jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dina Aschehoug

Dina Engel Laurentse Aschehoug (født 1861, død 1956) var en norsk malerinne og illustratør.
Hun var elev ved Vilhelm Kyhns tegneskole i København 1880–82, og var deretter elev av Eilif Peterssen og Erik Werenskiold i Kristiania. Senere studerte hun ved Académie Colarossi i Paris og ved Akademiet for Kvinder i København. Hun avbrøt imidlertid kunstnerutdannelsen etter farens ønske, og var siden lærer ved Sylows pikeskole og Den kvindelige industriskole i tilsammen 20 år. Mellom 1911 og 1924 bodde hun i København.
Dina Aschehoug malte særlig interiører og portretter, og laget flere altertavler til norske kirker. Hun illustrerte dessuten utgivelsen 8 Barnefortællinger av Augusta Abrahamsen, som ble utgitt første gang i 1901.


== Referanser ==
Dansker

Dansker (entall: danske) er personer fra Danmark.Ordet danske brukes i flere forskjellige betydninger:

Innyggere i Danmark, det vil si alle med fast lovlig bopel i Danmark. Primo 2020 var der 5 822 763 innbyggere i Danmark.
Danske statsborgere. Primo 2020 bodde det 5 285 641 danske statsborgere i Danmark. Der finnes imidlertid ikke offisiell statistikk over, hvor mange danske statsborgere som bor i utlandet. Økonomi- og Indenrigsministeriet har antatt at antallet er på ca. 135 000 personer.
Mer uoffisielt oppfattes en danske ofte som en person, som har en kulturelt (ikke minst språklig) tilhørighet til Danmark og selv føler seg som dansk. I denne forbindelse siteres ofte N.F.S. Grundtvigs utsagn:Til et folk de alle høre, som sig regne selv dertil, har for modersmålet øre, har for fædrelandet ild.

En danskinnstilt sydsleviger, det vil si en person fra det danske mindretall i Sydslesvig, vil typisk bli oppfattet som en danske ifølge den tredje definisjon, men ikke ifølge de to første. Det omvendte vil tilsvarende ofte være tilfellet for en «hjemmetysker», det vil si en person fra det tyske mindretall i Sønderjylland.
Kjente dansker gjennom tidene er blant andre Holger Danske, Niels Henrik David Bohr, Hans Christian Andersen og Kim Larsen.


== Referanser ==
23. serierunde i Tippeligaen 2006

23. serierunde i Tippeligaen 2006 startet søndag 15. oktober med fem kamper klokken 18:00 og én kamp 20:00. Runden avsluttet mandag 16. oktober klokken 19:00 med HamKam mot Rosenborg.


== Fakta ==


== Referanser ==
Flygefisker

Flygefisker er en familie av fisker som lett gjenkjennes på sine usedvanlig store brystfinner. Disse gjør at fiskene kan glidefly korte strekninger gjennom luften over vannflaten.
Hos noen arter er bukfinnene også store, så fisken ser ut til å ha fire vinger. De fleste artene blir opp til 30 cm lange, og noen få kan bli så lange som 45 cm. Munnen er liten, og tenner i kjevene mangler, eller er svært små. Finnene har aldri piggstråler. Ryggfinnen og gattfinnen sitter like langt bak. Sidelinjen er lavt på kroppen. Halefinnen er dypt kløftet. og den nedre fliken er større enn den øvre. Skjellene er store og glatte, og faller lett av.
Flygefisk lever nær overflaten både i kystfarvann og ute på åpent hav. De er stimfisker og foretar ikke lange vandringer. Føden består av dyreplankton, og de største artene tar også små fisker. Evnen til å sprette ut av vannet og glidefly er antakelig utviklet for å unngå predatorer.
En studie utført av to koreanske forskere viser at flygefisken glir lengst når den holder seg nær vannflaten og utnytter bakkeeffekten. Glideflukten er da like effektiv som hos fugler, og fiskene kan glidefly opptil 400 m.
Disse fiskene er utbredt i alle varme hav. Den eneste arten som er funnet i Norge, Cheilopogon heterurus, kalles rett og slett «flygefisk» på norsk.
Spesielt i Asia drives det fiske etter flygefisk. Rogna kalles tobiko på japansk og brukes i noen sushiretter.
Halvnebbene (Hemiramphidae) er flygefiskenes nærmeste slektninger og ble tidligere regnet til samme familie.


== Litteratur ==
Parin, N.V. (2002). «Exocoetidae».  I K.E. Carpenter. The Living Marine Resources of the Western Central Atlantic: Volume 2: Bony fishes part 1 (Acipenseridae to Grammatidae). FAO species identification guide for fishery purposes and American Society of Ichthyologist and Herpetologists Special Publication No. 5 (PDF). Roma: FAO. s. 1116–1134. ISBN 92-5-104826-6. 
Park, H. og H. Choi (2010). «Aerodynamic characteristics of flying fish in gliding flight». J. Exp. Biol. 213: 3269–3279. ISSN 1477-9145. PMID 20833919. doi:10.1242/jeb.046052. 
Pethon, P. (2005). Aschehougs store fiskebok (5 utg.). Oslo. ISBN 82-03-23247-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) flygefisker – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) flygefisker i Encyclopedia of Life 
(en) flygefisker i Global Biodiversity Information Facility 
(no) flygefisker hos Artsdatabanken 
(sv) flygefisker hos Dyntaxa 
(en) flygefisker hos Fossilworks 
(en) flygefisker hos ITIS 
(en) flygefisker hos NCBI 
(en) Kategori:Exocoetidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Exocoetidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Family Exocoetidae - Flyingfishes - FishBase
Flygefisk

Flygefisk (Cheilopogon heterurus) er den eneste av de nesten 70 artene av flygefisker som er funnet i norske farvann.
Hos denne arten er både bryst- og bukfinnene forlenget så den har fire «vinger». Nedre flik av halefinnen er også forlenget. Den kan bli opptil 40 cm lang, men vanlig lengde er rundt 15 cm. Arten er en pelagisk stimfisk som lever i overflatelagene. Den kan skyte opp av vannet og seilfly opptil 100 m gjennom lufta.
Cheilopogon heterurus er utbredt i de subtropiske delene av Nordøst-Atlanteren og i vestlige deler av Middelhavet. I Norge er den funnet to ganger, ved Tronvik på Jeløya i 1850 og i Frognerkilen i 1937. I Danmark er den tatt tre ganger, men den er aldri funnet i svenske farvann.
Flygefisken er velsmakende, men det drives ikke fiske etter den.


== Litteratur ==
P. Pethon (2005). Aschehougs store fiskebok (5 utg.). Oslo. ISBN 82-03-23247-7. 
M. Viker (2000). «Flygefisken Cypsilurus heterurus i Oslofjorden» (PDF). Natur i Østfold. 19 (2): 193–198. 


== Eksterne lenker ==
(en) Flygefisk – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Flygefisk i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Flygefisk hos Artsdatabanken 
(sv) Flygefisk hos Dyntaxa 
(en) Flygefisk hos FishBase 
(en) Flygefisk hos ITIS 
(en) Flygefisk hos NCBI 
(en) Kategori:Cheilopogon heterurus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cheilopogon heterurus (Rafinesque, 1810) Mediterranean flyingfish - FishBase
Marine Species Identification Portal – Flying fish (Cheilopogon heterurus)
Edel Therese Høiseth

Edel Therese Høiseth (født 27. januar 1966 i Siljan) er en norsk tidligere skøyteløper og nåværende forbundsstrener i Norges Skøyteforbund. Hun representerte først Idrettsforeningen Herkules (1975/76–1986/87) og senere Geithus Idrettslag (1987/88–2002/03).
Høiseth vant sølv i sprint-VM i Thialf stadion i Heerenveen, Nederland, i 1996. 
Hennes beste sammenlagtresultater i verdenscupen er 2.-plass på 1 000 meter 1995/96 og samme plassering på samme distanse i 1999/2000.


== Personlige rekorder ==


== Sammenlagt i Verdenscupen ==
Poeng i parentes er rangeringspoeng som rangeres under verdenscup-poeng, men som likefullt er oppnådd under verdenscup-løp.
– = ikke deltatt på distansen for nevnte sesong.


== Norgesmesterskap ==
Hun har vunnet 41 norgesmesterskap i senior:

NM, sprint – 14 gull:1985–1988, 1991–1994, 1996–2000 og 2002
NM, enkeltdistanser, 500 meter – 12 gull: 1987–1993, 1995, 1996, 1998, 1999 og 2001
NM, enkeltdistanser, 1000 meter – 11 gull: 1987–1993, 1995, 1996, 1998 og 1999
NM, enkeltdistanser, 1500 meter – 3 gull: 1987, 1988 og 1996
NM, allround – 1 gull: 1985


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Edel Therese Høiseth – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Edel Therese Høiseth på Internet Movie Database 
(en) Edel Therese Høiseth – Olympics.com 
(en) Edel Therese Høiseth – Olympic.org 
(en) Edel Therese Høiseth – Olympedia 
(en) Edel Therese Høiseth – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Edel Therese Høiseth – Speedskatingbase.eu 
(en) Edel Therese Høiseth – SpeedSkatingNews.info 
(en) Edel Therese Høiseth – SpeedSkatingStats.com 
(en) Edel Therese Høiseth på ISU sine nettsider.
(en) Edel Therese Høiseth på The-Sports.org (noen resultater)
(en) Edel Therese Høiseth på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
(en) Jeroen Heijmans (26. november 2005). «Edel Therese Høiseth» (engelsk). Skateresults.com. Arkivert fra originalen 15. januar 2008. Besøkt 11. juli 2015. 
(en) Jeroen Heijmans (26. november 2005). «Edel Therese Høiseth» (engelsk). Skateresults.com. Arkivert fra originalen 14. september 2009. Besøkt 11. juli 2015. 
(no) Edel Therese Høiseth i Store norske leksikonBilder(en) Bilder av Edel Therese Høiseth på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Hesleberg

Hesleberg eller Hesselberg (gnr. 37) er en gård i tidligere Norderhov herredskommune, nå Ringerike kommune. Gårdsnavnet uttales tradisjonelt `hæʂʂɭebær. Den ligger like nordøst for Norderhov kirke, og sør for og nedenfor det store gravfeltet på Stavhella.


== Hovedbølet ==
Hesleberg hører til de eldste gårdene rundt Norderhov kirke. Hovedbølet på Hesleberg har bruksnummeret 1, og ligger med tunet langs Åsaveien. Tunet er et såkalt firkanttun, bestående av flere gamle og verneverdige bygninger, og omgitt av et åkerlandskap som er typisk for Ringerike. Våningshuset er fredet og har rokokkointeriør malt av bygdemaleren Peder Aadnes. Flere veier fører inn til tunet og hovedveien inn er omkranset av en kastanjeallé. I tillegg består tunet av en svalgangsbygning fra omkring 1700, senere ombygd på 1800-tallet og i 1919, et stabbur fra 1700-tallet, en potetkjeller fra 1844, en driftbygning i sveitserstil fra 1870-tallet og et sagbruk og andre mindre uthus fra omkring 1900.
Bygningsmiljøet på Hesleberg regnes som sjeldent og inneholder enkeltbygninger med spesielt stor kulturhistorisk verdi. På 1700-tallet ble Hesleberg tingstedet for Norderhov. Like ved passerer også Den bergenske kongeveien, som trolig en gang i tiden gikk over tunet.


== Navnet ==
Gårdsnavnet omtales først i Norske Regnskaber og Jordebøger fra det 16de Aarhundrede for 1528 (NRJ. IV 145), i formen Hesselberg. Om man legger gjengjerdsskatten i 1528 til grunn, 1 lott sølv, så må man anta at gården var en fullgård. Navnet har også blitt skrevet Hoslebergh i 1578, Hesleberg i 1604, Heßelberrig i 1617, Heeßleberig i 1657 og Hesselberg i 1723. På gammalnorsk var navnet sannsynligvis Hesliberg. Dette navnet er sammensatt, med det gammalnorske ordet hesli som det første leddet, et intetkjønnsord som betydde sted hvor det vokser hassel.
Like ved Hesleberg ligger en stor gård med et tilsvarende sammensatt naturnavn, nemlig Tanberg (i betydningen berg hvor det vokser tornebusker). At to så gamle og såvidt store og betydningsfulle gårder ligger så nært hverandre og har det samme etterleddet i navnet har framsatt en teori om at det kan ha eksistert en gård med navnet Berg i dette området en gang i tiden, som begge har blitt skilt ut fra, men det finnes ikke spor av den i skriftlige kilder. Imidlertid kan en slik teori forklare at nettopp disse to gårdene brukte marka der gården Øgarden lå som eng på 1700-tallet. Riktignok vet man at Tanberg (med gårdsnummeret 38) en gang i tiden rådet grunnen opp mot der Øgarden ligger, men det er uklart om også Hesleberg gjorde det eller om det kan ha vært et resultat av at en tidligere, nå ukjent gård, gjorde det.


== Annet ==
En gård med det samme navnet finnes i Asker.


== Se også ==
Liste over gårder i Ringerike


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«DigitaltMuseum: Søk:  'Hesleberg'». DigitaltMuseum. Besøkt 26. juni 2013. 
«DigitaltMuseum: Søk:  'Hesselberg'». DigitaltMuseum. Besøkt 26. juni 2013. 
«Hesleberg». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Marek Mintál

Marek Mintál (født 2. september 1977 i  Žilina) er en slovakisk fotballspiller. Han spiller for den tyske klubben 1. FC Nürnberg. Han gikk til Nürnberg i 2003 fra den slovakiske klubben MŠK Žilina. Da han kom til Nürnberg spilte de i 2. Bundesliga. 
Mintal spiller også på det slovakiske landslaget.


== Meritter ==


=== Trofeer med 1. FC Nürnberg ===
Den tyske cupen: 2007


=== Utmerkelser ===
Toppscorer i Bundesliga: 2005
Toppscorer i 2. Bundesliga: 2004, 2009
Toppscorer i Corgoň Liga: 2002, 2003


== Eksterne lenker ==
(de) Marek Mintál – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Marek Mintál – Olympics.com 
(en) Marek Mintál – Olympedia 
(en) Marek Mintál – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sk) Marek Mintál – Slovakias olympiske komité 
(en) Marek Mintál – FIFA 
(en) Marek Mintál – UEFA 
(en) Marek Mintál – Transfermarkt 
(en) Marek Mintál – Transfermarkt (manager) 
(en) Marek Mintál – national-football-teams.com
Cornflakes

Cornflakes er en frokostblanding bestående av maisflarn, og spises som regel med melk og sukker. Cornflakes kan også brukes i potetrisk.
Aspirasjon

Aspirasjon er en fonetisk betegnelse som henspiller til luftstrømmen som kan følge en obstruent. Tegnet for aspirasjon i Det internasjonale fonetiske alfabetet (IPA) er [ʰ]. Uaspirerte konsonanter markeres som regel ikke, men det finnes et tegn for ikke-aspirajon i det utvidede IPA-alfabetet, nemlig [⁼]. Luftstrømmen kan også komme før obstruenten, såkalt preaspirasjon.
På norsk er stemmeløse plosiver aspirert i framlyd. For eksempel uttales ordene tak, på og kam: [thak], [phɔ] og [kham]. De andre germanske språkene har også lignende aspirasjon, unntatt nederlandsk, finlandssvensk og jiddisch. De andre store språkgruppene i Europa, de romanske, slaviske og finsk-ugriske språkene har derimot ikke aspirerte språklyder. 
På urindoeuropeisk var aspirerte og uaspirerte plosiver ulike fonemer, slik at en hadde tre serier med plosiver: stemmeløse, stemte, og aspirerte. Dette systemet lever videre i de indoariske språkene.
Saab 29 Tunnan

Saab 29 Tunnan  var et svensk jagerfly fra etterkrigstiden som ble konstruert og bygget av Svenska Aeroplan Aktiebolaget (SAAB), i Linköping, Sverige.
Det første Tunnan fløy 1. september 1948, og i 1951 ble de første flyene levert til det svenske luftforsvaret. I alt ble 224 eksemplarerer av varianten J 29A levert mellom 1951 og 1953. De forble i tjeneste frem til 1965. Rekognoseringsvarianten S 29C ble bygget i et antall av 76 mellom 1954 og 1956. Disse var i aktiv tjeneste fram til 1970.
S 29C var det første svenske kampfly  som hadde radarvarslingssystem. Det var ikke utrustet med våpen, kun med kamera for fotografering.
6. mai 1954 satte en J 29B hastighetsrekord med en gjennomsnittshastighet på 977 km/t over en strekning på 500 km. Rekorden ble stående i ett år.

Fra 1954 og framover ble alle jakt- og angrepsvarianter bygget om og fikk installert etterbrennere. Denne modifisering ble ikke foretatt på S 29C.
Som en del i et FN-oppdrag ble 5 J 29B sendt til Kongo i 1961, i fredsbevarende tjeneste, under den såkalte Kongokrisen. Ytterligere 6 fly ble sendt året etter. Dette var andre gangen svenske kampfly deltok i krig. Første gang var i 1939–40 da svenske frivillige deltok i vinterkrigen med lette bombefly.
Ett 20-talls J 29F ble eksportert til Østerrike.


== Spesifikasjoner ==
De ulike variantene hadde disse spesifikasjonene:


== Eksterne lenker ==
SAAB J 29 Tunnan
Obstruenter

En obstruent (latin obstruere) er en konsonantlyd som dannes ved å lukke for luftstrømmen, slik at lufttrykket øker i munnhulen. I fonetikken kan artikulasjonsmåtene deles inn i to store klasser: obstruenter og sonanter. 
Obstruentene deles videre inn i plosiver, frikativer og affrikater.
Obstruenter er oftest ustemte, men mange stemte obstruenter er også vanlige.
Ajax (Sveits)

Ajax var et sveitsisk bilmerke som ble produsert mellom 1906 og 1910.Dr. G. Aigner bygget sin første bil i Zürich i 1906, men gikk raskt konkurs. Restene av selskapet hans ble kjøpt opp, og det nye selskapet lanserte raskt en ny modell med fire sylindre og kjededrift. Kort tid senere fikk selskapet nok en gang økonomiske problemer, men etter en restrukturering i 1907 var produksjonen i gang igjen, og selskapet introduserte fire nye modeller:

2,3 liter (2270 cm³), fire sylindre, 16 hestekrefter
3,3 liter (3267 cm³), fire sylindre, 24 hestekrefter
3,4 liter (3405 cm³), seks sylindre
4,9 liter (4900 cm³), seks sylindreSamme år, i 1907, konkurrerte to Ajax-modeller i Targa Florio-billøpet, hvor én av dem krasjet mens den andre stoppet. Selskapet forsøkte seg i taxibransjen, noe som resulterte i fiasko, og kort tid etter ble selskapet igjen tvunget til å stenge dørene, denne gangen for godt.


== Referanser ==
Affrikater

En affrikat er en konsonant som begynner som en plosiv (oftest en alveolar), slik som [t] eller [d], men slutter som en frikativ, som [s] eller [z], med omtrent samme artikulasjonssted.
Noen vanlige affrikater er [ts], [tʃ] og [dʒ]. Affrikater har stor betydning i for eksempel samisk, engelsk, tysk, spansk, italiensk, russisk og tyrkisk.
Når plosiven og frikativen har omtrent samme artikulasjonssted, kalles lyden homorgan. Hvis de har forskjellig artikulasjonssted, slik som [ps], [kʃ] og tf], kalles lyden heterorgan. Det er vanligvis bare de homorgane som regnes som affrikater, men de heterorgane tas også av og til med.
Selv om en affrikat består av en plosiv og en frikativ, fungerer den som én enkelt språklyd. IPA anbefaler å binde sammen de to symbolene med en bue: [ts͡].
Ajax (USA)

Ajax var et amerikansk bilmerke som ble produsert av Nash Motors i Kenosha i Wisconsin i 1925 og 1926. Ajax ble produsert i den gamle fabrikken til Mitchell Motors i Racine i Wisconsin.Ajax ble bygget ved hjelp av maskiner fra Nashs andre oppkjøp, LaFayette Motors fra Milwaukee i Wisconsin, som ble flyttet til og installert på fabrikken i Racine.
Til tross for gode omtaler i motorpressen og en god mottakelse hos publikum ble Ajax-merket lagt ned i 1926 etter at mer enn 22 000 eksemplarer hadde blitt solgt. Charles W. Nash bestemte at produksjonen skulle fortsette under navnet Nash Light Six. Produksjonen ble stoppet i to dager mens Nash hjulkapsler, emblemer og radiatorlokk ble kjørt til Racine, hvor alle Ajax-bilene som enda ikke var sendt ut ble modifisert til Nash-modeller. I tillegg ble utstyr sendt til alle forhandlere, som byttet logoer på de bilene som enda ikke var solgt. I tillegg gjorde Nash slike sett tilgjengelig for kundene, som allerede hadde kjøpt en Ajax-modell, slik at de selv kunne endre logoene på bilen sin og gjøre den til en Nash.


== Referanser ==
Europeisk kulturhovedstad

Europeisk kulturhovedstad ble etablert i 1985 etter et initiativ fra  den greske kulturministeren Melina Mercouri i et møte den 13. juni 1985 blant EUs kulturministre. Formålet med europeisk kulturhovedstad skal være å bringe Europas befolkning sammen. EU utpeker kulturhovedstad på bakgrunn av en anbefaling fra Europakommisjonen og synspunkter fra Europaparlamentet. Fra 2005 er det lagt til grunn et rotasjonssystem slik at hvert medlemsland har anledning til å fremme sine kandidater et bestemt år. Mellom 2011 og 2017 var statusen som Europas kulturhovedstad forbeholdt EU-land.


== Europeiske kulturhovedsteder ==
Bergen var kulturhovedstad i 2000, Stavanger/Sandnes var det i 2008, og Bodø blir det i 2024.

2024:  Bodø og  Tartu
2023:  Veszprém
2022:  Kaunas,  Esch-sur-Alzette og  Novi Sad
2020 og 2021:  Galway og  Rijeka
2019:  Matera og  Plovdiv
2018:  Leeuwarden og  Valletta
2017:  Aarhus og  Páfos
2016:  San Sebastián og  Wrocław
2015:  Mons og  Plzeň
2014:  Umeå og  Riga
2013:  Marseille-Provence og  Košice
2012:  Guimarães og  Maribor
2011:  Åbo og  Tallinn
2010:  Essen,  Pécs og  Istanbul
2009:  Vilnius
2008:  Liverpool og  Stavanger/Sandnes/Rogaland
2007:  Luxembourg og  Sibiu (Hermannstadt)
2006:  Patras
2005:  Cork
2004:  Genova og  Lille
2003:  Graz
2002:  Brugge og  Salamanca
2001:  Porto og  Rotterdam
2000:  Avignon,  Bergen,  Bologna,  Brussel,  Helsingfors,  Kraków,  Reykjavík,  Praha og  Santiago de Compostela
1999:  Weimar
1998:  Stockholm
1997:  Thessaloniki
1996:  København
1995:  Luxembourg
1994:  Lisboa
1993:  Antwerpen
1992:  Madrid
1991:  Dublin
1990:  Glasgow
1989:  Paris
1988:  Berlin
1987:  Amsterdam
1986:  Firenze
1985:  Athen


== Se også ==
Europeisk miljøhovedstad


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Europeisk kulturhovedstad 2010. Hjemmesiden til den norske regjeringens EU-delegasjon, 5. januar 2010 (besøkt 27. januar 2011)
European Capital of Culture. EUs offisielle hjemmeside, 17. januar 2011 (engelsk) (besøkt 27. januar 2011)
Alcyon

Alcyon var et fransk bilmerke, produsert mellom 1906 og 1928.


== Opprinnelse ==
Selskapet ble stiftet i 1902 av Edmond Gentil, i Neully, Seine. Først startet selskapet produksjon av sykler, deretter motorsykler før selskapet begynte med bilproduksjon.


== Før 1. verdenskrig: Trehjulsbiler ==
I 1912 flyttet selskapet til Corbevoie, Seine, og før 1. verdenskrig produserte Alcyon trehjulsbiler med én sylinder, og 7 eller 8 hestekrefter. Disse modellene var tilgjengelige fra 1906 til 1911.


== Bilproduksjon i mellomkrigstiden ==
I 1914 byttet selskapet navn til Automobiles Alcyon, og på 1920-tallet startet selskapet produksjon av biler med totakts boksermotorer. Senere lanserte selskapet en liknende modell med bare én sylinder, som ble en flopp. Dette sørget for at selskapet gikk konkurs i 1928. Edmond Gentil eide noen andre selskaper som drev med produksjon av sykler og motorsykler, men forsøkte seg aldri mer på bilproduksjon.
Liste over kirker i Agder

Liste over kirker i Agder lister kirkebygg knyttet til Den norske kirke og andre kirkebygg i Agder etter kommuner.


== Eksterne lenker ==
(en) Churches in Agder – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Agder og Telemark bispedømme
Den norske kirke
Liste over kirker i Innlandet

Liste over kirker i Innladet lister kirkebygg i Den norske kirke og andre kristne kirkebygg i Innlandet fylke. Kirkene sogner til Hamar bispedømme.


== Eksterne lenker ==
(en) Churches in Innlandet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Den norske kirke
Hamar bispedømme
Liste over kirker i Nordland

Liste over kirker i Nordland lister kirkebygg i Den norske kirke og andre kristne kirkebygg i Nordland fylke. Området tilsvarer Sør-Hålogaland bispedømme.


== Eksterne lenker ==
(en) Churches in Nordland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Sør-Hålogaland bispedømme
Den norske kirke