P.H. Holtermann

Peter Høier Holtermann (født 1820 på Austrått, død 1865 i Christiania) var en norsk arkitekt, kjent i Berlin som «Den norske Bjørn» på grunn av sin ruvende og kraftige kroppsbygning. Holtermann var en Norges første arkitekter født i landet.

Han gikk i tømmermannslære i Christiania parallelt med at han var elev ved Den kongelige Tegneskole. Han var arkitektstudent i ved Königliche Bauschule, Berlin 1842-46. Holtermann var deretter på studietur til Dresden, München, Tirol, Sveits og Strassbourg samt byer langs Rhinen. Holtermann sto modell for predikanten i Adolph Tidemands «Haugianerne». Lorentz Dietrichson skriver at Tidemand malte et portrett av Holtermann. Han etablerte egen arkitektvirksomhet i Christiania i 1846.

Holtermann tegnet nye kirkebygg og var den første som gjorde oppmålinger av gamle bygninger (stavkirker og tømmerhus) for Fortidsminneforeningen (Georg Andreas Bull gjorde dette senere i større omfang). På reise sammen med Nicolay Nicolaysen (formann i Fortidsminneforeningen) sommeren 1848 påviste Holtermann at de fleste stavkirkene opprinnelig hadde hatt åpne takstoler. Nicolaysen skrev beretningen «Iagttagelser paa en Reise i Sommeren 1848» i Fortidsminneforeningens årsrapport fro 1848. Nicolaysens og Holtermanns reise sommeren 1848 innledet den målrettede dokumentasjonen av Norges bygningsarv. De reiste gjennom amtene Jarlsberg og Larvik og Bratsberg, over fjellet til Odda og til Bergen. Retur til Christiania gikk via Voss, Vik i Sogn, Lærdal og Hallingdal. Rapporten fra reisen konsentrerte seg om stavkirker og stabbur, og fremstillingen i rapporten tyder på at mye av dette var ukjent stoff. Georg Bull og Christian Christie gjorde reiser med samme formål på 1850-tallet. Reisen i 1848 fulgte i store trekk samme rute som Johannes Flintoe og I.C. Dahl omkring 25 år tidligere. Nicolaysen og Holtermann besøkte blant annet Eidsborg stavkirke der Holtermann undersøkte takkonstruksjonen. Lorentz Dietrichson brukte Holtermanns tegninger i sitt store verk De norske stavkirker (1892). Holtermann besøkte senere stavkirkene Hopperstad, Stedje og Kaupanger der han gjorde samme observasjoner:
ved Undersøgelsen af Tagverket gjorde Hr. Holtermann en interessant Opdagelse. Sperrerne ere nemlig omhyggelig afhøvlede og listede, hvilket aabenbart viser, at de engang have været synlige. Dette har haft noget ganske andet opløftende ved sig, end det nuværende plane Loft, som hviler paa Tværtræerne, der maae være senere Tilsætninger.

Fortidsminneforeningens årsberetning for 1855 inkluderte Holtermanns tegninger av Eidsborg stavkirke sammen med tegninger av blant annet Garmo og Ringebu stavkirker. Holtermanns ombygginger og restaureringer av gamle kirker beskrives som hardhendt. Holtermann laget på 1850-taller planer for å bygge om den middelalderske Tanum kirke til korskirke. De to første teglsteinskirkene i Akershus ble tegnet av Holtermann som var tidlig ute med den nye stilen. Holtermann var involvert i planlegging av Ås kirke, men J.W. Nordan fikk det endelige oppdraget. Han døde i 1865 etter å ha fått en skade av å slå hodet i en loftsbjelke.Han var sønn av Ove Bjelke Holtermann (innehaver av Austrått-godset) og Elisabeth Throne, og han tilhørte slekten Holtermann som hadde eid Austrått siden oldefaren Hans Holtermann kjøpte godset i 1760. Nevøen Ove Bjelke Holtermann (født 1852) var arkitekt, tegnlærer, assistent hos Georg Andreas Bull (fra 1890) og bygningsinspektør i Kristiania.I Christiania var han trolig en kjent arkitekt og del av den intellektuelle krets i nasjonalromantikken. Han var involvert i arbeidet med å redde og sette i stand Gamle Aker kirke. På oppdrag Fortidsminneforeningen laget Holtermann i 1852 oppmålingstegninger. I 1851 laget Holtermann oppmålingstegninger av Håkonshallen. Georg Andreas Bull var trolig assistent hos Holtermann før Bull etablerte eget kontor. Sammen med Heinrich Ernst Schirmer laget Holtermann forslag til utvidelse av Rikshospitalet i Empirekvartalet til konkurransen utlyst i 1850. Christian H. Grosch vant konkurransen med sitt forslag.Han var formann i Polyteknisk forening 1862-1865. Holtermann var medlem av Fortidsminneforeningens direksjon fra 1850.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Arbeider ==

Arbeiderboliger på Hammersborg (1852)
Norges landbrukshøgskole på Ås (1854–59)
Christiania Seildugsfabrik (1856) oppført i rød teglstein
Akerselvens Klædefabrik (1865)
Rådhuset og Latinskolen i Tromsø (1862–65)
Molde amtssykehus
Bogstad gård, ombygging/utbedring, bare deler er bevart..


=== Kirker ===
Haslum kirke (ombygging og restaurering 1853)
Nes kirke (Akershus) 1860
Aremark kirke 1861
Os kirke 1862
Saltdal kirke 1862
Treungen kirke 1863
Holla kirke 1865-67
Gjesåsen kirke 1863
Bryn kirke (Bærum) 1861 
Holla kirke 1867


== Referanser ==


== Kilder ==
Plan- og bygningsetatens byggesaksarkiv
Stadskonduktørens journal