jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
The Paris Collection

The Paris Collection er et progrockalbum utgitt i 2001 fra bandet Camel.
Denne utgivelsen er et konsertalbum hentet fra bandets 2000-årsturné og ble innspilt ved Bataclan i Paris 30. september 2000. Bandmedlemmene befant seg på denne tiden i en vanskelig emosjonell situasjon og hadde store fysiske smerter. Trommeslager Denis Clement hadde pådratt seg ribbeinsbrudd og gitarist Andrew Latimer hadde blitt forkjølet og pådro seg en alvorlig luftveisinfeksjon. Hans samboer og låtskriver på flere av bandets låter, Susan Hoover, var innlagt på sykehus etter en rideulykke i USA, noe som skapte mye frustrasjon. Som om ikke det var nok pådro Latimer seg også en vridning i kneet og måtte derfor sitte under hele konserten. Denne situasjonen ble derimot løst av at bassist Colin Bass og keyboardist Guy Le Blanc tok over vokalfremførelsen, noe som igjen setter sitt særpreg på utgivelsen.
Andrew Latimers stemme kan man sammen med Guy Le Blanc, riktignok få høre på det siste sporet «Slow Yourself Down», som er en akustisk versjon innspilt under øvingene i forkant av konserten. Den nest siste låten, «Lady Fantasy», har blitt en liveklassiker og minner mye om bandets tidligere dager. Det tekniske aspektet ved innspillingen av utgivelsen er ikke helt som det burde være, men ødelegger ikke helheten av et akustikkpreget utgivelse. Ifølge teksten i CD-omslaget ble konserten holdt 30. oktober, men riktig dato skal være 30. september.


== Sporliste ==
«Ice» (8:47) – Latimer
«Chord Change» (8:52) – Bardens, Latimer
«Fingertips» (6:40) – Hoover, Latimer
«Slow Yourself Down» (4:30) – Latimer, Ward
«Sahara» (6:51) – Latimer
«Mother Road» (6:07) – Hoover, Latimer
«Little Rivers & Little Rose» (1:55) – Latimer
«Hopeless Anger» (5:43) – Latimer
«Lady Fantasy» (16:04) – Camel
«Slow Yourself Down» (Late Night Version) (5:34) – Latimer, Ward


== Musikere ==
Andrew Latimer – Gitar, vokal, fløyte
Guy Le Blanc – Keyboard, vokal
Denis Clement – Trommer, perkusjon
Colin Bass – Bass, vokal, gitar


== Eksterne lenker ==
(en) The Paris Collection på Discogs 
(en) The Paris Collection på MusicBrainz
Turambar

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard er Turambar et tilnavn som ble gitt til Túrin, en tragisk helt fra det første tidevervet. Turambar betyr herre av skjebnen på språket Sindarin, og det ble valgt av Túrin som en tross mot forbannelsen som den onde valaen Morgoth hadde lagt på familien hans.

Turambar var også navnet på den 9. kongen av landet Gondor. Han var sønn av kong Rómendacil I, og overtok tittelen etter sin far allerede da Turambar var veldig ung, i året 541 tredje tideverv.
Han hevnet sin fars død ved å erobre store deler av Rhovanion fra Austringene. Han var den lengst regjerende kongen av Gondor siden kong Meneldils dager, og regjerte i hele 126 år. Han ble etterfulgt som konge av sin sønn, Atanatar I, etter sin død i år 667 T.T.
Siriondil

Siriondil er en fiktiv figur fra J.R.R. Tolkiens oppdiktete verden Midgard. Han var den 11. kongen av landet Gondor.
Han ble konge av Gondor i år 748 i det tredje tidevervet, etter sin fars, Atanatar Is, død.
Hans regjeringstid var uten større hendelser og var derfor antakelig fredfull. Han ble etterfulgt av sin egen sønn Tarannon Falastur i året 840 T.T.
Rómendacil I

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard var Rómendacil I den 8. kongen av landet Gondor.
Rómendacil ble født med navnet Tarostar. Han var sønn av kong Ostoher, og som kronprins av Gondor red han mot Austringene og slo dem.
Etter denne seieren gav han seg selv det nye navnet Rómendacil, som betyr øst-seirer, og det var med dette navnet at han overtok kongetittelen etter sin far i året 492 i det tredje tidevervet.
Men freden skulle ikke vare evig, og etter mange år med fred angrep austringene igjen Gondor, i år 541 T.T. Han red for å møte dem i kamp, men ble drept.
Han ble etterfulgt av sin sønn Turambar.
Claudia Acte

Claudia Acte var en kvinnelig frigjort trell i antikkens Roma og var elskerinnen til keiser Nero.
Hun skal ha kommet fra Lilleasia, og har muligens tilhørt Claudius. I år 55, oppmuntret av Seneca den yngre og mot Agrippina den yngre ønsker, tok Nero henne som elskerinne, men etter 58 ble hun erstattet av Poppaea. Arkiver fra hennes hushold tilisier at hun var av stor rikdom. Etter Neros død, ga hun ham en ordentlig romersk begravelse (brente hans kropp på en stake med en mynt i hvert øye).
Chargé d’affaires

Chargé d'affaires er tittelen på to forskjellige kategorier diplomater, det vil si utsendinger i et fremmed land som skal ivareta hjemlandets interesser der. 
Kategoriene er chargés d'affaires en pied (ministres chargés d'affaires, stasjonssjefer) og chargés d'affaires ad interim (midlertidige stedfortredere), eller chargés des affaires. De representerer sin stat og nyter de samme privilegier og diplomatiske immunitet som andre diplomater.
Begrepet chargé d'affaires er fransk og betyr «ansvarlig for anliggendene». Det uttales [ʃarʒe dafɛr]. Flertallsformen er chargés d'affaires.


== Se også ==
Chargé de mission
Diplomati


== Eksterne lenker ==
eDiplomat.com: Glossary of Diplomatic Terms
WorldStatesmen-Italian states to 1860
Fylkesvei 307

Fylkesvei 307 (Fv307) går mellom Bergan og Gravdal i Andebu i Sandefjord kommune.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Vestfold og Telemark fylke ===

SandefjordVestre Andebu vei 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv307
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 304

Fylkesvei 304 (Fv304) går mellom Vestby i Larvik og Haukerød i Sandefjord.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Vestfold og Telemark fylke ===

LarvikHedrumveien 

Trollsåsveien 

Åsrumveien 

SandefjordÅsrumveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv304
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 301

Fylkesvei 301 (Fv301) går mellom Søndersrød i Larvik og Larvik sentrum, via Stavern.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Vestfold og Telemark fylke ===

Larvik


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv301
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Audacity

Audacity er et lydredigeringsprogram som kan brukes på operativsystemene GNU/Linux/UNIX, Mac OS 9/OS X og Microsoft Windows. Audacity er fri programvare og er tilgjengelig under GNU General Public License.
Programmet følger med en rekke store GNU/Linux-distribusjoner, og er oversatt til en mengde språk, blant annet norsk.


== Funksjonalitet ==
Man kan gjøre enkel klipping og liming mellom flere lydspor. Man kan zoome ut og inn på lydsporene, og hvis man zoomer langt nok inn, kan man justere lydbølgen manuelt ned til minste detalj. Audacity har en mengde filtere og effekter, for eksempel til å reversere, invertere, endre hastighet og tonehøyde, frekvensfilter og støyfjerning. Det er ingen grense for hvor mange ganger man kan angre. Programmet støtter plugginer i tre formater, nemlig VST, LADSPA og plugginer skrevet i skriptspråket Nyquist. Man trenger ikke kompilator for å skrive sine egne Nyquist-plugginer.
Audacity er ikke lagd for komponering av musikk. Tidsskalaen er trinnløs (tilnærmet), ikke oppdelt i takter. Audacity inneholder ingen lydeksempler, men det går an å lage en tone med en spesifisert frekvens og bølgeform.


== Støttede formater ==
Programmet kan importere og eksportere lyd i formatene WAV, Ogg Vorbis og MPEG-lyd (inkludert MP2 og MP3-filer, eksport vha. LAME). Det er også mulig å importere rådata. Man kan også spille inn analog lyd fra mikrofon, CD-stasjonen, lydutgangen eller lydinngangen.
Audacity har sitt eget xml-baserte lagringsformat for lagring av prosjektfiler, som består av en tekstfil med filendelse .aup og en mappe som inneholder en mengde .au-filer.
Hvis audacity kompileres med støtte for biblioteket libsndfile, kan audacity eksportere og importere filtyper som støttes av dette biblioteket. Nyere utgaver av Audacity kan importere og delvis eksportere i FLAC.


== Kompilering ==
Audacity er basert på visualiseringsverktøyet wxWidgets, et bibliotek til å lage grafiske multiplatformsprogrammer. Versjon 1.2 og tidligere av Audacity krever at wxWidgets er kompilert uten tilleggene gtk2 eller unicode. Versjon 1.3 av audacity støtter den nyeste wxWidgets, men er foreløpig (januar 06) i betaversjon. Bibliotekene libmad, libsndfile og Vorbis er frivillige. Under Linux/UNIX kompileres Audacity på den vanlige måten, se forklaring.
LAME-biblioteket for eksportering av MP3 legges til etter kompilering via menyen i Audacity.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Audacity – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Audacity – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Hjelpemanual
Audacity Wiki
Audacity på openhub.net
Cato Erstad

Cato Erstad (født 31. januar 1964) er en tidligere norsk fotballspiller. Erstad spilte for Hamarkameratene i 13 sesonger mellom 1982 og 1994. Han fikk sin seniordebut mot Moss den 25. april 1982, i en kamp hvor han for øvrig også skåret. Erstad spilte også én kamp for det norske landslaget, som var en OL-kvalifiseringskamp mot Bulgaria i 1987.


== Eksterne lenker ==
HamKam.no – Erstads spillerprofil
Skjalg Halmøy

Skjalg Halmøy (født 17. mai 1914, død 25. desember 2002) var væreier og handelsmann i fiskeværet og handelsstedet Tinden i Vesterålen. Han var også aktiv i Redningsselskapet og som lokalpolitiker i Øksnes.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Skjalg Halmøy ble født i Hamarøy. Høsten 1937 kom han til Tinden som handelsbetjent. Tinden var viktig som fiskemottak, handelssted, poststed og knutepunkt på kysten. Halmøy hadde i utgangspunktet ikke noe forhold til havet eller fiske, men han lærte fort. Da den daværende væreieren Johan Jensen gikk av for aldersgrensen som poståpner i 1946, fikk Skjalg Halmøy og hans kone Helene tilbud om å kjøpe stedet.


=== Væreier ===
I årene framover var Tinden et aktivt sted, med flere ansatte og mye liv. Skjalg Halmøy utviklet stedet og skapte ny virksomhet, til tross for at samfunnsutviklingen gikk mot sentralisering og synkende aktivitet på kysten. I mange år var Skjalg Halmøy i Tinden den eneste i distriktet som tok imot fisk om sommeren. Det var mest som service for fiskerne, for den fiskehandelen lønte seg dårlig. Til slutt ble det imidlertid slutt på fiskemottaket i Tinden, og landhandelen ble også mindre og mindre viktig. Den siste fiskeren som rodde fiske fra Tinden sluttet i 1981.
Skjalg Halmøy forble likevel viktig for turister og de få som ennå bodde i Øksnes Vestbygd. Den tradisjonelle handelsvirksomheten ble lagt ned, men Halmøy holdt stedet åpent for besøkende. Han var sosial, gjestfri og fortellerglad, og hadde mye å vise fram til de som besøkte Tinden. Han ble en turistattraksjon i seg selv, alltid vennlig og interessert, og han formidlet kystkulturen på en svært god måte.
Halmøy kone døde i 1995. De siste årene drev Skjalg Tinden alene, men aktiviteten som sosial væreier fortsatte. Flere tusen mennesker var innom Tinden hver sommer. Det er nok riktig å si at det var «han Skjalg i Tinden» som trakk folk til stedet. Et vakkert sted med interessante, gamle bygninger, javel, men det var Halmøy som var attraksjonen. Dronning Sonja besøkte Tinden sommeren 2002. I gjesteboka i Tinden skrev hun 11. august 2002:

Besøket hos Skjalg var en helt spesiell og eventyrlig opplevelse!
Skjalg Halmøy var også aktiv i Redningsselskapet. Han ble formann i den lokale redningsforeningen Sunderø Kreds allerede året etter at han kom til Tinden. Senere var han distriktsstyreleder i Nordre Nordland krets av Redningsselskapet. Han var svært aktiv som loddselger både hjemme i Tinden og når han var på besøk andre steder i Vesterålen. Han ble utnevnt til æresmedlem i Redningsselskapet, og han ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv.
Skjalg Halmøy døde i jula 2002, og Tinden og Vesterålen ble en attraksjon fattigere. Tinden ble fredet av Riksantikvaren i 1994, og stedet eies nå av en stiftelse. I årene etter at Skjalg Halmøy døde har det vært drevet restaureringsarbeid på bygningene. Butikken holdes åpen i sommersesongen.


== Kilde/litteratur ==
Eli Ketilsson: I Skjalgs rike – Tinden i Vesterålen. Medusa 2002. ISBN 82-90988-33-8


== Eksterne lenker ==
Minneord fra Redningsselskapet om Skjalg Halmøy
Nekrolog fra foreningen Arctandria
Nekrolog på Vesterålen-Online
Tindsøya

Tindsøya er ei øy i Øksnes kommune i Nordland. Øya har et areal på ca. 4,7 km², og høyeste punkt er Tindstinden på 468 moh.
Tindsøya er ei av flere øyer i Øksnes Vestbygd. Blant andre øyer i dette området er Dyrøya og Nærøya. Tidligere var det mye aktivitet på disse øyene, men i dag er det få fastboende igjen. I bilens tidsalder er det tungvint å bo på øyer uten veiforbindelse til «fastlandet».
De viktigste stedene på Tindsøya er Skipnes og Tinden. Skipnes er et gammelt fiskevær som i dag er bygd om til ferie- og fritidssted. Tinden er et gammelt fiskevær og handelssted som nok er mest kjent for væreier Skjalg Halmøy, som tok imot turister og fiskere i mange år. Skjalg Halmøy døde i 2002, men butikken i Tinden holdes fremdeles åpen i turistsesongen.
Tindsøya er inndelt i åtte matrikkelgårder:

Gnr. 13 Vinje (artikkel på Kuling.net)
Gnr. 14 Jarbakkan (artikkel)
Gnr. 15 Ramsvika (ytre) (artikkel)
Gnr. 16 Lynghaugen
Gnr. 17 Djupeidet (artikkel)
Gnr. 18 Skipnes (artikkel)
Gnr. 19 Tinden (artikkel)
Gnr. 20 Fagervold (artikkel)
Skipnes

Skipnes er et fiskevær i Øksnes kommune i Nordland. Stedet ligger på Tindsøya i Øksnes Vestbygd.
Skipnes var fiskerbondegård fram til begynnelsen av 1900-tallet. Rundt 1. verdenskrig ble det bygd opp et stort fiskemottaksanlegg på stedet, og Skipnes hadde sin storhetstid som fiskevær fram til midten av 1960-årene. Etter det førte sentraliseringspolitikk og dårlig fiske til at stedet ble fraflyttet.
De siste årene har imidlertid Skipnes blitt bygd opp på nytt. Stedet har blitt ferie- og fritidssted med rorbuer, restaurant, pub og turistaktivitet. I dag er det utleie av ro- og motorbåter på stedet, og Skipnes er tilrettelagt for dykkere. De siste årene har Skipnes vært base for kajakkløpet Arctic Sea Kayak Race.
Fra Skipnes går det merket turløype til det gamle fiskeværet og handelsstedet Tinden, lenger nord på Tindsøya.


== Eksterne lenker ==
Fiskeværet Skipnes
Kuling.net: Skipnes
Bent Svinnungs side om Skipnes
Øksnes Vestbygd

Øksnes Vestbygd (lokalt ofte kalt bare Vestbygda) er navnet på den vestlige delen av Øksnes kommune i Nordland. Området omfatter de mindre øyene nordvest for Langøya og også noen bygder på Langøya, men ikke Skogsøya.
Tradisjonelt har fiske og jordbruk, oftest i kombinasjon, vært viktigste næringsvei i Øksnes Vestbygd, og fram til andre verdenskrig var øyene i Øksnes Vestbygd den sentrale delen av kommunen. De siste tiårene har øyene i området blitt stadig mer avfolket, og i dag er de fleste øyene helt fraflyttet. Bare Skogsøya og Dyrøya og Lille Langøya har noen få fastboende igjen. Ingen av øyene er knyttet til «fastlandet» (Langøya) med bruer, og transporten til øyene skjer med hurtigbåt. Hurtigbåten går fremdeles daglig fra Myre og Skjelfjord, men anløper nå bare Tunstad og Barkestad fast. Flere andre steder anløpes imidlertid ved behov.
Øksnes Vestbygd er et eldorado for padlere om sommeren, og naturen og de gamle fiskeværene trekker flere tusen turister hver sommer. Selv om det er få fastboende igjen, er det fremdeles aktivitet på flere av stedene i området sommerstid. På Skogsøya er en leirskole i full drift, Skipnes og Finnvågan (Finvåg) har gjestegård og rorbuer, og handelsstedet i Tinden holdes fremdeles åpent for turister, selv om væreier Skjalg Halmøy døde i 2002.
Dronning Sonja har besøkt Øksnes Vestbygd flere ganger. Etter en tur i 1994 uttalte hun:

Først da forsto jeg hva Vesterålen Turlag mente da de snakket om denne Vestbygda. Jeg hadde trodd at det var et lite sted med noen hus, men så viste det seg å være en rekke øyer med spennende små steder som vi sto og så på: Tinden, Skipnes, Barkestad...


== Øyer i Øksnes Vestbygd ==
Dyrøya, 6,5 km²
Tindsøya, 4,7 km²
Nærøya, 4,7 km²
Børøya, 1,0 km²
Langøya («Lille» Langøya), 0,8 km²
Sunderøya, 0,5 km²«Lille» Langøya må ikke forveksles med den mye større Langøya i Vesterålen. «Lille» Langøya ligger i Øksnes Vestbygd mellom Dyrøya og «store» Langøya.


== Viktige steder ==
Barkestad
Skipnes
Tinden
Bergsenga
Finnvågan (Finvåg)
Sigerland
Skålebøl


== Litteratur ==
Eli Ketilsson: I Skjalgs rike – Tinden i Vesterålen. Medusa 2002. ISBN 82-90988-33-8


== Eksterne lenker ==
Øksnes kommune om Øksnes Vestbygd
Rutetabell for hurtigbåten i Øksnes vestbygd
Nyhetsartikkel om Dronning Sonja på tur i Vesterålen
Bumerang

Bumerang er et kastevåpen opprinnelig laget av trevirke, men nå også gjort i komposittmaterialer. Bumerangen ble opprinnelig oppfunnet av australske aboriginene, men lignende våpen finnes også blant folkeslag i det nordøstre Afrika, indianerstammer i Arizona og Sør-California, og i India. En bumerang som er funnet i Polen antas å være omkring 30 000 år gammel.Bumeranger finnes i mange forskjellige former og størrelse avhengig av opphavet og det tiltenkte formål. Den mest gjenkjennbare typen er den returnerende bumerangen som er en form for kastepinne som når den blir kastet på korrekt vis flyr i en bue og kommer tilbake til utgangspunktet. Andre typer er av den ikke-returnerende sorten, og enkelte igjen blir ikke kastet, men blir brukt som slagvåpen i nærkamp av aboriginer. Bumerangens bruksområde omfatter blant annet jaktvåpen, musikkinstrument, slagvåpen og leke. Størrelsen på bumeranger fra ende til ende varierer fra 10 cm til over 2 meter i lengde. Enkelte bumeranger kan ha utskjæringer eller være malt i et design som gir mening til den som laget den. De fleste bumeranger man ser i dag er enten av turist- eller konkurransevariantene, og er nesten utelukkende av den returnerende typen.


== Historie ==
Bumerang-liknende gjenstander har blitt brukt over hele verden til jakt, religionsutøvelse og fritidsaktiviteter. Opphavet er fremdeles ikke fullstendig avklart. Forskning har vist at eldgamle stammer i Europa brukte spesielle kasteøkser. I tillegg ble det av faraoen i det gamle Egypt brukt en type pinne for å jakte på fugler. Forøvrig har det i bumerang-landet Australia blitt brukt bumeranger og jakt-pinner i mange tusen år. Navnet har sin opprinnelse hos en australsk aboriginstamme kalt Turuwal, som holdt til sør for Sydney i Australia.
I dag blir bumeranger mest brukt som sport. Det finnes flere forskjellige typer kaste-konkurranser: presisjon på returen, trikse-kasting, maksimal tid i luften, utholdenhet og annet. Dagens bumeranger er vanligvis konstruert av tre, plast eller komposittmaterialer, og finnes i mange farger og fasonger. De fleste bumeranger til sportsbruk veier mindre enn 100 gram, og bumerangene som brukes i maksimal tid i luften-konkurransene veier ofte mindre enn 25 gram.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Boomerangs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Boomerang – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Kryptozoologi

Kryptozoologi er læren om mytologiske dyr, ukjente dyr og/eller utdødde dyr, som man antar kan eksistere eller ha eksistert, selv om det ikke finnes tradisjonelle bevis på deres eksistens.Mange kryptozoologer er zoologer, biologer eller har andre lignende yrker. Fagfeltet er gjerne tett knyttet til jakt på slike dyr og beviser for deres eksistens, ofte med betydelig innslag av overbevisning på tross svakt vitenskapelig fundament, og ofte med innslag av konspirasjonsteorier. Tett på fagfeltet er bestiarier fra middelalderen, disse skildret fiktive dyr.
Kryptozoologer interesserer seg hovedsakelig for store ukjente dyr. Disse kan katalogiseres i tre grupper; som ukjente dyr (drager, sjøorm, yeti og lignende), antatt utdøde dyr som fremdeles er i live (pungulv og lignende), eller store dyr som befinner seg et sted de ikke burde være (leoparder i Sør-England).
Et eksempel på et uløst problem er historien om Mokele-mbembe som skal leve i jungelen i Kongo. Er det et reelt vesen, er det en utdødd plesiosaur, eller er det en ny art av neshorn med lang hals. Tidligere er flere historier avvist som fabler, men har senere vist seg å medføre riktighet. Eksempler på slike bekreftede historier er kjempeblekksprut, fjellgorilla (Gorilla beringei beringei), nebbdyr og okapi (Okapia johnstoni).
På en side kan kryptozoologi betraktes som helt legitim jakt på nye dyrearter – alt fra nye rundormer, via nye biller og tiger, til en og annen ny mus eller kanskje ape. Disse funnene har gjerne opphav i vitenskapelige arbeider som i noen tilfeller understøttes på et tidlig tidspunkt med fabler og historier fra lokalbefolkning i et område.
På den andre siden kan kryptozoologi sees på som dyrkningen av fabeldyr. Uansett hvor lite sannsynlig det er at det finnes en sjøorm i Loch Ness, en Bigfoot i Rocky Mountains, eller en dinosaur i Afrika, finnes det alltid noen som aldri vil gi opp å tro på dem. Disse vil gjerne støtte seg på for svake historier, selv der holdbare vitenskapelige funn viser at påstandene ikke kan medføre riktighet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hva er kryptozoologi? - artikkel fra forskning.no 16.12.05
Forskning.no: Fablene som var sanne - 29.1.12
Hypokondri

Hypokondri er en sykdom der folk føler at de har en sykdom som de i realiteten ikke har. Statens helsetilsyn sier blant annet følgende om sykdommen: «Det vesentlige kjennetegnet er vedvarende opptatthet av muligheten for å ha en eller flere alvorlige og fremadskridende somatiske lidelser».ICPC-2: A27


== Symptomer ==
Symptomene er de samme som ved annen angst. Hjertet dundrer, adrenalinet pumper, magen kniper seg, det prikker i huden og brystet strammer seg til. Disse angstsymptomene oppfattes gjerne som tegn på alvorlig fysisk sykdom. For en hypokonder blir selv normale eller trivielle problemer med kropp og helse tolket som foruroligende eller livsfarlige. Noen hypokondere lider av dysmorfofobi, en forestilling om at det er noe galt med deler av kroppen eller utseendet deres.


== Årsaker ==
I flere studier er det funnet ut at et overdrevent oppmerksomhet rundt fysiske symptomer fra foreldre kan gi utvikling av hypokondri. Hypokondri er og funnet ved spesifikke personlighetstrekk, som spesielt opptatt av helse og kropp. Alvorlig sykdom i nær familie, dødsfall eller en ny livssituasjon som mor, kan og utløse hypokondriske forestillinger. Økt oppmerksomhet med sjekk av en mors kropp vedlikeholder denne angsten.


== Behandling ==
Behandling vedrørende hypokondri er å gi personen en innsikt i hvilken tilstand dette er, samt og øve opp personen evne til å mestre tilstanden. Hovedsakelig kan en velge mellom samtaleterapi, medikamentell behandling eller en kombinasjon av begge. Atferdsterapi og kognitiv terapi viser seg å være nyttige tilnærminger til lidelsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lægehåndbogen om Hypokondri (dansk)
Forsnes

Forsnes er et tettsted i Hitra kommune med vel 80 innbyggere (2001). Stedet fikk Hitras første fergeforbindelse i 1961 med forbindelse til Kristiansund. Ordinær fergedrift ble lagt ned i 2007. Sommeren 2008 ble det satt opp en egen sommerferge fra Sandvika fergekai på Tustna til Edøy i Smøla og videre til Forsnes. Fergestrekningen ble lagt ned etter dette.
Forsnes kapell ble reist i 1935 etter at Kvenvær gamle kirke ble flyttet fra Hakkbuan ved Kvenvær til Forsnes. Bygningen erstattet en tidligere kirke på stedet fra 1763.


== Referanser ==