jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Brudespore

Brudespore (Gymnadenia conopsea) eller engbrudespore er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien).


== Utseende ==

Brudespore er en meget elegant orkidé, som de fleste antagelig har sett en eller annen gang. For mange er nok det likevel uforvarende. Den blir opp mot en halv meter høy, med et aks bestående av mange rosa (eller sjelden hvite) blomster. To av blomsterdekkbladene står ut til hver sin side, samtidig som underleppa er ganske bred og kort. Det som er mest tydelig er den lange sporen som stikker ut fra hver blomst, og inneholder nektar. Brudespore har velduftende blomster, men dette er et subjektivt kjennetegn.
Opp etter hele stengelen sitter det lange, lysegrønne blad. Til sammen gir planta et ganske pent inntrykk. Utseendet til brudespore kan variere svært, fra store, staselige planter i Frierflogene naturreservat i Porsgrunn til små, fargerike innslag på fjellmyrer i Grimsdalen. Brudespore kan også hybridisere med svartkurle, og denne hybriden kalles brudekurle.


== Forekomster i Norge ==
Brudespore er altså en vanlig orkidé i Norge, men samtidig må den ha litt kalk i jorda. Dermed finnes den ikke overalt, men habitatet varierer helt fra knastørr skog til søkkvåt myr. Brudespore var tidligere vanlig på ugjødsla slåtteenger i kalkrike strøk.
I dag vokser brudespore spredt over hele landet, og hyppigheten av forekomster tynnes ut der det er grunnfjellsområder. Det er ikke en freda plante, og den er i rødlistevurderingen 2021 regnet som livskraftig (LC).


== Systematikk ==
Brudespore var tidligere inndelt i to underarter, nominatunderarten Gymnadenia conopsea ssp. conopsea, kalt engbrudespore, og underarten Gymnadenia conopsea ssp. densiflora, kalt praktbrudespore. I forbindelse med rødlistearbeidet i 2021 ble imidlertid de to underartene vurdert til å være separate arter i brudesporeslekta. Både engbrudespore og brudespore betegner nå arten Gymnadenia conopsea, med brudespore som det normerte navnet, mens praktbrudespore er navn på arten Gymnadenia densiflora, som er oppført på rødlista som nær truet (NT).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Brudespore i Encyclopedia of Life 
(en) Brudespore i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Brudespore hos Artsdatabanken 
(sv) Brudespore hos Dyntaxa 
(en) Brudespore hos ITIS 
(en) Brudespore hos NCBI 
(en) Brudespore hos The International Plant Names Index 
(en) Brudespore hos Tropicos 
(en) Kategori:Gymnadenia conopsea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Gymnadenia conopsea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gymnadenia conopsea – detaljert informasjon på Wikispecies
Hvitkurleslekta

Hvitkurleslekta (Pseudorchis, tidligere Leucorchis), er en slekt i orkidéfamilien (marihandfamilien). Tidligere hadde slekta bare en art i Norge, men arten var delt opp i to underarter. De to underartene skiltes tydelig både på økologi og utseende, og det var vanlig å behandle dem hver for seg. I dag er de to underartene ført til hver sin art. De to artene er:

hvitkurle (Pseudorchis albida)
fjellhvitkurle (Pseudorchis straminea)


== Eksterne lenker ==
(en) Hvitkurleslekta i Encyclopedia of Life 
(en) Hvitkurleslekta i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hvitkurleslekta hos Artsdatabanken 
(sv) Hvitkurleslekta hos Dyntaxa 
(en) Hvitkurleslekta hos ITIS 
(en) Hvitkurleslekta hos NCBI 
(en) Hvitkurleslekta hos The International Plant Names Index 
(en) Hvitkurleslekta hos Tropicos 
(en) Kategori:Pseudorchis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pseudorchis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pseudorchis – detaljert informasjon på Wikispecies
Kittelsbukt

Kittelsbukt er en del av Arendal havn og ligger i Arendal, mellom Tyholmen og fastlandet. I dag er bare en liten rest av Kittelsbukt tilbake, resten er gjenfylt og for en stor del bebygd . Opprinnelig gikk Kittelsbukt helt til kanten av Peder Thomassons gate der det var kai. Trefoldighetskirken hadde opprinnelig et stort vannspeil i Kittelsbukt foran sin hovedfasade.
Kittelsbukt var så sent som i 1930-årene en viktig del av Arendal havn. Hit kom alle de små rutebåtene som trafikkerte skjærgården og Nidelva.
Kittelsbukt ble gjenfylt med sand fra Hovekilen på Tromøy i mai 1949, og den store sandflaten fikk navnet Sanden. Navnet ble beholdt selv om det senere ble afaltert. Den delen som var nærmest Peder Thomassons gate ble brukt til Arendal rutebilstasjon, mens resten var parkeringsplass for kjøpesenteret Amfi Arena (i dag: Alti Arendal), og behold navnet Sanden. Parkeringsplassen ble senere brukt til utvidelse av kjøpesenteret, og Sanden er nå borte. Der rutebilstasjonen var ligger nå Arendal rådhus og kulturhus bygd med Sam Eydes plass foran. 
Den ytterste delen av Kittelsbukt eksisterer ennå og brukes som småbåthavn. Det er et stort engasjement for å bevare gjenværende arealer med vannspeil i Arendal samt å utvide med en kanal som forbinder Kittelsbukt med Pollen.


== Referanser ==
24. serierunde i Tippeligaen 2006

24. serierunde i Tippeligaen 2006 startet med seks kamper den 22. oktober, mens oppgjøret mellom Lillestrøm og Tromsø ble spilt den 23. oktober.


== Resultater ==


== Referanser ==
25. serierunde i Tippeligaen 2006

25. serierunde i Tippeligaen 2006 var en full runde, hvor alle syv kamper ble spilt samtidig den 28. oktober grunnet at ingen kunne spille på resultatet av andre kamper.Rosenborg ble etter denne runden seriemester i Tippeligaen 2006, mens Brann ble tildelt sølvmedalje.


== Resultater ==


== Referanser ==
Liste over fylker i New Jersey

Liste over fylker i New Jersey. Det er 21 fylker i den amerikanske delstaten New Jersey.


== Referanser ==
Liste over fylker i Nord-Dakota

Liste over fylker i Nord-Dakota. Det er 53 fylker i den amerikanske delstaten Nord-Dakota.


== Referanser ==
Liste over fylker i Sør-Carolina

Liste over fylker i Sør-Carolina. Det er 46 fylker i den amerikanske delstaten Sør-Carolina.


== Referanser ==
Michael Staines

Michael Staines (født 1885, død 1955) var en irsk republikaner og politiker.
Stained ble født i Newport i Mayo, hvor hans far gjorde tjeneste i Royal Irish Constabulary.
Han meldte seg i 1902 inn i Irish Republican Brotherhood (IRB), og var 1921–1922 medlem av organisasjonens øverste råd. Han var under påskeopprøret i 1916 kvartermester i General Post Office, og ble arrestert etter kapitulasjonen. Etter et opphold i Frongoch interneringsleir ble han var parlamentsvalget i 1918 valgt inn i Det britiske parlamentet som representant for Sinn Féin. Som de andre Sinn Féin-representantene nektet han å ta sitt sete, og ble i stedet med på opprettelsen av Dáil Éireann. Han ble også alderman i Dublin og hadde andre offentlige verv.
I 1922 ble han den første Commissioner for Garda Síochána.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Michael Staines hos Hansards parlamentsdebatter 
(en) Michael Staines hos Oireachtas, Irlands parlament
Carlos Ruiz Zafón

Carlos Ruiz Zafón (født i 25. september 1964 i Barcelona i Spania, død 19. juni 2020) var en spansk forfatter. 
Carlos Ruiz Zafón studerte informasjonsvitenskap og arbeidet i et PR-byrå i Barcelona, før han i 1994 ble forfatter på heltid og flyttet til Los Angeles i USA. I tillegg til sitt forfatterskap skrev han filmmanus og arbeidet som journalist for de spanske avisene El País og La Vanguardia.
Hans første roman, El príncipe de la niebla (1993) (Tåkens hersker, 2017), gav ham Edebé-prisen for skjønnlitteratur for unge voksne. 
Ruiz Zafóns hadde suksess med sin første roman for voksne: La sombra de viento (Vindens skygge, 2001). Den ble oversatt til mer enn 30 språk, utgitt i 50 land og solgt i mer enn ti millioner eksemplarer, hvorav en million bare i Spania. I Norge solgte den i over 200 000 eksemplarer.I 2008 kom Engelens spill, som foregår før Vindens skygge, men har med noen av de samme karakterene og også utspiller seg i Barcelona. Den første helgen solgte den over 250 000 eksemplarer i Spania. Den norske utgaven kom høsten 2008, og er oversatt av ekteparet Kjell og Kari Risvik, som også oversatte Vindens skygge. 
Den tredje romanen i denne serien, Himmelens fange, utkom i Spania i 2011, og kom på norsk i 2012. Denne boken, som også er oversatt av ekteparet Risvik, er en oppfølger til begge de foregående bøkene i serien.
El laberinto de los espíritus er den fjerde og siste boken i De glemte bøkers kirkegård-serien, og kom ut på spansk i 2016. Boken er ikke oversatt til norsk, men den engelske oversettelsen, The Labyrinth of Spirits, kom ut i 2018.


== Bibliografi ==
El príncipe de la niebla – ungdomsroman (1993) / Norsk oversettelse: Tåkens hersker (2017)
El palacio de medianoche – ungdomsroman (1994)
Las luces de septiembre – ungdomsroman (1995)
Marina – ungdomsroman (1999)
La sombra del viento – roman (2001) / Norsk oversettelse: Vindens skygge (2004)
El juego del ángel – roman (2008) / Norsk oversettelse: Engelens spill (2008)
El prisionero del cielo – roman (2011) / Norsk oversettelse: Himmelens fange (2012)
El laberinto de los espíritus – roman (2016) / Engelsk oversettelse: The Labyrinth of Spirits (2018)


== Priser ==
Premio Edebé de Literatura Juvenil 1993, for El príncipe de la niebla
Årets bok 2002 (La Vanguardia), for La sombra de viento
The Original Voices Award for Fiction 2004, for The Shadow of the Wind (La sombra de viento)
The Barry Award for Best First Novel (første utgivelse i USA) 2005, for The Shadow of the Wind (La sombra de viento)
Book Sense Book of the Year Honor 2005, for The Shadow of the Wind (La sombra del viento)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Carlos Ruiz Zafón – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om forfatteren på Gyldendal.no
(es) Biografi
(es) Den offisielle nettsiden for Vindens skygge Wikiquote: Carlos Ruiz Zafón – sitater
Berlin Brandenburg lufthavn

Berlin Brandenburg lufthavn (IATA-flyplasskode BER, fullstendig navn Flughafen Berlin Brandenburg  «Willy Brandt») er en lufthavn på grensen mellom delstatene Berlin og Brandenburg i Tyskland. 
Lufthavnen er en utvidelse av Berlin-Schönefeld lufthavn og ligger derfor delvis samme sted. Den skulle opprinnelig åpne i 2011, men åpnet først 31. oktober 2020 etter en rekke utsettelser.Lufthavnen har to parallelle rullebaner, en på 4 000 meter og en på 3 600 meter. Disse betjenes av tre terminaler (1, 2 og 5). Kontrolltårnet på 72 meter betjenes av Deutsche Flugsicherung.


== Bakgrunn ==
Arbeidene ble påbegynt 5. september 2006 og det var planlagt å åpne lufthavnen 3. juni 2012. Den 8. mai 2012 ble det kunngjort at åpningen var utsatt med minst to måneder. Grunnen var at brannvernteknikken ikke kunne fungere tilfredsstillende innen den planlagte åpningsdatoen. Lufthavnen skulle erstatte Schönefeld lufthavn sammen med Berlins øvrige lufthavner Tegel lufthavn (stengt i november 2020) og Tempelhof lufthavn (stengt i oktober 2008).
17. mai 2012 erklærte Berlins regjeringssjef Klaus Wowereit at lufthavnen skulle tas i bruk 17. mars 2013.
Senere ble åpningsdatoen satt til 27. oktober 2013. Den 6. januar 2013 ble det offentliggjort at lufthavnen ikke kunne åpnes til planlagt tidspunkt, på grunn av graverende, «nesten grufulle» problemer. Lufthavnen ble tatt i bruk 31. oktober 2020, mens Berlin–Tegel internasjonale lufthavn ble stengt som planlagt 8. november samme år.


== Adkomst ==
Flughafen Berlin Brandenburg stasjon er en underjordisk jernbanestasjon innenfor flyplassområdet. Den vil betjene internasjonal fjerntrafikk, regiontrafikk og S-Bahn-trafikk. Regiontrafikken blir supplert med busslinjer.
Lufthavnen er tilknyttet veinettet via et eget kryss på motorveien A 113. Gods- og persontrafikk skilles i et trafikknutepunkt et stykke øst for terminalen. Det har blitt innrettet 10 000 parkeringsplasser for kunder og 5 000 for ansatte.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Berlin Brandenburg Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Flughafen Berlin Brandenburg – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Punktfeste

Et punktfeste er en variant av en festetomt. Et punktfeste er registrert i matrikkelen med et festenummer under et gårdsnummer og bruksnummer. Betegnelsen ble etablert i forbindelse med innføringen av «delingsloven» i 1980. Betegnelsen innebærer at tomten (normalt en hyttetomt) har et leieforhold til en grunneiendom. Eieren av punktfestet betaler derfor en (normalt årlig) festeavgift til grunneieren av det bruksnummeret som festet er registrert under.
Det som særtegner et punktfeste er at det ikke har eiendomsgrenser (eller rettighetsgrenser) i marken.
Eiendommen er markert med et sentralpunkt, som skal ligge innenfor bebyggelsen på tomten. Når det gjelder areal gjelder Lov om tomtefeste, §16. Fysisk råderett tredje punktum.
§ 16.Fysisk råderett
Ved feste av tomt til bustadhus og fritidshus har festaren same fysiske råderett over festetomta til bruk innanfor festeføremålet som ein eigar har, så langt ikkje anna fylgjer av det som er avtalt. Er det avtalt at festaren ikkje kan hogge ned tre på tomta, kan festaren likevel krevje at bortfestaren i rimeleg mon tek bort tre som hindrar utsikt eller på annan måte er til ulempe, og setje seg imot hogst av tre som bør verte ståande for trivnaden si skuld. Er det ikkje sagt noko i avtala om storleiken på tomta (punktfeste), gjeld føresegnene i andre punktum for eit areal på eitt dekar (daa), medrekna der huset eller husa står og høveleg avrunda etter tilhøva på staden.
Punktfeste er gjerne benyttet der grunnverdien er lav, for eksempel hyttetomter i innlandet eller på fjellet.
Jennifer Saunders

Jennifer Jane Saunders (født 6. juli 1958 i Sleaford) er en britisk komiker, skuespiller og komedieforfatter. Hun utgjør sammen med Dawn French komikerduoen French and Saunders og er mest kjent for å ha skrevet og spilt i den britiske komedieserien Absolutt fabelaktig.


== Filmografi i utvalg ==
Ab Fab: The Movie (2016)
The Hunt for Tony Blair  (2011)
Jam and Jerusalem (2006)
Trippelententen (2006)
Østens dronning (2001)
Let Them Eat Cake (1999) (TV)
Absolutt fabelaktig (1992–2004) (TV)
Shrek 2 (2004)
Fanny and Elvis (1999)
Venner for livet (gjesterolle som Andrea Waltham) (1998) (TV)
Spiceworld - The Movie (1997)
Muppet Treasure Island (1996)
French and Saunders (1987-???) (TV)
Eat the Rich (1987)
Girls On Top (1985) (TV)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jennifer Saunders – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jennifer Saunders på Internet Movie Database 
(sv) Jennifer Saunders i Svensk Filmdatabas 
(da) Jennifer Saunders på Scope 
(fr) Jennifer Saunders på Allociné 
(en) Jennifer Saunders på AllMovie 
(en) Jennifer Saunders hos Turner Classic Movies 
(en) Jennifer Saunders hos Rotten Tomatoes 
(en) Jennifer Saunders hos The Movie Database 
(en) Jennifer Saunders hos Behind The Voice Actors 
(en) Jennifer Saunders på Discogs 
(en) Jennifer Saunders på MusicBrainz 
(en) Jennifer Saunders på Songkick
Rettighet

En rettighet er en frihet eller privilegium. Begrepet anvendes både innen filosofien og rettsvitenskapen.
Man bruker skille mellom naturlige og konvensjonelle rettigheter. De naturlige betraktes da som gitt av sunn fornuft eller av en eller annen metafysisk høyere instans. De konvensjonelle er de hevdvunne rettigheter, som av visse filosofer antas utgå fra disse naturlige rettigheter.


== Se også ==
Servitutt
Frampek

Frampek eller frempek er et litterært virkemiddel hvor forfatteren gir leseren et hint om hva som vil skje senere i historien. Virkemiddelet forekommer både i litteratur, film og teater. I narratologien er det nært beslektet med prolepse. Skillet går gjerne med at frampeket er mer vagt slik at leseren først blir klar over det i ettertid, mens prolepsen er mer eksplisitt. Det motsatte, at en går bakover i tid, kalles analepse.


== Referanser ==
Dawn French

Dawn French (født 11. oktober 1957 i Wales) er en britisk komiker og skuespiller, og utgjør sammen med Jennifer Saunders komikerduoen French and Saunders. Hun har også spilt i Harry Potter og ildbegeret som Den Trinne Damen og Løven, heksa og klesskapet som stemmen til Fru Bever.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dawn French på Internet Movie Database 
(sv) Dawn French i Svensk Filmdatabas 
(da) Dawn French på Scope 
(fr) Dawn French på Allociné 
(en) Dawn French på AllMovie 
(en) Dawn French hos The Movie Database
Boxhagener Platz

Boxhagener Platz er en plass i bydelen Friedrichshain i Berlin. Den ligger mellom Grünberger Straße, Krossener Straße, Gärtnerstraße og Gabriel-Max-Straße. Plassen fikk sitt nåværende navn i 1900 etter forstaden Boxhagen. Plassen, som populært kalles «Boxi», er et sentralt rekreasjonsområde, møtested, lekeplass og markedsplass.
Absolutt fabelaktig

Absolutt fabelaktig (originaltittel: Absolutely Fabulous) er en britisk komedieserie skrevet av Jennifer Saunders, som også spiller i den sammen med Joanna Lumley og Julia Sawalha. Den gikk på BBC fra 1992 til 2012 og også blant annet på NRK i samme tidsrom.


== Handling ==
Serien handler om Edina Monsoon og Patsy Stone, to middelaldrende, men umodne, motefikserte, alkoholiserte og ganske overfladiske engelske kvinner. Edinas datter Saffron er en bebrillet og snusfornuftig student, som forsøker å holde moren i tømmene. I serien opptrer en mengde kjente skuespillere og kunstnere som seg selv eller i fiktive roller. 


== This Wheel's on Fire ==
Åpningsmelodien til serien er This Wheel's on Fire av Bob Dylan og Rick Danko, sunget av Julie Driscoll og Adrian Edmondson. I 2016 innspilte Kylie Minogue en ny versjon av sangen til filmen Ab Fab: The Movie.


== Skuespillere i utvalg ==
Jennifer Saunders – Eddy Monsoon
Joanna Lumley – Patsy Stone
Julia Sawalha – Saffy Monsoon
June Whitfield – June Monsoon (Bestemor)
Jane Horrocks – Bubble (alle sesonger) og Katy Grin (4. og 5. sesong)
Christopher Ryan – Marshall Turtle
Mo Gaffney – Bo Turtle (f. Crysalis)
Christopher Malcolm – Justin (sesong 1 til 2003-spesial)
Helen Lederer – Catriona
Harriet Thorpe – Fleur
Naoko Mori – Sarah (1.-5. sesong)
Gary Beadle – Oliver (1. og 3. sesong og 1996-spesial)
Kathy Burke – Magda (1. sesong t.o.m. 1996-spesial)
Tilly Blackwood – Lady Candida De Dennison-Bender (4. sesong)
Felix Dexter – John Johnstone (5. sesong og 2003-spesial)
Celia Imrie – Claudia Bing (3. og 4. sesong)


== Referanser ==
Rekursjon

Rekursjon er (periodisk) gjentakelse, det vil si at noe gjentar seg eller vender tilbake. 


== Rekursjon i matematikk og informatikk ==
Rekursjon, eller rekursiv funksjon, er i matematikk og informatikk en måte å definere en funksjon på, der funksjonen selv blir anvendt i sin egen definisjon.
Et enkelt eksempel er fakultet i matematikken, som kan defineres rekursivt som her:

  
    
      
        n
        !
        =
        
          
            {
            
              
                
                  1
                
                
                  
                    
                      if 
                    
                  
                  n
                  ≤
                  1
                  ,
                
              
              
                
                  (
                  n
                  −
                  1
                  )
                  !
                  ×
                  n
                
                
                  
                    
                      if 
                    
                  
                  n
                  >
                  1.
                
              
            
            
          
        
      
    
    {\displaystyle n!={\begin{cases}1&{\mbox{if }}n\leq 1,\\(n-1)!\times n&{\mbox{if }}n>1.\end{cases}}}
  Et eksempel fra informatikk er en klassebeskrivelse av Person:

Person
  navn: Tekst
  barn: Person [0..*]

Denne beskriver at en person kan foruten et tekstlig navn ha null til mange (*) barn som hver av dem er en person som igjen har navn og kanskje barn.


== Rekursjon i språkvitenskap ==
Innen lingvistikken har naturlige språk i tillegg til å bruke slike grammatiske kategorier den viktige egenskapen at de organiserer elementer i rekursive strukturer. En substantivfrase kan inneholde en annen substantivfrase, og en bisetning kan inneholde en annen bisetning. Substantivfrasen kongen av Danmarks sønns favorittsjokolade er et eksempel på dette. Rekursjon var kjent i lingvistikken tidligere (for eksempel gjennom Jespersen), men det var først etter publiseringen av Noam Chomskys bok Syntactic structures i 1957 at man forsto rekkevidden av dette aspektet ved naturlige språk. 


== Se også ==
Droste-effekten eller rekursivt bilde
Rekursivt akronym
Rekurrens, gjentakelse, særlig brukt i geologi om fossiler som forekommer i flere lag
Selvreferanse


== Referanser ==
Prolepse

Prolepse (av gresk prolambanein, «foregripe») betegner i narratologien en form for anakroni, dvs. avvik fra kronologisk framstilling i fortellende tekster. En prolepse er et innslag i teksten som forteller om begivenheter som ligger forut for det punktet i historia der fortellinga i øyeblikket befinner seg. Et relatert begrep er frampek, som gjerne brukes om mer vage hint om hva som skal skje i framtida. Det motsatte av prolepse, at en går bakover i historia, kalles analepse.


== Referanser ==
Analepse

Analepse (av gresk analambanein, «gripe tilbake») betegner i narratologien en form for anakroni, dvs. avvik fra kronologisk framstilling i fortellende tekster. I mer uformelle sammenhenger brukes helst tilbakeblikk om det samme fenomenet.
En analepse er et innslag i teksten som forteller om begivenheter som har funnet sted før det punktet i historia der fortellinga i øyeblikket befinner seg. Det motsatte, at en går framover i historia, kalles prolepse eller frampek.


== Genettes tre varianter av analepse ==
Den franske litteraturteoretikeren Gérard Genette opererer med tre ulike typer av analepse: ekstern, intern og blandet.
Den eksterne analepsen griper tilbake til hendelser som befinner seg utenfor hovedfortellingen, mens den interne viser til en hendelse som tidsmessig befinner seg innenfor, det vil si etter hovedfortellingens begynnelse. Den blandede analepsen er mer kompleks: også denne viser til hendelser utenfor hovedfortellingen, men forskjellen er her at hendelsene i innslaget på ulike måter får konsekvenser for subjektene i hovedfortellingen, for eksempel i form av endring av karakter.I omtale og analyse av film brukes ofte det engelske uttrykket flashback.


== Referanser ==
Anakroni

Anakroni (av gresk ana, «igjen», «om igjen» og khronos, «tid») betegner i narratologien uoverensstemmelser i rekkefølgen av begivenheter mellom fortellinga og historien. 
Anakronier er svært vanlig i fortellinger; ofte opptrer de uten å være tenkt som et virkemiddel fra forfatterens side, og vil først kunne avdekkes ved en nærlesing av teksten. Tydelige anakronier omtales ofte i mer uformelle sammenhenger som tilbakeblikk eller frampek.


== Se også ==
Analepse
Prolepse
Frampek