jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dagfinn Føllesdal

Dagfinn Kåre Føllesdal (født 22. juni 1932 i Askim) er en norsk filosof. 
Han studerte matematikk, fysikk og astronomi i Oslo og Göttingen, og filosofi ved Harvard, hvor han tok doktorgraden i 1961. Han var assistent for Arne Næss og studerte under W. V. O. Quine. Føllesdal har vært professor ved Harvard, Universitetet i Oslo og Stanford, og gjesteprofessor ved Berkeley og Collège de France. Føllesdal er nå professor emeritus ved Institutt for filosofi, ide- og kunsthistorie og klassiske språk.I 1995 ble han tildelt Universitetet i Oslos forskningspris. Han er medlem av et stort antall akademier i Norge og utlandet, og har fått en rekke prestisjefulle priser. Det kongelige hoff kunngjorde 10. mars 2009 at kongen har utnevnt Føllesdal til kommandør av St. Olavs Orden «for hans innsats for filosofi og etikk.»Han er far til filosofen Andreas Føllesdal.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Dagfinn Føllesdal i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Dagfinn Føllesdal i BIBSYS
Evangeline Booth

Evangeline Cory Booth (født 25. desember 1865 i England, død 17. juli 1950 i New York) var Frelsesarmeens fjerde general i perioden 1934–39. 
Hun var datter av general William Booth, Frelsesarmeens grunnlegger, og Catherine Booth, samt søster til general Bramwell Booth. Hun var en av pådriverne i prosessen da broren ble pensjonert fra sin stilling, mot sin egen vilje.
Det meste av sitt liv bodde og arbeidet hun i USA, og hit reiste hun tilbake da hun ble pensjonert som frelsesoffiser.
Hun utgav flere bøker, blant annet Toward a Better World og Songs of the Evangel. Booth komponerte også hymnen «The World for God». I Norge blir hennes melodi til De kommer fra øst og vest mye sunget.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Evangeline Booth – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Evangeline Booth på Internet Movie Database 
(en) Evangeline Booth hos American National Biography
Skivemaneter

Skivemaneter er en orden av stormaneter. Til denne gruppen hører de mest kjente manetene i Norge.


== Norske skivemaneter ==
Familie Pelagiidae Gegenbaur, 1856
Kompassmanet (Chrysaora hysoscella (L., 1766)). Denne maneten har røde striper på den opptil 30 cm brede skiven. Den er vanlig lenger sør i Europa, men i Norge er den bare en sjelden gjest om høsten.
Pelagia noctiluca (Forsskål, 1775)
Familie Cyaneidae L. Agassiz, 1862
(Rød) brennmanet (Cyanea capillata (L., 1758).
Blå brennmanet (Cyanea lamarckii Péron & Leseur, 1810). I Europa finnes denne arten fra Biscaya til Island. I Norge er den funnet nord til Fosen i Trøndelag. Denne skiller seg lite fra rød brennmanet, men den er mindre, og har en blå farge.
Familie Aureliidae L. Agassiz, 1862
Glassmanet (Aurelia aurita (L., 1758).


== Se også ==
Kubemaneter
hydrozoer
Stormaneter (med glassmanet og brennmanet som er de to mest kjente manetene i Norge)
kammaneter


== Eksterne lenker ==
(en) Skivemaneter – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Skivemaneter i Encyclopedia of Life 
(en) Skivemaneter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Skivemaneter hos Artsdatabanken 
(sv) Skivemaneter hos Dyntaxa 
(en) Skivemaneter hos ITIS 
(en) Skivemaneter hos NCBI 
(en) Kategori:Semaeostomeae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Semaeostomeae – detaljert informasjon på Wikispecies
Kate Booth

Kate Booth (født 18. september 1858, død 9. mai 1955) var en engelsk frelsesoffiser og forkynner. Hun startet Frelsesarmeen i Frankrike i 1881, 23 år gammel. 
Hun het egentlig Catherine Booth, men for ikke å bli forvekslet med sin mor Catherine Booth blir hun gjerne kalt Kate. Hun var eldste datter av Catherine og William Booth, ekteparet som grunnla Frelsesarmeen. 
Kate Booth giftet seg i 1887 med sin nestkommanderende, Arthur Clibborn (1855–1939). Da var hun 28 og han 32 år gammel. De fikk ti barn sammen. I historien er hun derfor mest kjent som Catherine Booth-Clibborn. Ekteparet var stasjonert i flere land, der de hadde ansvaret for Frelsesarmeens arbeid. Kate Booth ble også kjent under tittelen Marsjalen (i noen kilder også kalt "Marskalken") og er en viktig figur i Frelsesarmeens tidlige historie. 


== Brudd ==
I 1902 forlot hun og hennes mann tjenesten som frelsesoffiserer, og var en kort tid under innflytelse av pinsepredikanten John Alexander Dowie (1847–1907). De bodde også i hans koloni Zion City utenfor Chicago. De brøt snart med Dowie, men vendte aldri tilbake til Frelsesarmeen. "Marsjallen" reiste i mange år som en uavhengig verdensevangelist, og besøkte også Norge. 
Arthur Booth Clibborn befant seg alltid i skyggen av sin hustru. Det gjør han også i den boka deres svigersønn James Strahan ga ut på 1930-tallet, og som stort sett handler om henne. 
Boka er også oversatt til norsk. Den kom i ny utgave på Hermon forlag i 2006 med tittelen "Marsjalen".


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Guds kvinnelike feltmarskalk
Palazzo Chiericati

Palazzo Chiericati er et palass i Vicenza som ble designet av den italienske renessansearkitekten Andrea Palladio. Palasset står på UNESCOs liste over verdensarven som ett av de 23 bygg i Vicenza som førte byen inn på listen.
Palasset ligger ved Piazza Matteotti som het Piazza dell'Isola da greven Girolamo Chiericati i 1550 startet arbeidet. Det ble ikke ferdig før i 1680 ettersom arbeidet ble stanset ved Chiericatis død i 1557. Chiericati var en av pådriverne til å få akseptert  Palladios design for loggiaen ved basilikaen som idag kalles Basilica Palladiana. Broren Giovanni Chiercati fikk noen år senere bygget Villa Chiercati også etter design av Palladio. 
Palasset er ett av de Palladio selv omtaler i Quatro libri.  
Piazza dell'Isola var markedsplass på 1500-tallet like ved havnen i elven. Chiericati fikk bruke en del av den offentlige tomten foran palasset til en loggia. I de eldste tegningene har Palladio latt loggiaen bare gå foran en del av fasaden, men i tegningene i Quatro libri dekker den hele fasaden, og slik er den også bygget. Loggian er i to etasjer, med doriske søyler i første etasje, og ioniske i annen.
I dag huser palasset et museum.


== Kilder ==
Andrea Palladio (2002). I Quattro Libri dell'Architettura (Engelsk oversettelse av Robert Tavernor og Richard Schofield utg.). MIT Press. ISBN 0-262-66133-0. 
Robert Tavenor (1991). Palladio and Palladianism. Thames & Hudson. ISBN 0-500-20242-7. 


== Eksterne lenker ==
(it) Offisielt nettsted 
(en) Palazzo Chiericati (Vicenza) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Claude Elwood Shannon

Claude Elwood Shannon (født 30. april 1916 i Petoskey, Michigan, død 24. februar 2001 i Medford, Massachusetts) var en amerikansk matematiker. Han regnes som grunnleggeren av informasjonsteorien med en artikkel utgitt i 1948. 
I 1932 ble han opptatt ved University of Michigan, Der han tok et kurs som introduserte ham til arbeider av George Boole. Han ble uteksaminert i 1936 med to bachelorgrader, en i elektroteknikk og en i matematikk. Deretter begynte han ved Massachusetts Institute of Technology (MIT), der han blant annet arbeidet med en analog datamaskin. 
Allerede i 1937, som 21-årig masterstudent ved MIT, skrev han en avhandling som viser at elektrisk anvendelse av boolsk algebra kunne benyttes til å konstruere og løse en hvilkensomhelst logisk, numerisk sammenheng. På grunn av dette er han kreditert som grunnlegger av både datamaskinteori og digital kretsteori. Ifølge noen var dette den viktigste, og også den mest berømte, masteravhandling i århundret.


== Samplingsteoremet ==
Formelt heter teoremet Nyquist–Shannons samplingsteorem, og det lyder:
Hvis en funksjon x(t) ikke inneholder frekvenser høyere enn B Herz, så er den fullstendig bestemt ved å angi ordinatene som en serie av punkter som ligger 1/(2B) sekunder fra hverandre.


== Referanser ==
Thongchai Jaidee

Denne artikkelen handler om en person fra Thailand; thailandsk navneskikk er slik at en person refereres til med fornavnet sitt (Thongchai) og ikke slektsnavnet sitt (Jaidee).Thongchai Jaidee (thai: ธงชัย ใจดี [tʰoŋ.t͡ɕʰaj t͡ɕaj.di:] født 8. november 1969) er en thailandsk golfspiller på Asiatouren og Europatouren. I februar 2004 ble han den første thailenderen til å vinne på Europatouren da han gikk seirende ut av Carlsberg Malaysian Open, som organiseres i samarbeid mellom Europatouren og Asiatouren. Året etter forsvarte han tittelen.


== Eksterne lenker ==
(en) Thongchai Jaidee – Olympedia 
(en) Thongchai Jaidee – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Thongchai Jaidee – PGA-touren 
(en) Thongchai Jaidee – Europatouren 
(en) Thongchai Jaidee – Japantouren 
(en) Thongchai Jaidee – Verdensrankingen
Irlands forsvar

Irlands forsvar består av tre forsvarsgrener med den offisielle betegnelsen Óglaigh na hÉireann, som gjerne oversettes til «Irlands frivillige» eller «Irlands krigere». Styrkenes øverstkommanderende er Irlands president, men forsvarsministeren har det politiske ansvaret.
Forsvaret består (pr. 2005) av:

Arm na hÉireann, den irske armeen, med 8500 soldater (samt 13 000 i arméreserven)
Cabhlach na hÉireann, den irske marinen, med 1050 soldater (samt 400 i marinereserven)
Aerchór na hÉireann, det irske flyvåpenet, med 930 soldater


== Forsvarets rolle ==
Irlands gunstige geografiske beliggenhet, på Den europeiske unions nordvestlige grense, betyr at en ekstern trussel eller fremtidig invasjon er svært usannsynlig. Landet har lang politisk tradisjon for pasifisme i væpnede konflikter, herunder nøytralitet under annen verdenskrig, og landets militære kapasitet er derfor relativt beskjeden. Irland har imidlertid lang tradisjon for deltagelse i FN-ledede fredsbevarende operasjoner. Forsvarets oppgaver omfatter:

Forberedelse til forsvar av landet mot væpnet angrep
Bistand til Garda Síochána (politiet), herunder opprettholdelse av statens indre sikkerhet.
Fredsbevaring, krisehåndtering og humanitær bistand til støtte for FN.
Fiskerikontroll, i overensstemmelse med landets forpliktelser etter EU-regelverket.
Diverse sivile beredskapsoppgaver på anmodning fra regjeringen, slik som redningstjeneste, luftambulanse, sikker lufttransport for regjeringsmedlemmer, assistanse ved naturlige og andre katastrofer, sørge for opprettholdelsen av samfunnsnødvendige tjenester, og bistand ved oljeforurensning til sjøs.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Military of the Republic of Ireland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Luftforsvarets materiell

Luftforsvarets materiell beskriver nåværende, tidligere og fremtidig materiell i Luftforsvaret.


== Materiell per 2022 ==
Luftforsvaret er i 2022 oppsatt med følgende fly og helikoptre:
Operativ = først operativ i Norge
I andre land med vesentlig større militære styrker enn Norge har gjerne hæren og marinen egne avdelinger for luftfartøyene de bruker, men i Norge er det kun Luftforsvaret som opererer luftfartøyer. Et  unntak er MUAS-droner, som opereres av Hæren.


=== Nylig utfaset materiell ===

Forsvaret la ut på sine hjemmesider i oktober 2022 en oversikt over materiell som nylig var blitt faset ut.


=== Transport- og tankfly via NATO-samarbeid ===
Norge har tre Boeing C-17 Globemaster III tunge militære transportfly tilgjengelige via Heavy Airlift Wing.
Airbus A330 MRTT (i samarbeid med Multinational Multi Role Tanker Transport Fleet).


=== Luftvern ===
Norwegian Advanced Surface-to-Air Missile System (NASAMS)


== Fremtidig materiell og utskiftninger ==
Luftforsvaret skal i årene som kommer få en del nytt materiell


=== Helikoptre ===
Det skulle anskaffes ytterligere 6 NH90 helikoptre (altså 14 totalt) til en nyopprettet skvadron (334 skvadron). Helikoptrene skulle stasjoneres på fregattene av Fridtjof Nansen-klassen, samt de helikopterbærende fartøyene til Kystvakten. Kontrakten ble imidlertid sagt hevet av norske myndigheter i juni 2022, som uttalte: «14 maritime helikoptre for bruk på kystvaktfartøyer og fregatter skulle etter planen vært levert innen 2008. Per i dag er det levert 8 helikoptre i endelig versjon. Helikoptrene som skulle fly 3 900 timer årlig, har i gjennomsnitt flydd 700 timer.»
Rednigshelikoptertjenestens Westland Sea King skal fases ut  og erstattes med  AgustaWestland AW101 SAR Queen (16 stk) De første helikoptrene overtok for Sea King i september 2020, og skal gradvis fases inn videre mot 2022.


=== Fly ===
Den største forandringen i flyflåten for Luftforsvaret er planlagt å skje i 2022.

5 stk P-8 Poseidon ble levert i 2021-22. Disse vil erstatte samtlige P-3 Orion (6 stk) og DA-20 fly som brukes til elektronisk krigføring (2 stk) i 2022-23.


== Tidligere materiell ==
Historisk har Luftforsvaret brukt følgende materiell. Tallene er sammenlagt, og ikke i tjeneste på én gang. Listen er ikke uttømmende.


=== Fly ===


=== Helikoptre ===


=== Luftvernbatterier ===
Nike - Nikebataljonen brukte Nike Ajax (1960 - 1969) og deretter Nike Hercules (1969 - 1991)
NORSOL: Norwegian Adapted Hawk (1986 - 1995) og Bofors 40 mm automatkanon type L70


== Se også ==
Liste over Hærens utrustning


== Referanser ==
Milkshake

Milkshake er en drikk laget av pisket melk, fruktsaft eller andre smakstilsetninger. Selve navnet kommer fra engelsk og betyr direkte oversatt «ristet/skaket melk». Tilleggsingredienser er ofte sukker og  iskrem som gir en tykkere konsistens.
Milkshake har vunnet stor popularitet på alle kontinenter og i de fleste kulturer. Drikken finnes i et utall smaksvarianter. I de store hurtigmat-kjedene er milkshake med smak av vanilje, sjokolade og jordbær de vanligst forekommende.
Prosessrett

Prosessrett er de rettsregler som gjelder for domstolsprosesser. Prosess er i juridisk forstand en betegnelse for det rettsområdet som gir regler om føring av saker ved en domstol eller annet tvisteløsningsorgan. Man skiller mellom straffeprosess, som er regler som blir anvendt i straffesaker, og sivilprosess, som brukes i sivile tvister.


== Kilder ==
Knophs innføring i Norges rett, kapittel om rettshåndhevelsen


== Se også ==
Norsk prosessrett
Norbert Reithofer

Norbert Reithofer (født 28. mai 1956) er en tysk bedriftsleder, og har siden siden 1. september 2006 vært konsernsjef for BMW Group.
Reithofer har arbeidet hos BMW siden 1987, hvor han blant annet har vært teknisk direktør på BMWs fabrikk i Sør-Afrika og sjef for BMW Manufacturing Corporation i USA. Fra 2000 hadde Reithofer ansvaret for produksjonen og etterfulgt i 2006 Helmut Panke som konsernsjef.
Reithofer ble i 2010 utnevnt til medlem av Den bayerske fortjenstorden.


== Referanser ==
Tvisteløsningsorgan

Tvisteløsningsorgan er en samlebetegnelse på domstolene og andre offentlige eller private organer for å løse tvisteforhold mellom fysiske eller juridiske personer.
Konfliktrådet er et slikt organ som vanligvis ikke blir betegnet som en domstol, mens et forliksråd i visse tilfelle kan avsi en dom som kan få virkning tilsvarende som en dom avsagt av en vanlig domstol, dvs. tingrett, lagmannsrett eller Høyesterett.
I tilknytning til Forbrukerrådet er det tvisteløsningsorganer som har offisiell status.
I sivile (dvs. ikke strafferettslige) tvister med såkalt fri rådighet over saksgjenstanden, kan partene i vid utstrekning bli enige om å la tvisten bli avgjort ved voldgift (med én eller flere voldgiftsdommere), av en oppmann eller av en person som partene selv utpeker til å starte med å megle, og til eventuelt å ende med å ta en avgjørelse dersom meglingen ikke lykkes.
Behovet for tvisteløsningsorganer som alternativer til domstoler skyldes dels at domstolsbehandling kan ta lang tid – opp til flere år fra stevning til tingrett og anke videre til lagmannsrett og Høyesterett. Dels skyldes behovet at partene kan ønske mindre offentlighet under tvisteløsningen enn ved de ordinære domstolene. Dels kan partene ha ønske om å ville påvirke valget av person(er) til å løse tvisten, i større utstrekning enn det er mulig ved de ordinære domstolene.
Sjampo

For ishockeyspilleren, se Espen «Shampo» Knutsen
Sjampo, er et kosmetikkprodukt som brukes for å rense hodehår og hodebunn for uønsket fett (talg), smuss, olje, hudpartikler, flass og partikler fra luften som over tid bygger seg opp i hår og i hodebunn. Sjampo er ofte tilsatt parfyme. Sammen med vann danner sjampo et skum som fjerner urenhetene. Samtidig er det viktig at en sjampo ikke fjerner for mye av det naturlige talget (sebum) som er en forutsetning for normal hårvekst. 
Sjampo er mest alminnelig i væskeform med varierende viskositet, men finnes også i fast form, som gel, pasta eller krem og som tørrsjampo.
Navnet kommer opprinnelig fra hindi hvorfra det senere er blitt opptatt i engelsk der navnet skrives shampoo. Opprinnelig betydning betyr å gni eller massere.
Ingrediensene i sjampo kan være så mange, de store kosmetikkselskapene opererer med ulike kjemiske sammensetninger og virkestoffer. Felles for alle sjampoer er at de skal bidra til å tilføre håret en følelse av friskhet og renhet. De ulike oppskriftene retter seg mot forskjellige hårtyper. Sjampoprodusentene bruker årlig store summer på å markedsføre sjampoproduktene sine for å fortelle forbrukerne hvilke egenskaper deres seneste sjampoforskning kan tilføre håret.
Anvendelse: Sjampoen brukes helst i vått hår. Etter en kort massasje skylles produktet ut med vann. Produsentene fraråder oftest å få middelet i øyet da dette kan fremkalle en ganske ubehagelig svie.


== Eksterne lenker ==
(en) Shampoo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stevning

En stevning er et dokument som inngis til en domstol for å starte en rettssak.  Ordet vitnestevning brukes om en formell innkalling til en person om å vitne for en domstol.I lovgivningen er det stilt bestemte krav til hva en stevning må inneholde for at en domstol skal kunne behandle den.   Det er blant annet krav om klar betegnelse av partene og av hva den som starter saken (saksøker) vil ha dom for. Domstolens personell kan hjelpe den som selv vil sette opp en stevning. De fleste saksøkere bruker imidlertid en advokat til å bistå seg med stevning og søksmål.
En stevning som inngis til domstolen, og som ikke oppfyller lovens krav, vil bli avvist av domstolen hvis feilen ikke rettes innen en fastsatt frist.En stevning starter normalt en sivil sak for en tingrett eller for en voldgiftsrett. Men også privat straffesak anlegges ved stevning.En stevning må følges opp av motparten (saksøkte) med et tilsvar innen den fristen som retten fastsetter, for å unngå at det blir avsagt en uteblivelsesdom i favør av saksøker.


== Muntlig stevning ==
En stevning kan anlegges muntlig i retten.
 Dette kan ikke skje via telefon men må skje ved fysisk oppmøte i retten.  Både saksøker og den av rettens medarbeidere som har satt opp stevningen skal skrive under på stevningen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hov, Jo (1999). Rettergang I. Sivil- og straffeprosess. Oslo: Papinian. s. 101-102, 139-141 og 196. ISBN 8291060088. 
Ot.prp.nr. 51 (2004-2005). Regjeringen. Se merknad til § 9-2, s. 392.
NOU 2001:32 kap. 9. Regjeringen s. 745-748.


== Eksterne lenker ==
Store norske leksikon om stevning.
Skjema for stevning til tingretten hvis saken ikke har vært behandlet i forliksrådet.
Skjema for stevning hvis saken har vært behandlet i forliksrådet.
Moderne femkamp under Sommer-OL 1960

Øvelsene i moderne femkamp under Sommer-OL 1960 i Roma ble avholdt fra 26. august til 31. august.


== Medaljer ==


== Resultater ==


=== Individuelt ===
60 deltagere, hvor 58 fullførte, fra 23 nasjoner.


=== Lag ===
17 lag.


== Eksterne lenker ==
Resultater og profilside Arkivert 13. august 2009 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
Prise

Prise kommer av det franske ordet prendre, som betyr «å ta». Det er brukt som begrep for erobring av fiendtlig skip eller last. En prise er med andre ord et kapret fartøy, som bemmannes med et prisemannskap, slik at skipet kunne seiles til nærmeste havn. 
En erobret prise kunne bli solgt ved en såkalt prisedomstol, som fastsatte verdi på skip og last. Private spekulanter kjøpte ofte opp prisefartøyer, solgte lasten med fortjeneste, og eventuelt også skipet. Skipet kunne også bli satt inn i kjøpers egen flåte, som handelsfartøy eller som et kaperfartøy. 
Kjøpesummen ble fordelt etter bestemte regler blant mannskapet på kaperbåten, eller eventuelt marinefartøyet som hadde erobret prisen. Normalt gikk også en viss andel av pengene til staten, dersom prisen var et resultat av kaperfart. Offiserer fikk størstedelen av prisepengene, som så ble fordelt nedover på mannskapet etter rang. 
En sjøoffiser på et krigsskip kan kreve prisepenger for erobrede fartøyer, både krigsskip og handelfartøyer med deres last av skyts eller verdisaker.


== Priser i nyere tid ==
Etter at kaperfart ble forbudt rundt 1850, sank antallet priser drastisk. Nå kunne ikke lenger sjørøveri mot enkelte lands fartøyer legaliseres, og det var opp til marinestyrkene i hvert enkelt land å ta eventuelle priser. Under første verdenskrig tok tyske ubåter priser, i form av handelsfartøyer, men det var helst når de var såpass nær land at ubåt og handelsfartøy sammen kunne nå havn. Utfordringen ved å føre en prise til havn er gjerne mannskapsmangel – en ubåt har svært begrenset mannskap og det kan være vanskelig å avse så mange som er nødvendig for å holde kontroll og føre en erobret prise tilbake til land. 


== Eksterne lenker ==
(en) Prize law – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Jan Inge Sørbø

Jan Inge Sørbø (født 16. september 1954 på Bru i Rennesøy kommune, Rogaland) er en norsk litteraturviter, forfatter og journalist. Han er  professor ved Institutt for sosialfag ved Høgskulen i Volda og har dessuten vært professor ved Nordisk institutt ved Universitetet i Bergen og ved NLA Høgskolen. 
Sørbø er utdanna ved Universitetet i Bergen, der han tok hovedfag i litteraturvitenskap i 1982. I 1998 avla han doktorgraden på Arnold Eidslott og Theodor W. Adorno. Han underviser i norsk ved Høgskulen i Volda og er ellers aktiv som kulturjournalist. 
Sørbø debuterte skjønnlitterært i 1986 med diktsamlinga Lågt skydekke, og har gitt ut fire diktsamlinger og romanen Til Elise, foruten de biografiske romanene Alexander om Alexander Kielland og Symfoni No. 3, opus 41 om Fartein Valen. Han har skrevet biografien til filosofen Hans Skjervheim og lyrikeren Olav Aukrust, og analyser av forfatterskapene til Arnold Eidslott, Alfred Hauge, Ronald Fangen og Alexander Kielland. Sørbø har for øvrig interessert seg for fenomener som vekkelseskristendom og New Age, og har skrevet bøker om nyreligiøsitet. 
I 2020 ble han utnevnt som medlem av regjeringens ytringsfrihetskommisjon.


== Bibliografi ==
RomanerAlexander, 1991.
Til Elise, 1998.
Symfoni No. 3, opus 41, 2006DiktLågt skydekke, 1986.
Babettes gjester, 1988.
Blåmalar og litt lakkerar, 1993.
Den sjette timen, 1997.FaglitteraturBlomsterbarn i kyrkja, 1985.
Svar til ein sjaman. New Age, overmennesket – og ei kyrkje på flukt, 1988.
Offentleg samtale. Presse-etiske grunnspørsmål, 1991.
Kva er god kommunaljournalistikk? 1993.
Essay om teologi og litteratur, 1994.
"Høstet på himlens skråninger". Sju essay om Arnold Eidslott, 1996.
"Over dype svelg". Eit essay om Ronald Fangens aktualitet, 1999.
Angen av bork og ein brennande einerbusk. Om Alfred Hauges forfattarskap, 2001.
Hans Skjervheim. Ein intellektuell biografi, 2002.
Frå gamle fjell til magma. Linjer i nynorsk lyrikk, 2004.
Kielland som melodramatikar, 2005.
Ørneflukt og ormegard. Ein biografi om Olav Aukrust, 2009
Lyset frå fars ansikt. Refleksjonar ved livets slutt, 2010
Til trøyst. Å gje språk til psykiske kriser, 2013
Arne Garborg. Frå bleike myr til alveland, 2015


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Jan Inge Sørbø i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Om Sørbø på Gyldendal
Aftenposten
Dagbladet
Bærefrekvens

Bærefrekvens er en betegnelse for den nominelle frekvensen av en bærebølge. Frekvensen kan endres som følge av modulasjon, men midles den over et tidsrom som er betydelig lengre enn inversen av båndbredden, så vil den være tilsynelatende konstant. Ved noen modulasjonsformer vil ikke bærefrekvensen være en enkelt frekvens, men et frekvensbånd. I disse tilfellene blir gjerne sentrum av frekvensbåndet omtalt som bærefrekvensen.