som ligger i Vang kommune i Innlandet, 971 moh. Dette er utspringet til den lengste grenen av Drammensvassdraget: Begna, som renner gjennom Valdres. Den lange vannveien fra Otrøvatnet til Drammensfjorden er 301 km. Innsjøen er regulert.


== Omliggende steder og landskap ==
På nordsiden av vannet er Europavei 16 mellom Bergen og Oslo fra 2017 lagt i tunnel, tidligere lå veien i et bratt fjellparti opp mot et fjellplatå som ligger ca. 400 m høyere. På sørsiden skråner det skogkledte terrenget mye slakere opp mot et platå på ca. 1 200 moh. I vestenden av vannet ligger Nystuen skysstasjon «Nystøgo», som opprinnelig var en av statens fjellstuer. Ca 4 km mot vest ligger fylkesgrensen til Sogn og Fjordane, og bare 1 km over grensen ligger Øvre Smeddalsvatnet (932 moh) som har utløp vestover mot Lærdal ved Sognefjorden. Vest for Otrøvatnet ligger også St. Thomas-kirken. 
På nordøstsiden, hvor Begna har sitt utspring, ligger gården Grinde. Langs hele østsiden ligger et spredt hyttefelt i skogsterreng i tilknytning til alpinbakkene ved Filefjell skiheiser. På sørsiden ligger hyttetunet Gamlestoga.


== Aktiviteter ==
Filefjell skiheiser med alpinbakker, ca. 1 km øst for vannet.
Kiting, det har vært arrangert Norgescup i kiting som også foregår utpå isen.
Langrenn, bl.a. en 10 km dobbel skiløype rundt vannet, men også oppkjørte løyper opp til enkelte fjelltopper i nærheten.
Fiske, stort sett fjellørret.


== Fauna ==
Det er ikke bare mennesker som har dette området som hovedvei mellom øst og vest. Liene på spesielt nordsiden, men også delvis på sørsiden, av vannet er en viktig sesongvis trekklinje for bl.a. hjort og elg mellom Vestlandet (Lærdal) og Østlandet (Valdres).


== Dialekt ==
Den stedlige dialekten er nærmere forbundet med Sogn på Vestlandet enn med de tilstøtende områder i Land.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Otrøvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
www.gamlestoga.no
Gutulisjøen

Gutulisjøen er en innsjø i Engerdal kommune i Innlandet. Østbredden av vannet danner grense for Gutulia nasjonalpark. Navnet uttales guttuli-sjøn og blir også kalt Fåleguttulisjøen. 
Vannet har tilsig fra Fjellgutusjøen i nord, og drenerer videre mot sørøst til Sverige. Vannet har bestander av abbor, gjedde, harr, lake, sik, ørekyt og ørret.


== Referanser ==
Kulivatnet

Kulivatnet er en innsjø i Sirdal kommune i Agder. Den er regulert som magasin for kraftverkene Kuli, Osen og Finså.


== Referanser ==
Sildhopvatnet

Sildhopvatnet (lulesamisk: Silldavuopjávrre) er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland.


== Referanser ==
Vatsvatnet

Vatsvatnet er en innsjø i Vindafjord kommune i Rogaland. Den har utløp mot sør til Åmselva, og hovedtilløpet er Aurdalselva som munner ut i nordenden av vatnet.


== Referanser ==
Storburusjøen

Storburusjøen (også kalt Burusjøen og Store Burusjøen) er en innsjø i Midtre Gauldal kommune i Trøndelag. Det naturlige utløpet er mot sørvest til elva Storburu, men vannføringen fra Storburusjøen er siden 1960-tallet overført til Samsjøen via en 2,8 kilometer lang tunnel for å benyttes i kraftverkene i Lundesokna. Sjøen er ikke regulert ut over overføringen, men utløpselva er som regel tørrlagt.


== Referanser ==
Risevatnet

Risevatnet er en innsjø i Bremanger kommune i Sogn og Fjordane. Den ligger like sør for tettstedet Svelgen og har utløp gjennom Riseelva, som munner ut i Nordgulen. Den har tilløp fra øst og sør gjennom Åsenelva, Elvane og Stavvatnelva, men alle tilløpselvene er tørrlagt og overført til kraftproduksjon i Svelgen IV kraftverk.


== Referanser ==
Lømsen

Lømsen er en innsjø i Steinkjer kommune i Trøndelag.


== Referanser ==
Autonomi

Autonomi kan vise til:

Autonomi (biologi) – egenskap som definerer et levedyktig enkeltindivid
Autonomi (filosofi) – egenskap som kjennetegner en moralsk aktør
Autonomi (kirke) – særstatus for enkelte ortodokse særkirker som ikke er autokefale
Autonomi (politikk) – særstatus for enkelte delstater eller regioner som ikke er suverene
Autonomi (psykologi) – et psykologisk aspekt ved det å bli et voksent individ
Autonom differensialligning – spesielt system av differensialligninger
Autonome – venstreradikale og/eller -anarkistiske grupperinger
Autonomt nervesystem – delen av nervesystemet som ikke er underlagt bevisst kontroll
Autonomt system (internett) – gruppering av sammenkoblede IP-nettverk


== Se også ==
Autarki
Autokefali
Selvstendighet
Suverenitet
Vestre Bjonevatnet

Vestre Bjonevatnet er et vann som ligger mellom Sperillen og Randsfjorden, i all vesentlighet i Ringerike kommune i Viken, men også delvis i kommunene Gran og Søndre Land i Innlandet.


== Referanser ==
Askevatnet

Askevatnet er en innsjø i Askøy kommune i Vestland.


== Referanser ==
Kaldvågvatnet

Kaldvågvatnet er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, omtrent fem kilometer sør for Ulvsvåg, mellom grendene Kaldvåg og Skillvassbakk.
Vatnet har utløp mot sør via Skjevågelva til Skjevågen og Innhavet.


== Referanser ==
Saglivatnet

Saglivatnet er en innsjø i Nærøysund kommune i Trøndelag og Bindal kommune i Nordland.


== Referanser ==
Hanemsvatnet

Hanemsvatnet er en innsjø i Tingvoll kommune i Møre og Romsdal.


== Referanser ==
Strindvatnet

Strindvatnet (lulesamisk: Tjoalmejávrre) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, omtrent ti kilometer sør for Innhavet.
Vatnet ligger i Sagvassdalen mellom Strindfjellet i nordøst og Strindnes- og Rokkvikfjellet i sørvest, og er det andre av en rekke innsjøer som går under fellesnavnet Sagvatnan. Strindvatnet ligger på samme høyde som  Sandnesvatnet og Rotvatnet. I sørøst har vatnet forbindelse til Sandnesvatnet gjennom Strindstraumen, mens det gjennom Nerstraumen i nordvest er knyttet til Rotvatnet og videre via Sagelva til Sagfjorden. De tre innsjøene er regulert som magasin for Sagfossen kraftverk.
E6 går langs nordøstsiden av vatnet mellom grenden Strinda og Strindberg.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Magasinet Monitor

Magasinet Monitor var et norsk antifascistisk nettmagasin som overvåket og publiserte informasjon om høyreekstreme og innvandringskritiske personer og miljøer.Monitor startet i Bergen, i samarbeid med det engelske tidsskriftet Searchlight, og utkom første gang i mai 1994. Sommeren 1997 flyttet bladet redaksjonen til Oslo, med Lars Jørgen Tvedt som redaktør. Samme år startet de også å publisere på web.
Sommeren 2001 gikk Monitor fra å være papirmagasin til å bli et rent nettmagasin. Samme år overtok Tor Bach redaktørvervet frem til han ble avløst av Espen Grønlie i 2004. Bladet ved redaktøren har blitt sitert noe i media.I forbindelse med stortingsvalget 2005 gjorde Monitor seg bemerket med en kampanje rettet mot partiet Demokratene. De har også gjort seg bemerket ved å fronte kampanjer mot musikkgrupper.Monitor samarbeidet med andre magasiner på venstresiden, som Searchlight (Storbritannia), Reflex (Frankrike), Antifa infoblatt (Tyskland), Tum Balalaika (Russland) og Expo (Sverige).Tidsskriftet eksisterer ikke lenger, hverken som papir- eller nettutgave.


== Referanser ==
Motortrafikkvei

Motortrafikkvei (i Norge tidligere motorvei klasse B) er en type vei i europeiske land, som defineres av det enkelte lands veimyndigheter. Som på en egentlig motorvei tillates bare motorkjøretøy med en viss minstehastighet. I Norge er således (som på motorveier) ferdsel på motortrafikkveier forbudt for gående, syklende, kjøretøy som ikke lovlig kan kjøres i minst 40 km/t på vannrett vei, samt mopeder. Men de har ofte noe lavere dimensjonerende hastighet, og kravene til linjeføring, veibredde, utforming av kryss osv. er derfor gjerne mer moderate. 


== Krav i Norge ==
Statens vegvesen stiller følgende krav til nye motortrafikkveier:

Minst to kjørefelt, men ett forbikjøringsfelt i tillegg er ganske vanlig (motorveier har minst fire kjørefelt og midtdeler)
Bredde minst 10 meter – for årsdøgntrafikk (ÅDT) 4000–6000 og fartsgrense 80 km/t – for større trafikkmengder og høyere hastigheter blir kravene strengere (motorveier minst 20 m)
Midtdeler hvis ÅDT er over 6000
Minste kurveradius 300 m
Minsteavstand mellom kryss bør være 1 km
Avkjørsler skal unngås
Holdeplass for kollektivtransport bør utformes som busslomme uten refuge (på motorveier skal holdeplasser legges til ramper)


== Europa for øvrig ==
Liknende veitype finnes blant annet i Nederland (Autoweg), Sveits og Østerrike (Autostrasse), Sverige (motortrafikled), Danmark (motortrafikvej), Tyskland (Kraftfahrstraße) og Polen (Droga ekspresowa).


== Autostrasse/Kraftfahrstrasse ==
Autostrasse er det tyske navnet for motortrafikkvei, benyttet i Sveits og Østerrike. I Tyskland brukes Kraftfahrstrasse
Vanligvis er det planskilte kryss og på høyt trafikkerte strekninger, og ved bratte stigninger er det ofte forbikjøringsfelt. På enkelte strekninger er det også midtdeler. De har Autobahn-nummer i Sveits, og spesielle nummer med S foran i Østerrike.


== Fartsgrenser ==
Fartsgrensene er som regel lavere enn på motorveier. Norge har ingen særskilt fartsgrense for motortrafikkveier, men Statens vegvesen dimensjonerer nye motortrafikkveier for fartsgrenser på 80 eller 90 km/t. Noen er skiltet til 100 km/t (delstrekninger på E16 Kløfta–Kongsvinger). I Danmark er fartsgrensen 80 km/t, men ved lokal skiltning normalt 90 km/t. I Sverige er fartsgrensen formelt 70 km/t, men de er vanligvis skiltet til 100 km/t, da de fleste har midtdeler.
I Tyskland er fartsgrensen vanligvis 100 eller 120 km/t, men på en del motortrafikkveier fri fart, dog med anbefalt topphastighet (da må de ha atskilte kjøreretninger med minst to kjørefelt per retning).


== Se også ==
Liste over norske motorveier og motortrafikkveier
Motorvei


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Endring av skiltforskrift
Akademie für Alte Musik Berlin

Akademie für Alte Musik Berlin (forkortet Akamus) er et berømt musikkensemble i Berlin etablert på begynnelsen av 1980-tallet.
Ensemblet arbeider med barokkmusikk og annen tidligmusikk og legger stor vekt på autentisk instrumentbruk.


== Priser og utmerkelser ==
Ensemblet har utgitt mange kjente innspillinger og mottatt en rekke priser:

Grammy for Christoph Willibald Glucks Italian Arias with Cecilia Bartoli, 2002
International Classical Music Awards for Wolfgang Amadeus Mozarts Tryllefløyten, 2011
Preis der deutschen Schallplattenkritik for Georg Philipp Telemann: Orpheus (René Jacobs), 1998; Arias for Farinelli, med Vivica Genaux, 2002 og Wolfgang Amadeus Mozart Trylleføyten (René Jacobs), 2011
Choc du Monde de la Musique for Johann Sebastian Bachs Geistliche Kantaten, 1996; Johann Sebastian Bach: Juleoratoriet, 1997; Arias for Farinelli, 2002; Carl Philipp Emanuel Bach: Sinfonias and Concertos, 2001; Johann Sebastian Bach: Motets, med RIAS-Kammerchor, 2005; Georg Philipp Telemann: Recorder concertos med Maurice Steger, 2006 og Antonio Vivaldi: Double concertos, 2007
Choc de Classica for Georg Philipp Telemann: Brockes-Passion, 2009 og Wolfgang Amadeus Mozart Tryllefløyten, 2011
Diapason d’Or for Alessandro Scarlattis Il primo omicidio, 1998; Georg Philipp Telemann: La Chasse, 1999; Georg Philipp Telemann: Recorder concertos, 2006; og Reinhard Keiser: Croesus (René Jacobs), 2000; Johann Sebastian Bach: Motets, 2005 og Johann Ludwig Bach: Trauermusik, 2011
Edison Classical Music Award for Georg Philipp Telemann: La Chasse, 1999 and Reinhard Keiser: Croesus, 2000
Gramophone Award for Alessandro Scarlatti: Il primo omicidio, 1998 and Georg Friedrich Händel: Ombra mai fù with Andreas Scholl, 1999
Midem Classical Award for Georg Friedrich Händel: Ombra mai fù, 1999
Georg-Philipp-Telemann-Preis der Landeshauptstadt Magdeburg, 2006


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Akademie für Alte Musik Berlin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Akademie für Alte Musik Berlin på Discogs 
(en) Akademie für Alte Musik Berlin på MusicBrainz 
(en) Akademie für Alte Musik Berlin på Spotify 
(en) Akademie für Alte Musik Berlin på Songkick 
(en) Akademie für Alte Musik Berlin på AllMusic 
Hjemmesidene til Akamus-Freunde
Helmut Hirsch

Helmut (Helle) Hirsch (født 27. januar 1916 i Stuttgart, død 4. juni 1937 i Plötzenseefengselet) var en tysk student med jødisk bakgrunn som planla å bombe nazistenes paradeområde i Nürnberg. Han ble for dette dømt til døden og henrettet.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Helmut Hirsch vokste opp i Stuttgart, hvor han ble medlem av Deutsche Jungenschaft. I 1935 emigrerte han til Tsjekkoslovakia, hvor han studerte arkitektur. Han opprettholdt kontakten til vennene i Deutsche Jungenschaft, som i mellomtiden var blitt forbudt.


=== Attentatplanlegger ===
I Praha kom han i forbindelse med en gruppe av organisasjonen Schwarze Front, ledet av Gregor Strasser. Sammen med et angivelig medlem av denne gruppen, som i virkeligheten var agent for den tyske politiske sikkerhetstjenesten (Gestapo), planla han et bombeangrep på rikspartidagområdet i Nürnberg. Ved slutten av 1936 ble han arrestert under en reise til Stuttgart.
Etter at Hirsch den 8. mars 1937 ble dømt til døden, forsøkte den amerikanske ambassadør i Berlin, William Dodd, forgjeves å redde hans liv ved å tildele ham amerikansk statsborgerskap, og rettet en direkte appell til Adolf Hitler. Benådningsansøkningen ble avvist. Han ble henrettet ved giljotinering den 4. juli 1937 i Plötzensee-fengselet.
Han ble også brukt som vitne av myndighetene mot forbudte ungdomsgrupper som ble anklaget for forberedelse til høyforræderi og brudd på sprengstoffloven.


== Referanser ==


== Litteratur ==
-schrift- 31 des Bundes deutscher Jungenschaften, Redaktion Günter Behrmann: helmut hirsch. 27.1.1916–4.6.1937. Bad Godesberg ca. 1967
Paulus Buscher: das helle-hirsch-heft. Puls 15. Südmarkverlag, Heidenheim 1987. ISSN 0342-3328
Paulus Buscher: Helmut „helle“ Hirsch – ein junger Jude und bündischer Künstler im Widerstand. In: Hinrich Siefken, Hildegard Vieregg (Hg.): Resistance to National Socialism: Kunst und Widerstand. Forschungsergebnisse und Erfahrungsberichte. Third Nottingham Symposium.  Iudicium Verlag, München 1995, ISBN 3-89129-232-5
Fritz Schmidt: Mord droht den Männern auf der andern Seite: Bedrohung und Ermordung jugendbewegter Menschen im Dritten Reich. Achims Verlag, Edermünde 2003, ISBN 3-932435-12-5
Fritz Schmidt: Helmut Hirsch. Ein junges Leben vom Nationalsozialismus gewaltsam ausgelöscht. Spurbuchverlag, Baunach 2015, ISBN 978-3-88778-468-3.
Christopher Dowe: Helle Hirsch (1916-1937) – mit 21 Jahren in Stuttgart hingerichtet. In: Angela Borgstedt u. a. (Hrsg.): Mut bewiesen. Widerstandsbiographien aus dem Südwesten, Stuttgart 2017 (Schriften zur politischen Landeskunde Baden-Württembergs; 46), S. 321–330 ISBN 9783945414378.