Naprapati

Naprapati er en av flere behandlingsformer som i Norge er klassifisert blant manuelle behandlingsformer innenfor alternativ behandling.
Ordet naprapati betyr å korrigere årsak til lidelse. Ordet er satt sammen av det tsjekkiske ordet «napravit», som betyr å korrigere, og det greske ordet «pathos» som betyr «lidelse». Naprapati er en manuell behandlingsform, det vil si behandling som er utført med hendene, som tar sikte på å normalisere problemer i bevegelsesapparatet. Dette skjer med ulike behandlingsmetoder gjennom en kombinasjon av muskel- og leddbehandling.
Som naprapat konsentrerer man seg om å finne den underliggende og eneste årsaken til pasientens smerte. Man behandler muskler, nerver- og leddplager, angivelig ut ifra et helhetssyn.
Av de pasientene som søker hjelp hos naprapat, har de fleste  smerte og/eller funksjonsnedsetting i muskler og ledd. De siste årene har det blitt gjennomført flere studier av naprapatbehandlingen som en helhet. Hoveddelen av dette arbeidet har vært gjennomført ved Institutet för Miljömedicin på Karolinska Institutet (KI). Det finnes likevel ikke noen solid dokumentasjon på ­effekten av naprapati. Selv om det kan ­finnes enkeltstudier og systematiserte bruker­erfaringer på effekten av naprapati, regnes ikke dette som solid dokumentasjon.


== Historie ==
Naprapatien ble grunnlagt av den amerikanske kiropraktikeren Oakley Smith (1880–1967). Behandlingsmetodene startet som en reaksjon mot manipulasjonsprinsippene og metodikken i datidens kiropraktikk og osteopati. Det var også en protest mot det Oakley omtalte som «kunstige prosedyrer» i ordinær medisin og kirurgi der manuelle metoder ville vært mer effektive.Begrepet «manuell behandling» betyr at man i stor grad benytter seg av hendene for å undersøke og behandle problemer i bevegelsesapparatet: Skjelett, rygg, muskler og ledd. De ulike behandlingsmetodene man anvender seg av i naprapatien er ikke unike for naprapatien, men benyttes delvis innenfor andre, beslektede, manuelle behandlingsformer, som eksempelvis utføres av manuellterapeuter, kiropraktorer, fysioterapeuter, leger, osteopater og massasjeterapeuter. Behandlingen retter seg i første omgang inn mot å gjenskape funksjonen i bevegelses- og balanseorganet. Dette gjøres med ulike manuelle teknikker som manipulasjon, mobilisering, triggerpunktbehandling, muskeltøying og massasje.


== Målet med behandlingen ==
Gjenskape kroppens normale bevegelighet
Legge forutsetningene til rette for muskulaturen slik at musklene kan produsere større kraft
Få pasienten skadefri
Øke pasientens kunnskaper om kroppens funksjoner slik at han lettere unngår skader i framtiden
Fokusere på årsaken til problemet, ikke bare smerteområdet
At pasienten skal bli smertefri


== Virkningsmekanismer ==
Naprapater baserer seg på en antakelse om at smerte og dysfunksjon i ledd, muskler og skjelett kan fjernes gjennom økt fleksibilitet og blodsirkulasjon, som kan oppnås ved bestemte måter å påvirke leddene, musklene og/eller skjelettet.


== Effekt ==
Det er per i dag ikke solid vitenskapelig dekning for å hevde at naprapati fungerer.


== Diagnostikk ==
Naprapater starter normalt et behandlingsforløp med en anamnese der pasienten får anledning til å fortelle om sine plager. Ved hjelp av manuelle tester og teknikker mener naprapatene at de kan finne fram til stedet hvor smerten og dysfunksjonen har sitt utspring, samt om det foreligger nevrologiske eller sirkulatoriske forstyrrelser.


== Naprapati i Norge ==
I Norge er naprapati en alternativ behandlingsform og dermed er heller ikke naprapat en beskyttet yrkestittel med formelle autorisasjonskrav. De aller fleste naprapater er medlem av Norges Naprapatforbund (NNF). Forbundet har rundt 400 aktive medlemmer. Det finnes ingen utdannelse innen naprapati i Norge, og de fleste naprapater som praktiserer i Norge er utdannet i Sverige.


== Referanser ==


== Kilder ==
Noe av teksten er fra Naprapati med tillatelse fra skribent ved amedisin.no
Informasjon om Naprapati


== Eksterne lenker ==
Om naprapati fra Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (NIFAB)
Om naprapati i NOU 1998: 21