jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
M25 (motorvei)

M25 er en motorvei som går rundt London i England. Med en lengde på omkring 189 km er den en av verdens lengste ringveier, og Europas nest lengste.
Den har for det meste tre filer i hver kjøreretning, med noen mindre strekninger med to eller fire i hver retning. Med omkring 200 000 kjøretøy i døgnet regnes den som Europas travleste motorvei. Det har vært en enorm økning i antall trafikanter og er en av de travleste motorveier i det britiske veinettet: 196 000 kjøretøyer ble nedtegnet på en enkelt travel dag i nærheten av London Heathrow lufthavn i 2003 og den vestlige halvdelen erfarte en gjennomsnittlig daglig flyt på 147 000 kjøretøyer i 2007.M25 er ikke en sluttet ringvei, da man mellom Thurrock og Dartford må kjøre A282 over Themsen, mens man ved Sevenoaks må kjøre M26 og M20 et stykke for å komme rundt byen. Når man kommer nordfra går M25 rett over i A21, som går til Hastings.
Tanken om en ringvei rundt London ble introdusert tidlig i det 20. århundre. I 1937 kom den første konkrete planen, og i 1945 ble det foreslått fem separate veier rundt hovedstaden. Dette ble redusert til to ringer, M25 (opprinnelig tenkt som M16) og den mindre indre ringen som skulle bli M15 men som fortsatt er A406.
Veien ble konstruert i seksjoner fra 1975 til 1985. Man konstruerte først seksjoner der det var størst problemer med trafikken, og der man hadde fått aksept fra lokale myndigheter. Den ble offisielt åpnet i oktober 1986 av daværende statsminister Margaret Thatcher, da mellom London Colney og South Mimms.
M25 er plaget av hyppig kødannelse. Dette ble forutsett før veien åpnet, og Thatcher kritiserte i sin åpningstale over de som «klager og syter». Kritikerne fikk rett, og veien har blant annet blitt omtalt som «verdens største parkeringsplass». Den har inspirert sanger som Chris Reas «Road to Hell», og i Terry Pratchett og Neil Gaimans bok Good Omens beskrives den spøkefullt som det fremste eksempel på Satans innflytelse på jorden.Deler av veien har blitt utstyrt med et eksperimentelt trafikkontrollsystem kalt MIDAS (Motorway Incident Detection and Automatic Signalling). Systemet er basert på at en rekke trafikk- og værsensorer, fartskameraer og variable hastighetsskilt skal kunne redusere kødannelse med minimal menneskelig innblanding. Forholdene har forbedret seg på strekningen hvor systemet er innført, og det planlegges å innføre det på hele M25 over tid.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sinclair, Iain (2002): London Orbital: A Walk Around the M25, London: Granta Books, ISBN 1-86207-547-6.
Phippen, Roy (2005): Travelling M25 Clockwise, London: Pallas Athene, ISBN 1-873429-90-8.


== Eksterne lenker ==
(en) M25 motorway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Highways Agency – Roadworks
Highways Agency – Current Traffic Information
Highways Agency – Dartford – Thurrock River Crossing
The Motorway Archive's M25 page
CBRD M25 Motorway Database
CBRD M25 Opening Booklet
Oppklaring

Oppklaring, eller rekognosering, er undersøkelse ved fysisk observasjon for å skaffe opplysninger om fiendtlige styrker, fiendtlige stillinger, terreng, infrastruktur og lignende. Oppklaring er en fundamental taktikk for å frembringe et etterretningsbilde, og er avgjørende for framrykking og videre handling.
Eksempler på oppklaring er patruljering med tropper, skip eller luftfartøyer, eller ved å sette opp skjulte observasjonsposter. Oppklaring kan også utføres med rekognoseringssatellitter og ubemannede luftfartøyer som droner. I tidlige tider falt denne oppgaven ofte på lette tropper, som romernes velites eller lette rytteravdelinger.


== Typer oppklaring ==
Fjernoppklaring innebærer oppklaring langt bak fiendens linjer for å skaffe informasjon av strategisk betydning. Blir utført av av spesialiserte oppklaringsavdelinger eller spesialstyrker.
Næroppklaring utføres av avdelingers egne oppklaringsressurser for å skaffe informasjon av taktisk betydning.


== Norge ==
Oppklaringseskadronen i Brigaden i Nord-Norge var den første oppklaringsavdeling i Norge i moderne tid.
I Norge driver disse avdelingene med oppklaring spesielt:

Fjernoppklaringseskadronen
Artillerijegere i Artilleribataljonen
Kystjegerkommandoen
Fallskjermjegertroppen i Forsvarets Spesialkommando
Jegertroppene i Heimevernets innsatsstyrker


== Se også ==
ISTAR
Jeger (soldat)


== Referanser ==
Watford FC

Watford Football Club er en engelsk fotballklubb som spiller i EFL Championship. Klubben ble stiftet i 1881, og ble valgt inn i The Football League i 1920. «The Hornets», som er kallenavnet til Watford, spiller hjemmekampene sine på Vicarage Road i Watford.


== Meritter ==
Ble "runners up", dvs. tok sølv i toppserien i sin første sesong der, i 1982, etter Liverpool FC.
Tapte FA-cupfinalen til Everton 0-2 i 1984, i den 103. FA-cupfinalen.
Vant 2.divisjon (3. nivå) i 1997/98, og rykket opp til 1. divisjon.
Vant Championships opprykkssluttspill til toppserien 1998/99 med 2–0 i finalen over Bolton Wanderers.
Vant Championships opprykkssluttspill til toppserien 2005/2006 med 3–0 i finalen over Leeds United.
Tapte 1-4 i semifinalen i FA-cupen mot Manchester United i 2007.
Nådde opprykkssluttspillet i Championship, men tapte semifinalene mot Hull City 1-6 sammenlagt (0-2 hjemme og 1-4 borte).
Nådde opprykksfinale i playoff i Championship, men tapte finalen etter tilleggstid med 1-0 til Crystal Palace som rykket opp.
Ble "runners up", dvs. tok sølv i Championship, i 2015, og rykket direkte opp i toppserien Premier League.
Tapte 1-2 i semifinalen i FA-cupen mot Crystal Palace i 2016.


== Watfords managere ==


== Spillerstall ==
Oppdatert 27. september 2022


=== Utlånte spillere ===


== Engelske landslagsspillere ==
Fra 1881 til 2005 har Watford hatt to engelske landslagsspillere. Til sammen har disse spilt 40 kamper, og scoret seks mål for England. I 23 av kampene har spilleren fra Watford vært med fra start, men det engelske landslaget har ennå ikke hatt en kaptein som representerte Watford på klubbnivå.


== Rekorder ==
Flest ligakamper: Luther Blissett, 415, 1976–1992.
Flest ligamål: Luther Blissett, 158, 1976–1992.
Flest mål i én sesong: Cliff Holton, 42, 1959–1960.
Største seiere: 10–1, mot Lowestoft Town, 27. november 1926, FA-cupen runde 1 etter at watford kom med i ligaen.
Største seiere: 10–0, mot Leighton Cee Springs, 3. november 1900, og mot Bournemouth, 29. november 1913, FA-cupen 3. og 4. kvalikrunde.
Største tap: 0–10, mot Wolverhampton Wanderers, 24. januar 1912, FA-cupen runde 1.
Største seier i seriespill: 8–0, mot Sunderland, 25. september 1982, i toppserien.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Watford F.C. – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Klubbside fra BBC
(en) «Oversikt over klubbens resultater i liga og cup (fra 1898)». Arkivert fra originalen 29. juli 2012. 
(en) Nettsted om Watford (Big Watford Love)
(en) Uavhengig nettsted om Watford (Watford Mad)
(en) Oversikt over engelske landslagsspillere (England Football Online)
(en) Klubbside fra Soccerbase
Watford (Northamptonshire)

Watford er en landsby og verdslig sogn i distriktet Daventry i grevskapet Northamptonshire, England. Den er kjent av mange ettersom den ligger rett ved det store motorveiserviceområdet Watford Gap, det første av mange slike områder i Storbritannia. Ved folketellingen i 2011 har landsbyen og sognet (inkludert Murcott) 320 innbyggere.Et viktig vertshus på hestetransportruten mellom nord og sør lå her, og bygningen står fortsatt ved serviceområdet. Den ble fram til 2000 Watford Gap pub, men ble da stengt ettersom den trenger restaurering. Her ligger også, Watford Gap service, Storbritannias eldste bensin og servicestasjon som åpnet i 1959.Begrepet «nord for Watford» brukes ofte for å beskrive Storbritannia nord for London. Det er uklart om det er byen Watford i Hertfordshire, som var det første stedet hvor man skiftet hester under reiser nordvestover fra hovedstaden, eller denne landsbyen det siktes til. 
Hovedstrukturen til sognekirken, dedikert helgenene Peter og Paulus, ble reist på 1300- og 1400-tallet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Watford, Northamptonshire – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Watford Village
Pictures of Watford, Pictures of England
Watford Gap

Watford Gap er et sted ved landsbyen Watford i Northamptonshire, England. Stedet var tidligere knutepunkt for hestetransportruter. Det ligger i en åpning (herav gap i stedsnavnet) mellom åsene mellom Midlands og East Anglia rutene fra øst til vest brukte, og ved Watling Street som var en viktig rute fra nord til sør. I nyere tid er motorveien M1 og Grand Union-kanalen lagt gjennom samme område. 
Et vertshus fra tiden med hestetransport er bevart, og ble inntil 2000 drevet som Watford Gap pub. Den ble det året stengt fordi den gamle bygningen må restaureres.
I dag er stedet mest kjent for det store motorveiserviceområdet ved M1, som var det første i sitt slag i Storbritannia. Serviceområdet tilbyr i tillegg til drivstoff og vanlige bensinstasjonvarer også overnatting, mat og forfriskninger.


== Kulturelle referanser ==
Roy Harper skrev sangen «Watford Gap» for hans musikkalbum  Bullinamingvase (1977).  Rasteplassområdet har siden fått betydelig forbedringer siden dens spartanske tiden. Eierne av Watford Gap services protesterte til sangerens første referanse til stedet som «Watford Gap, Watford Gap / A plate of grease and a load of crap...». Harper ble rådet til utelate sporet fra framtidige utgivelser av albumet i Storbritannia, men det dukket opp på nytt i CD-utgivelsen og forble værende i den amerikanske utgivelsen.
Liverpool F.C.s sang «Anfield Rap» (1988) har referanser til de relativt få fotballspillerne på den tiden med en nordengelsk dialekt og viser til Watford Gap.
Daventry (distrikt)

Daventry er et administrativt distrikt i det vestlige Northamptonshire i England. Det har navn etter administrasjonssenteret, byen Daventry. Det meste av distriktet består av landsbygd.
Distriktet ble opprettet den 1. april 1974 (ved loven om lokalt selvstyre av 1972) da byen Daventry ble slått sammen med landdistriktene Daventry og det meste av rurale distriktet Brixworth. Byen Daventry fikk beholde sitt eget byråd (town council).Ved folketellingen i 2011 hadde distriktet en befolkning på 77 843 og hvor rundt en tredjedel, 25 026 innbyggere, som bor i byen Daventry. Andre betydelige bosetninger er Brixworth, Long Buckby og Weedon Bec. Resten er i stor grad et landbruksdistrikt.


== Kjente personer ==
Herregården Althorp, hvor Diana, prinsesse av Wales er begravd, ligger i distriktet.


== Byer og landsbyer ==
Arthingworth, Ashby St Ledgers
Badby, Barby, Boughton, Braunston, Brington, Brixworth, Brockhall, Byfield
Canons Ashby, Chapel Brampton, Charwelton, Church Brampton, Clay Coton, Clipston, Cold Ashby, Cottesbrooke, Creaton  Crick
Daventry, Dodford, Draughton
East Farndon, East Haddon, Elkington, Everdon
Farthingstone, Fawsley, Flore
Great Brington, Great Oxendon, Guilsborough
Hanging Houghton, Hannington, Harlestone, Haselbech, Hellidon, Holcot, Holdenby, Hollowell
Kelmarsh, Kilsby
Lamport, Lilbourne, Little Brington, Long Buckby, Lower Catesby
Maidwell, Marston Trussell, Moulton
Naseby, Newnham, Norton
Old, Overstone
Pitsford, Preston Capes
Ravensthorpe
Scaldwell, Sibbertoft, Spratton, Stanford, Staverton, Stowe, Sulby
Teeton, Thornby
Upper Catesby
Walgrave, Watford, Weedon, Welford, Welton, West Haddon, Whilton,Winwick, Woodford Halse
Yelvertoft


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Daventry District – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
James Herrick

James Bryan Herrick (født 11. august i 1861 i Oak Park i Illinois, død 7. mars 1954 i Chicago) var en amerikansk lege som formulerte «the thrombogenic theory»,  teorien om at hjerteinfarkt skyldes trombose i en kransarterie.


== Referanser ==
Aswandammen

Aswandammen er navnet på to demninger over Nilen ved byen Aswan i Egypt. Den første ble bygd av britene i perioden 1898–1902 og var ca. 40 meter høy.  Den andre dammen, som ble bygd i perioden 1960–70 sør for den første, skulle opprinnelig konstrueres med teknologisk og økonomisk hjelp fra USA. Denne hjelpen ble imidlertid trukket tilbake i 1956, da Egypt anerkjente Folkerepublikken Kina. Datidens Sovjetunionen kom i stedet inn og ga den nødvendige hjelpen for at dammen skulle bli bygd.
Dammen er 114 meter høy og over 3,6 km lang. Når vannstanden er høyest er Nassersjøen, verdens største kunstige innsjø, ca. 475 km lang og består av nesten 170 milliarder m³ – eller 170 km³ – vann. Denne er oppkalt etter Egypts daværende president, Gamal Abdel Nasser.


== Data ==
Aswandammen er 3 600 meter lang, 980 meter bred ved fundamentet, 40 m tykk øverst og 111 meter høy. Den har et volum på 43 million m³. Den har en kapasitet på 11 000 m³ vann pr sekund. Reservoaret som ligger bak dammen, Nassersjøen, er 550 km langt, 35 km bredt på det bredeste, har en vannoverflate på 5 250 km² og et vannvolum på 111 km³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk
Abu Simbel


== Eksterne lenker ==
IndustCards – Conventional hydroelectric power plants in Africa.
Gefirt

Gefirt (eller gefirtmål) er en av de viktigste typografiske lengdeenhetene. En gefirts bredde er lik skriftgraden, så i 9 punkters skrift er en gefirt 9 punkter lang, i 12 punkters skrift er en gefirt 12 punkter lang, osv. Ettersom gefirtmålet er relativt til skriftgraden, er det velegnet til å angi lengder som er proporsjonale med skriftgraden, som avsnittsinnrykk, mellomslag, tusenskiller, avstander mellom grunntall og enheter med mere.
Når en skal angi en brøkdel av en gefirts bredde er det vanlig å bruke en firkant (□) for å symbolisere en gefirt. Når det er underforstått at enheten er en gefirt brukes også prosent (%). For eksempel kan 15 % av en gefirt angis som 3⁄20□.
I norsk typografi brukes gefirtsinnrykk som avsnittsinnrykk, altså et innrykk med en gefirts bredde.
I Unicode er U+2003 (EM SPACE) symbolet for et mellomrom med en gefirts bredde. I HTML kan et slikt mellomrom angis med &emsp; eller &#x2003;.
Andre typografiske enheter knyttet til gefirt:
½ gefirt = 1 halvgefirt
⅓ gefirt = 1 drittel
¼ gefirt = 1 slis
Skriftgrad

Skriftgrad er den typografiske betegnelsen på skriftstørrelse. I typografisk sammenheng brukes gjerne bare betegnelsen grad. Skriftgraden er i dag normalt angitt i antall punkter, men tidligere brukte en navn på de forskjellige skriftgradene (se tabell). Et punkt i typografisk sammenheng er 0,376 mm.For 12 punkters skrift er altså skriftgraden 12 punkter. Bøker som skal leses av voksne settes normalt i en skriftgrad på 10, 11 eller 12 punkter. Aviser og tidsskrifter bruker gjerne en skriftgrad på 7, 8 eller 9 punkter.
Kolofonsiden i bøker angir ofte hvilken grad og kegel (linjeavstand) som er brukt. Dette angis som skriftgrad-skråstrek-kegel, for eksempel «10/12» (uttales «ti på tolv»), som betyr 10 punkters grad på 12 punkters kegel. Den eldre betegnelsen for «10/12» er «korpus grad på cicero kegel».
En gefirt er en typografiske lengdeenhet som er lik skriftgraden.
Josip Broz Tito

Josip Broz Tito (serbisk: Јосип Броз Тито, IPA: [jɔ̌sip brɔ̂ːz tîtɔ] lytt ) (født Josip Broz 7. mai 1892 i Kumrovec i Østerrike-Ungarn, død 4. mai 1980 i Ljubljana i Jugoslavia) var en jugoslavisk partisan, marskalk og kommunistisk politiker. Under andre verdenskrig ledet han de jugoslaviske partisanene som kjempet mot aksemaktenes okkupasjon av Jugoslavia. Etter krigen ble han statsleder i Den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia på livstid frem til han døde i 1980, formelt i rollene som statsminister 1945–1963 og president 1953–1980. Etter bruddet med Sovjetunionen i 1948 førte han en uavhengig kommunistisk politikk, mens han utenrikspolitisk stod for alliansefrihet.


== Tidlige år ==


== Andre verdenskrig ==

Da Jugoslavia ble trukket inn i andre verdenskrig som følge av at landet ble invadert av aksemaktene i april 1941, var kommunistene blant de første til å organisere motstandskampen. 10. april 1941 møttes det jugoslaviske politbyrået i Zagreb, hvor man besluttet å starte organisert motstand, og Tito ble valgt som leder for militærkomiteen.
Den 4. juli 1941 kom Tito med oppfordring til jugoslavene om å starte væpnet opprør mot nazistene.
Fra 1941 til 1945 var han kommandant for den jugoslaviske folkearmeen.
Den 5. april 1945 skrev Tito under en avtale med Sovjetunionen som tillot «midlertidig adgang for sovjetiske militære styrker på jugoslavisk territorium».


== Etterkrigstiden ==
Fra 1945 til 1953 var Tito president for regjeringen og utenriksdepartementet i FNRJ-regjeringen.
I 1948 oppsto en rekke uenigheter mellom det jugoslaviske kommunistpartiet og Stalin som endte i at landet brøt med Sovjetunionen.
Fra 13. januar 1953 til 1980 var Tito Jugoslavias eneveldige president.
I 1961 deltok han ved etableringen av Organisasjonen av alliansefrie nasjoner sammen med Gamal Abdel Nasser og Jawaharlal Nehru.


== Titos død ==
Tito døde i Ljubljana 4. mai 1980 og ble begravet i et mausoleum i Beograd, som bærer navnet «Blomstenes hus». Da Tito døde, startet spekulasjonene om hans etterfølgere ville være i stand til å holde den jugoslaviske føderasjon samlet. Etniske konflikter økte gradvis i årene etter, og til slutt kulminerte de i jugoslaviakrigene ett tiår senere.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Milovan Đilas: Tito - En kritisk biografi (Tiden, 1982)


== Se også ==
Titoisme
Komintern
Georgi Dimitrov
Fitzroy MacLean


== Eksterne lenker ==
(en) Josip Broz Tito – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Josip Broz Tito – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Josip Broz Tito på Internet Movie Database 
(sv) Josip Broz Tito i Svensk Filmdatabas 
(fr) Josip Broz Tito på Allociné 
(en) Josip Broz Tito hos The Movie Database 
(en) Josip Broz Tito på Discogs 
(en) Josip Broz Tito på MusicBrainz 
(en) Titoville
Martin Skramstad

Martin Skramstad (født 12. oktober 1967) var ordfører i Løten kommune fra 1999 til 2007. Skramstad representerer Senterpartiet. I perioden 2007-2011 var Skramstad valgt som medlem av Hedmark fylkesting.


== Referanser ==
Pakkesvitsjing

Når man prater om datanettverk og telekommunikasjon er pakkesvitsjing en måte å kommunisere på hvor pakker (meldinger eller deler av meldinger) hver for seg sendes via noder til mottakeren, uten først å ha opprettet en direkte kommunikasjonslinje.
Pakkesvitsjing ble oppfunnet av Donald Davies og Paul Baran tidlig på 1960-tallet. Noen hevder at Leonard Kleinrock også fant opp pakkesvitsjing, men Davies fortalte før han døde at Kleinrocks forskning egentlig var innen køalgoritmer, som er et viktig teoretisk prinsipp innen pakkesvjitsjing. Artiklene om Kleinrocks forskning inneholdt aldri informasjon som omhandlet det å dele opp en melding i flere deler, for så å sende dem gjennom nettverket hver for seg, noe som var hovedprinsippet bak Davies og Barans arbeid.
En pakke er et stykke informasjon med en adresse og annen informasjon, slik at det blir mulig å levere pakken til riktig sted i nettverket. En tilkobling til nettverket vil vanligvis levere en strøm av pakker bestående av data, som ikke nødvendigvis vil følge den samme veien i nettverket frem til mottakeren. Dette kan sammenlignes med å sende et brev; adressen er skrevet på utsiden av pakken, slik at det blir mulig for nettverket (postverket) å levere pakken til riktig mottaker.
Pakkene sendes den raskeste veien gjennom nettverket, og ikke alle pakker som blir sendt fra den sammen maskinen vil nødvendigvis følge den samme ruten. I mottakerenden vil en datamaskin sette sammen pakkene igjen slik de var i før de ble delt opp ved sending. Pakkesvitsjing er beregnet på å utnytte båndbredden i nettverket maksimalt, og samtidig sørge for at forsinkelsen holdes til et minimum.
Internett er et pakkesvitsjet nettverk som benytter seg av et protokollag som ligger over flere andre nettverksteknologier, se TCP/IP. Nyere mobilteknologier, som f.eks. GPRS, benytter seg også av pakkesvitsjing.


== Se også ==
ARPANET, forgjengeren til Internett
Linjesvitsjing, et alternativt prinsipp
Hans Borolien

Hans O. Borolien (født 5. mars 1860, død 4. desember 1952) var en gammeldansmusiker fra Sør-Fron i Gudbrandsdalen.
Hans kom fra husmannsplassen Isumløkken, men kjøpte etter foreldrenes død sitt eget småbruk høyt oppe i nørdre lia på 1890-tallet. Han startet først å spille på enrader trekkspill, men fikk rundt 1910 kjøpt seg en torader gjennom landhandler Amund Rudi. I løpet av de årene han spilte (fram til midten av 1920-tallet) lagde han flere toradermelodier, hvorav enkelte, som f.eks. «Boroligaloppen», fremdeles brukes – både i Gudbrandsdalen og ellers i landet.
Borolien var kjent som en dyktig musiker og tilhørte den gamle garden musikanter, som kunne lære seg en melodi etter gehør ved å høre andre spille, uten bruk av noter. En annen låt, som fremdeles brukes, er «Purka satt fast i grinda». Hans fikk trolig inspirasjon til de låtene han lagde både gjennom grammofonplater og ved at han hørte andre gammeldansmusikere spille opp til dans på forskjellige sammenkomster, som datidens fester og martnaer. 
Hans kunne gå milevis for å spille opp til dans og tjente seg mange gode slanter på den måten. En gang han hadde vært borte en stund kom han hjem med 150 kroner, som på den tiden var en god attåtinntekt for en småbruker. Han var gift med Ane Ekre (1858–1930) og fikk med henne 11 barn mellom 1878 og 1903. Et av hans oldebarn, Arne Vangen (1943–) fra Sør-Fron, spilte selv mange av oldefarens melodier på trekkspill og torader, og har lært opp mange unge gammeldansmusikere innen den gamle sjangeren i midt-Gudbransdalen.


== Referanser ==
Dronningmor

Tittelen dronningmor innehas ofte av moren til en herskende monark. Tittelens innhold består av dronning, som indikerer at tittelbæreren har vært dronning (oftest hustru av en konge), og mor, som indikerer tittelbærerens forhold til den herskende monarken.
I senere år knyttes denne tittelen særlig til den britiske dronningmoren Elizabeth Bowes-Lyon (1900–2002), som tok tittelen etter sin ektemanns død da datteren ble dronning Elisabeth II av Storbritannia.
Margaret av Storbritannia

Margaret av Storbritannia, også kalt prinsesse Margaret, grevinne av Snowdon (Princess Margaret, Countess of Snowdon, født Margaret Rose 21. august 1930 i Skottland, død 9. februar 2002 i London) var britisk prinsesse og medlem av den britiske kongefamilien. Hun var yngste datter av kong Georg VI (1895–1952) og dronning Elizabeth («dronningmoren», 1900–2002) og dermed lillesøster til dronning Elisabeth II (1926–2022).
Margaret fikk ikke gifte seg med sin store kjærlighet, Peter Townsend (1915–1995), fordi hun da ville mistet sin prinsessetittel. I stedet ble hun i 1960 gift med kjendisfotografen Anthony Armstrong-Jones (født 1930), som hun fikk barna David (3. november 1961) og Sarah (1. mai 1964) med. Prinsesse Margaret og Anthony skilte seg i 1978.
Hun hadde et stort talent for kunst og musikk. Hun håndterte pianoet som få andre, men fikk aldri den helt store utdannelsen. Prinsesse Margaret var i alle år en storrøyker, og mange skyldte på nettopp hennes røykevaner da hun fikk hjerneslag som 67-åring. Prinsesse Margaret kom seg aldri igjen, og fikk flere slag som førte til at hun til slutt havnet i rullestol, før hun døde 9. februar 2002.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Princess Margaret, Countess of Snowdon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Margaret av Storbritannia på Internet Movie Database 
(en) Margaret av Storbritannia hos The Movie Database 
(en) Margaret av Storbritannia hos The Peerage
Maud Farris-Luse

Maud Farris-Luse (født 21. januar 1887 i Morley i Michigan i USA, død 18. mars 2002 i Coldwater, Michigan) var rekordholder og rikskjendis for å ha vært verdens eldste person, da hun døde 115 år gammel.
Hun var datter av Franklin Davis og Della Johnson. Faren ble 62, mens moren ble 87. Hun giftet seg veldig ung med Jason Farris, som døde i 1951, 72 år gammel. De fikk 7 barn, men ingen av dem arvet morens usedvanlig sterke helse. Den eldste ble 82, mens de andre ble 77 eller yngre. Yngstedatter Lucille Bull døde i 2003, 75 år gammel.