jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Suicide Is Painless

«Suicide Is Painless» er en sang av Johnny Mandel (musikk) og Mike Altman (tekst), som er mest kjent som kjenningsmelodien til filmen MASH (sic!) og TV-serien M*A*S*H.
Altman var bare 14 år gammel da han skrev teksten til filmen som ble regissert av hans far.
I filmen brukes også sangen i en scene der en tannlege som heter «Painless» forteller at han vil ta livet sitt, etter at han måtte innse at hans evinnelige skjørtejakt bare var et skalkeskjul for homofili. En annen av karakterene synger samtidig sangen.
En instrumentalversjon ble produsert for å brukes i TV-serien der karakteren «Painless» aldri dukket opp. Sangen var ment som en allegori om hvordan USA burde trekke seg tilbake fra Vietnam, der betydningen var at selvmordet eller den amerikanske tilbaketrekningen ville være smertefri, det vil si ingen fare for USAs sikkerhet.
Den ble lansert første gang i 1970 og havnet på førsteplass på hitlista i Storbritannia i 1980 etter å ha blitt spilt på BBC av DJ Noel Edmonds.
Coverversjoner er laget av Marilyn Manson og Manic Street Preachers, sistnevnte ble lansert som en singel solgt til inntekt for The Spastics Society, og ble bandets første hit.
Refrenget er velkjent:

Suicide is painless,
It brings on many changes,
And I can take or leave it if I please


== Se også ==
M*A*S*H


== Eksterne lenker ==
Suicide is Painless
Dmitrij Kabalevskij

Dmitrij Borisovitsj Kabalevskij (født 17. desemberjul./ 30. desember 1904greg., død 14. februar 1987) var en russisk komponist.
Hans produksjon omfatter verker i alle sjangere operaer, balletter, symfonier og korverker med hyldest til Sovjetunionen, klaververker m.m.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Dmitry Kabalevsky – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Dmitrij Kabalevskij på Internet Movie Database 
(en) Dmitrij Kabalevskij hos The Movie Database 
(en) Dmitrij Kabalevskij på Discogs 
(en) Dmitrij Kabalevskij på MusicBrainz 
(en) Dmitrij Kabalevskij på Spotify 
(en) Dmitrij Kabalevskij på AllMusic
Polonese

Polonese (av polonais (fem. polonaise), fransk for «polsk») er en sakte dans i ¾-takt av polsk opphav.Før Frédéric Chopin hadde polonesen en rytme nær den svenske sekstendedelspolkaen, med hvilken den har felles opprinnelse. Fra Chopin ble polonesen utviklet i en høytidelig stil, og ble en populær form for klassisk musikk i flere land.
Polonesen er den første dansen ved studniówka, den polske feiringen av artium, hundre dager før eksamen. Et kjent eksempel på en polonese er Chopins Heltepolonese i Ass-dur, op. 53, som skulle forestille hans drøm om et seierrikt, mektig Polen – den gang ikke engang et eget land. Da tyske styrker invaderte Polen i begynnelsen av den annen verdenskrig, spilte den polske radioen ustanselig denne polonesen.


== Referanser ==


== Se også ==
Masurka
Adem Demaçi

Adem Demaçi (født 26. februar 1936, død 26. juli 2018) var en kosovoalbansk menneskerettighetsaktivist.
Demaçi ble født i en landsby i nærheten av byen Besianë (Podujevë) i Kosovo. Han er blitt kalt for Europas Nelson Mandela, etter at han tilbrakte 28 år av sitt liv i et serbisk fengsel på grunn av at han talte for mennesekerettighetene til albanerne i Kosovo. 
Etter at Kosovo ble frigjort av USA og NATO i 1999 engasjerte Demaçi seg for minoritetenes rettigheter i Kosovo. Han mottok Sakharov-prisen i 1991. I dag er han leder for «Kosovos forfatterforening». Demaçi gav selv ut en rekke bøker som omhandler Kosovo og dets befolkning.


== Referanser ==
Kjetil Storesletten

Kjetil Storesletten (født 1. februar 1967) er en norsk makroøkonom, professor ved Økonomisk institutt ved Universitetet i Oslo og visepresident for European Economic Association.
Storesletten er siviløkonom fra Norges Handelshøyskole og oppnådde doktorgraden (ph.d.) ved Carnegie Mellon University. Blant veilederne hans ved Carnegie Mellon var den senere nobelprisvinneren i økonomi Finn Kydland. Han har senere vært tilknyttet Institute for International Economic Studies ved Stockholms universitet og Federal Reserve Bank of Minneapolis.
I 2004 ble han av de 26 som fikk fireårsstipend som Yngre fremragende forskere av Norges forskningsråd. 
Storeslettens forskningsinteresser er dynamisk kvantitativ makroøkonomi, og særlig spørsmål knyttet til ulikehet og effektiv risikodeling.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Kjetil Storesletten i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Kjetil Storesletten i BIBSYS
Kjetil Storeslettens UiO-hjemmeside.
Europatouren i golf for kvinner 2006

2006-sesongen på Ladies European Tour begynner med Women's World Cup of Golf i Sør-Afrika 20.–22. januar og slutter med Siemens Austrian Ladies Open i Østerrike 14.–17. september.
Totalt spilles 19 turneringer på LET denne sesongen. Tre av dem arrangeres i samarbeid med den amerikanske LPGA-touren, og én i samarbeid med den australske ALPG-touren. 17 av turneringene arrangeres i Europa, mens én går i Sør-Afrika og én i Australia.
I 2006 rundet LET for første gang i sin 28 år lange historie ti millioner euro i premiepenger på én sesong.


== Turneringer ==


== Se også ==
Golf 2006
PGA-touren 2006
Europatouren 2006
LPGA-touren 2006


== Eksterne lenker ==
Sesongkalender på ladieseuropeantour.com
Dominatet

Dominatet (284-476 e.kr), det sene Romerriket, var den siste av de to fasene av Romerriket og en sentral del i utviklingen av europeisk rettshistorie. Den første fasen var principatet og dominatet var den «despotiske» senere regjeringsfasen. Historiske perioder er konstruksjoner fremmet av historikere, og dominatet er forstått som å ha begynt med styret til keiser Diokletian i 284 etter krisen i det tredje århundret (235–284) og endte med Vestromerrikets sammenbrudd i 476, eller med styret til Justinian I den store (527 til 565) eller med Herakleios (610 til 641). I den østlige halvdelen av Romerriket, og særlig fra tiden med Justinian I, utviklet systemet dominatet seg til autokratisk enevelde.Begrepet Dominatet er avledet fra latinske dominus, som betyr herre. Denne formen for tiltale, allerede benyttet av slaver for sine eiere og herrer, ble benyttet på keisere fra det julo-claudiske dynasti (det første dynasti), men ikke konsekvent. Tiberius i særdeleshet er sagt å ha rakket ned på det som spyttslikkeri. Det ble derimot vanlig under Diocletian, som derfor er et logisk valg som den første hersker av det «tidlige» dominatet ettersom han oppga de tidligere titlene Imperator Caesar for de nye Dominus Noster.


== Referanser ==
Generalavtalen om toll og handel

Generalavtalen om toll og handel (engelsk: General Agreement on Tariffs and Trade, GATT) var en internasjonal handelsavtale som ble undertegnet i 1947. Ved signering ble avtalen tiltrådt av 23 stater. Avtalen omfattet handel med industrivarer, og regulerte medlemslandenes bruk av handelspolitiske tiltak ut fra et hovedprinsipp om at alle medlemsland skulle behandles likt. Avtalen gjorde imidlertid unntak fra dette prinsippet for land som var medlem av tollunioner eller frihandelsområder, og for tiltak til fordel for utviklingsland. Gjennom en rekke forhandlingsrunder i tiårene som fulgte ble det gjennomført betydelige tollreduksjoner. i 1994 var 90 % av verdenshandelen dekket av GATT-avtalen.I 1994 ble avtalen revidert, og omfattet deretter landbruksvarer, tjenester og immaterielle rettigheter. Den nye avtalen, som 125 stater sluttet seg til, opprettet Verdens handelsorganisasjon (WTO) som erstatning for GATT.


== Referanser ==


== Kilder ==
Jon Gisle m.fl.: Jusleksikon, Kunnskapsforlaget, Oslo 2003, ISBN 82-573-1338-6
Objektivt ansvar

Objektivt ansvar er et juridisk begrep innen erstatnings- og kontraktsrett hvoretter erstatningsansvar kan konstateres uavhengig av skyld.
For objektivt ansvar, i likhet med for skyldansvar, gjelder reglene om årsakssammenheng, rettslig avgrensning mot visse skadefølger og reglene om flere skadevoldere.


== Objektivt ansvar i erstatningsretten ==
I erstatningsretten har vi både lovfestet og ulovfestet objektivt ansvar. 
Lovfestet objektivt ansvar gjelder for områder der det finnes lover som regulerer at objektivt ansvar skal finne sted under visse omstendigheter og under visse vilkår. Et eksempel på lov som regulerer objektivt ansvar innenfor et avgrenset område er bilansvarsloven, hvor det følger at man er ansvarlig for skade ens egen bil gjør uavhengig av om man kan lastes for skaden eller ikke. Andre områder hvor objektivt ansvar forekommer er arbeidsgiveransvaret, foreldres ansvar for barn og eiers ansvar for dyr.
Det ulovfestede objektive ansvar bygger på rettspraksis fra 1870-årene og frem til i dag, og går i hovedsak ut på at ansvar kan forekomme selv der det ikke er utvist skyld og det ikke finnes lover som regulerer et objektivt ansvar. Bakgrunnen for at man utviklet læren om objektivt ansvar var at den teknologiske utviklingen medførte at det oppstod skader, for eksempel fra maskiner, som man ikke kunne si var et resultat av at noen hadde utvist skyld, men hvor det likevel var gode grunner som talte for at ansvaret skulle påligge skadevolder fremfor skadelidende. Utviklingen begynte i de tidlige dommene med at Høyesterett la til grunn et meget vidtgående skyld-ansvar, som i praksis medførte et objektivt ansvar. I Vannledningsdommen av 1905 benyttet Høyesterett for første gang et utilsløret objektivt ansvar på ulovfestet grunnlag.
Hovedprinsippet for det ulovfestede objektive ansvar er at den som er nærmest til å bære ansvaret for en skade, vil måtte svare for det tapet som er inntruffet. En huseier er for eksempel nærmere til å bære risikoen for at en gesims faller ned og treffer en fotgjenger i hodet, enn den tilfeldige fotgjenger som blir truffet, selv om huseier har vedlikeholdt huset godt og fulgt alle forskrifter.


== Objektivt ansvar i kontraktsretten ==
Hovedregelen i kontraktsretten er et objektivt ansvar for mislighold. Begrunnelsen er at når man har påtatt seg en ytelse mot vederlag, er man nærmest til selv å bære tapet hvis det viser seg at man ikke klarer å oppfylle. Men det finnes unntaksregler som kan komme misligholderen til unnsetning. Tidligere slapp man ansvar bare når det forelå force majeure, men i nyere kontraktsrettslige lover er denne strenge regel erstattet med en regel om kontrollansvar som er noe lempeligere.


== Se også ==
Kontrollansvar
Force majeure
Skadeserstatningsloven
Tessand

Tessand er en bygd i Vågå kommune i Innlandet. På Tessand bor kjendiskokken Arne Brimi. Stedet har en kombinert skole og barnehage, Tessand oppvekstsenter, hvor det går barn fra ti måneder  til ti år. Men stedet er nok mest kjent for funnet som ble gjort i 1973 av A. Krogsrud: En støttann fra en mammut. Den er nå på Paleontologisk museum, Universitetet i Oslo. 


== Eksterne lenker ==
Norske mammutfunn – Støttann fra Tessand
Jesper Jansson

Jesper Urban Jansson (født 8. januar 1971) er en svensk tidligere fotballspiller som spilte på sentral midtbane og som midtstopper. Han avsluttet sin karriere som aktiv fotballspiller i Stabæk etter 2006-sesongen. Hos Stabæk har han hatt en rolle i klubbens sportslige ledelse.
Jesper Jansson vokste opp i Braås utenfor Växjö. Han gjorde sin seniordebut for Öster som 17-åring i 1988. På laget var også hans tre år eldre bror Ulrik. Brødrene var viktige spillere på Östers midtbane da laget var nære på å bli seriemestere i 1992.
For Öster hadde Jesper Jansson spilt motvillig på midtstopperplass når anledningen krevde det. På det svenske landslaget fikk han 20. februar 1994 sin eneste A-landskamp som midtstopper i en 3-1 seier i Miami over USA. Kampen fungerte som oppladning for sommerens VM i USA.
Foran 1994-sesongen gikk Jansson til AIK for en overgangssum på 1,5 millioner kroner. I sin første sesong i hovedstadsklubben gikk han bare glipp av én kamp, og var en av lagets nyttigste spillere der han vekslet mellom å spille midtstopper og sentral midtbane. Han var nære ved å bli inkludert i Sveriges tropp til sommerens VM som erstatter for en skadet Jan Eriksson, men tapte kampen om plassen for Teddy Lucic.
I 1995 ble Jansson utstedt til AIKs lagkaptein. Problemer med lysken kom til å ødelegge mye av hans andre sesong i klubben. En operasjon på høsten sørget for å sette ham på sidelinjen siste halvdel av sesongen. Etter en skadeforfulgt 1995-sesong kom han på kant med klubbledelsen om kontraktsmessige forhold. I februar 1996 ble Jansson klar for Djurgården for omkring 1,5 millioner kroner. Overgangen til byrivalen skapte stor misnøye blant AIKs tilhengere. I et hevnangrep fikk Sjöfartsklubben Kaknäs sine lokaler vandalisert da tilhengere fra AIK tok feil av deres lokaler og Djurgårdens.Overgangen til Djurgården ble ingen stor suksess. Hos Djurgården tilbragte han én sesong som endte med nedrykk fra Allsvenskan.
Bedre gikk det hos Stabæk, som kjøpte ham for 1,3 millioner kroner. Han spilte tre år som midtbaneanker i den norske klubben, hvor han ble cupmester i 1998.
Fra 1. juni 1999 ble Jansson klar for Genk, som var regjerende seriemestre i Belgia.Med mangel på spilletid og dårlig trivsel vendte Jansson hjem til svensk fotball der han 1. september 2000 ble klar for Helsingborg, hvor broren Ulrik var lagkaptein. Etter fem sesonger hos Helsingborg, avrundet han karrieren med to sesonger i gamleklubben Stabæk.
Jesper Janssons fremste styrker som spiller lå i hans pasningsspill, duellstyrke og hodespill. 


== Karriereoversikt ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jesper Jansson – Olympedia 
(en) Jesper Jansson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sv) Jesper Jansson – Sveriges olympiske komité 
(en) Jesper Jansson – FIFA 
(en) Jesper Jansson – Transfermarkt 
(en) Jesper Jansson – national-football-teams.com 
(en) Jesper Jansson – FBref 
Svenska Fotbollförbundet
AIK
Dennis Farina

Dennis Farina (født 29. februar 1944 i Chicago, død 22. juli 2013 i Scottsdale) var en italiensk-amerikansk skuespiller og politietterforsker. Han var en karakterskuespiller, og ble ofte tildelt roller som mafioso eller politimann.
Farina var født i Chicago inn i en stor italiensk familie og hadde to brødre og tre søstre. Han var politimann i Chicago-politiet fra 1967 til 1985, de siste årene som kriminaletterforsker. Han fattet interesse for skuespilleryrket etter å ha bistått Hollywood-regissøren Michael Mann som politirådgiver i noen av hans tidlige prosjekter. Farina fortsatte i dette sporet ved å ta ekstrajobber på Chicagos teaterscene inntil Mann tildelte ham hovedrollen i TV-serien Crime Story (1986–1988).
Andre filmer i Farinas filmografi inkluderer Manhunter, Get Shorty, Out of Sight, Saving Private Ryan og Snatch.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dennis Farina på Internet Movie Database 
(sv) Dennis Farina i Svensk Filmdatabas 
(da) Dennis Farina på Filmdatabasen 
(da) Dennis Farina på Scope 
(fr) Dennis Farina på Allociné 
(en) Dennis Farina på AllMovie 
(en) Dennis Farina hos Rotten Tomatoes 
(en) Dennis Farina hos The Movie Database 
(en) Dennis Farina hos Behind The Voice Actors
Skriftemål

Skriftemål er en kristen praksis som består av at en person bekjenner sine synder for en prest (kalt skriftefar), eller i teologisk forstand for Gud gjennom en prest. Skriftemålet er særlig assosiert med Den katolske kirke, men finnes også i andre kirkesamfunn. I katolsk sammenheng blir skriftemålets sakrament også kalt botens sakrament, forsoningens sakrament, tilgivelsens sakrament og omvendelsens sakrament.


== Katolsk skriftemål ==
 
I Den katolske kirke er skriftemålet ett av de syv sakramenter. Det regnes således for å være en handling som ble innstiftet av Gud og som har en innvirkning på menneskets mulighet til å oppnå frelse. Handlingens effekt er at syndene som skriftes blir tilgitt av Gud. Katolsk teologi lærer at enhver synd også må føre til en straff, og denne sones gjennom en botshandling som presten foreslår. Tidligere var det vanligst at man ble pålagt å be et visst antall bønner, men i nyere tid har det blitt stadig mer vanlig at man blir pålagt positive, praktiske handlinger som motvirker det negative man har gjort. Tilgivelsen formidles gjennom absolusjon, der presten på Guds vegne tilgir synden. Bakgrunnen for dette er Jesu fullmakt gitt til Peter og apostlene til å tilgi synder (20, 21-23).

«Ta imot Den hellige ånd. Dersom dere tilgir noen syndene deres, da er de tilgitt. Dersom dere fastholder syndene for noen, er de fastholdt.» (Joh 20, 22-23.)Det skilles mellom veniell synd (mindre alvorlig) og dødssynd. Kun alvorlige synder må skriftes, mens venielle synder tilgis gjennom den allmenne syndsbekjennelsen i messe. Den som er seg bekjent å ha begått alvorlige synder kan ikke motta nattverd før de er skriftet. 
På et tidspunkt etter reformasjonen innførte man skriftestolen, hvor den som skrifter og skriftefaren sitter adskilt, ofte med et gitter mellom så det er vanskelig for presten å se den skriftende. I en del moderne katolske kirker har man i stedet tatt i bruk skrifterom, hvor handlingen gjerne utføres under mindre formelle former.
Skriftemålets hemmelighet er absolutt, og presten kan ikke viderefortelle eller bruke for sin egen del det han hører i skriftemålet. En prest som bryter dette kan gjennom en kirkelig straffeprosess bli laisert, det vil si miste sine prestelige fullmakter. 
I en del land er skriftemålets hemmelighet spesielt beskyttet i lovverket, slik at katolske prester ikke kan tvinges til å vitne i retten om opplysninger de har fra skriftemål. Dette gjelder særlig i overveiende katolske land, men også for eksempel i en del av USAs delstater. 
I Den anglikanske kirke har høykirkelige ofte et syn på skriftemålet som sammenfaller med det katolske.


== Luthersk skriftemål ==
Martin Luther var en tilhenger av skriftemål, men mente at presten ikke hadde noen fullmakt til å løse noen fra synd. Han beholdt derfor skriftemålet, men ikke som et sakrament. Det anses i stedet å være et godt redskap for den enkeltes vekst i troen, fordi man bekjenner sine synder for Gud og får veiledning fra en prest. 
I mange lutherske kirker ble skriftemålets stilling svekket gjennom årene, men opplevde fra slutten av 1900-tallet en viss renessanse.
Basic English

Basic English (British American Scientific Commercial English, Britisk amerikansk vitenskapelig kommersielt engelsk) er et internasjonalt hjelpespråk skapt av Charles Kay Ogden i 1930.
Basic English er et av flere hjelpespråk skapt på grunnlag av engelsk. Men ulikt de fleste andre forslagene, forandrer ikke Basic English verken på stavemåten til ordene eller grammatikken. Isteden begrenser språkforslaget det naturlige engelske språkets enorme vokabular til et minimum, og bruker et fåtall grammatikalske regler.
Basic English må ikke forveksles med Simple English (enkelt engelsk). Simple English har et langt større ordforråd og er mindre strengt regulert.
Ordforrådet er redusert til 850 ord + 78 internasjonale ord. Andre ord må uttrykkes ved å sette dem sammen (som i «lage brød» istedenfor «bake»), parafraser og så videre.
Grammatikken er forenklet og skjematisert. Noen affikser brukes på samme måte som i esperanto til å forandre meningen på ordet – forstavelsen un- forandrer et ords mening til sin motsetning, som -mal på esperanto.
Ogdens mål var å skape en utgave av engelsk som kunne bli alles andrespråk ved siden av morsmålet. Dette er et program han hadde fra esperanto og bevegelsen for internasjonale hjelpespråk.
I praksis har Basic English blitt forsøkt spredd som et hjelpemiddel for å få utlendinger til å begynne å lære engelsk. The British Council har skaffa seg opphavsrett til språket for å bruke det i engelskundervisning.
Under den andre verdenskrig anbefalte Winston Churchill Basic English som internasjonalt hjelpespråk. Et motiv for det var å svare på et initiativ fra noen allierte regjeringer for å vurdere bruk av esperanto i internasjonal kommunikasjon etter krigen.
George Orwell laget en parodi på språket i sitt Newspeak i romanen 1984.


== Språkeksempel ==
Fader vår på Basic English:

Our Father in heaven, 
may your name be kept holy.
Let your kingdom come. 
Let your pleasure be done, 
as in heaven, so on earth.
Give us this day bread for our needs.
And make us free of our debts, 
as we have made those free who are in debt to us.
And let us not be put to the test, 
but keep us safe from the Evil One.


== Se også ==
Planspråk: definisjoner
Naturalistisk planspråk
Nylatinsk planspråk


== Eksterne lenker ==
De 850 grunnleggende orda i Basic English
Beni (departement)

Beni (også kalt El Beni) er et departement nordøst i Bolivia. Beni ligger i lavlandsområdet i landet og har en befolkning på 422 008 innbyggere (2012). Departementet ble opprettet i 1842. Hovedstaden ligger i byen Trinidad.


== Provinser i Beni ==
Beni er inndelt i åtte provinser (provincias):


== Referanser ==
Mika Kojonkoski

Mika Kojonkoski (født 19. april 1964) er en finsk hopptrener og politiker. Han er mest kjent i Norge som landslagstrener for de norske hopperne fra 2002 til 2011.


== Idrettsutøver ==
Kojonkoski var aktiv som skihopper frem til 1989, men var aldri i nærheten av nivået til Matti Nykänen og de andre beste finske hopperne på den tiden. Hans beste prestasjon i internasjonale mesterskap var 23.-plass i VM i skiflygning i 1985 i Planica.


== Idrettstrener ==
Som hopptrener skaffet han seg imidlertid raskt et navn. Etter å ha markert seg som juniortrener i Finland, ble han i 1997 hentet til Østerrike der han ble landslagssjef.
I 1999 reiste han hjem til Finland, der han ble landslagssjef, før han tok over de norske hopperne i 2002. Kojonkoski har fått det meste av æren for at de norske hopperne kom tilbake i verdenstoppen etter flere år med svake resultater.
Han fikk PAN-prisen i desember 2007 for sin innsats for den norske hopplandslaget. Siden han startet som langslagstrener, har han plassert norsk hoppsport tilbake i verdenseliten. Mange enkeltseire, med Sigurd Pettersen og Anders Jacobsens seiere i hoppuka (henholdsvis 2004 og 2007) som noen av høydepunktene, samt plassert det norske laget som det beste hopplaget i verden fra 2005 til 2007.
Han har fått frem noen av hoppsportens store navn i denne perioden, i tillegg til personene nevnt over kan man liste opp Lars Bystøl, Roar Ljøkelsøy, Bjørn Einar Romøren, Anders Bardal og Tom Hilde.
Kojonkoski var landslagstrener for Norge ut sesongen 2010/11. Han ble erstattet av østerrikske Alexander Stöckl. I februar 2015 ble Mika Kojonkoski utnevnt til leder for hoppkomiteen i FIS, etter at komiteens forrige leder, Kojonkoskis landsmann Jouko Törmänen, døde i januar.


== Politiker ==
Han er politisk aktiv i det finske Samlingspartiet i hjembyen Kuopio. Han har tidligere uttalt at han etter OL i Torino i 2006 vurderte å satse hundre prosent på en politisk karriere i hjemlandet.


== Referanser ==


== Kilder ==
FIS: Mika Kojonkoski new chairman of the Ski Jumping Committee (12. februar 2015)


== Eksterne lenker ==
(en) Mika Kojonkoski – FIS (skihopping) 
(en) Mika Kojonkoski på Internet Movie Database
Anzac Cove

Anzac Cove (tyrkisk: Anzak Koyu) er en liten vik på Gallipoli-halvøya i Tyrkia, kjent som det første stedet der australske og newzealandske ANZAC-styrker gikk i land under første verdenskrig 25. april 1915. Viken er kun 600 meter lang, omsluttet av høyden Ari Burnu i nord og Little Ari Burnu, kjent som Hell Spit, i syd. Etter landsettingen ved Anzac Cove ble viken brukt som brohode for australske og newzealandske styrker i slaget ved Gallipoli.


== Eksterne lenker ==
(en) Anzac Cove – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Anzac Cove – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Lokal tyrkisk side om Anzac Cove (engelsk) Arkivert 1. april 2007 hos Wayback Machine.