jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Halvor Fossum Lauritzsen

Halvor Fossum Lauritzsen (født 1959) er en norsk sykepleier, nødhjelpsarbeider og administrerende direktør som har hatt stillingen som utenlandsjef i Norges Røde Kors. 
Lauritzsen er utdannet akuttsykepleier. I tillegg har han til en cand mag i sosiologi og kriminologi, en mastergrad i administrasjon og økonomi, og hovedkurs fra Forsvarets Høgskole. Han arbeidet  som ambulansesjåfør de første årene av yrkeskarrieren. Etter sykepleierutannelsen arbeidet han ved et sykhus i Bærum. I 1986 meldte han seg inn i Afghanistankomiteen og begynte samtidig å involverte seg i Røde Kors-arbeid. I 1988 reiste han til Kabul i Afghanistan for å delta i nødhjelpsarbeid på et feltsykehus. Landets befolkning var på den tiden i stor nød etter nesten ti år med Sovjetisk okkupasjon.  I 1991 ble han som første ikke-sveitser delegasjonsleder for en utenlandsoperasjon i Røde Kors. Det skjedde i Etiopia i 1991. Lauritzsen har siden deltatt og ledet hjelpearbeidet i noen av de aller verste katastrofene i verden. Deriblant steder som Rwanda, Balkan, India, Kambodsja, Tyrkia, Sudan, Øst-Timor, Etiopia, Afghanistan, Nord-Korea, Irak og Gaza. Lengst opphold har han hatt i Afghanistan. Her har han hatt kortere og lengre opphold både i 1988, 1989, 1990, 1991, 1995 og 2005. Han har hatt stillingen som katastrofesykepleier, nødhjelpskoordinator og utenlandssjef i Norges Røde Kors. 
I 2005 ble han headhuntet til FN av Jan Egeland til et oppdrag som gikk ut på å finne ut av hvorfor verden ikke klarte å gi nok u-hjelp. Samtidig skulle han, som en av fire, se på den globale samkoordineringen av bistand og u-hjelp. Arbeidet ble avsluttet i 2006. I 2007 sluttet han jobben som utenlandssjef for å bli administrerende direktør i oljevernberedskap-selskapet RCG. I 2009 fikk han en lederstilling i kraftselskapet SN Power.Han har blitt omtalt som en av verdens mest erfarne nødhjelpsarbeidere.I 2011 utgav han selvbiografien Å redde liv. Boka ble ført i pennen av Terje Svabø.


== Utmerkelser ==
I 2006 ble Lauritzsen utnevnt til Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden. Han fikk den på bakgrunn av sin uvurderlige og utrettelige innsats gjennom Røde Kors for å hindre og lindre menneskelige lidelser.


== Referanser ==
Grunnkretser i Klepp kommune

Grunnkretser i Klepp kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Klepp kommune, Rogaland, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Bore
Reve
Bore
Verdalen vest
Verdalen aust
Hole
Vasshus
Stangeland
Sele
Rindå
Feistein
Delområde Klepp
Meland
Grude
Hattaland
Kleppe
Fjogstad
Kleppevarden
Haugabakka
Friestad
Nese
Horpestad
Gjeishaug
Delområde Orre
Orre
Åse
Pollestad
Øgård
Salte
Erga
Rosland
Delområde Tu
Tjøtta
Braut
Hauge
Tu
Delområde Engelsvoll
Anda
Engelsvoll
Øksnevad
Orstad
Orstadbakken
Håbakken
Øksnevadmyra


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Harstad kommune

Grunnkretser i Harstad kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Harstad kommune, Troms, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Gausvik og Sørvik
Sandtorg
Gausvik
Fauskevåg
Sørvikmark
Sørvik
Nordvik
Delområde Kila
Kilbotn
Oldra
Kila med Rogla
Ruggevik
Breivik
Delområde Kanebogen og Seljestad
Holtet syd
Holtet nord
Medkila
Nordmarka
Kanebogen vest
Stangnes syd
Stangnes nord
Gangsås
Harstadbotn
Øvre Seljestad
Seljestad
Heggen
Delområde Harstad
Sentrum syd
Sentrum nord
Harstadåsen
Skaret
Skogvegen
Blåbærhaugen
Delområde Hagebyen
Sama
Trondenes Hageby
Hagan
Laugen og Ringberg
Trondenes
Delområde Bergseng
Kulseng
Bergseng
Kilhus
Åsegarden
Tennvassåsen
Storvassbotn
Delområde Ervik, Kasfjord og Aun
Ervik
Stornes
Høgda
Kasfjord
Skjærstad
Aun
Delområde Grytøy
Alvestad
Bjørnrå
Bessebostad
Kjøtta
Delområde Bjarkøy
Meløyvær
Leirvåg
Nergård
Øvergård
Akkarnes
Fenes
Sandsøy


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområde- og grunnkretsinndeling 2018 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Lebesby kommune

Grunnkretser i Lebesby kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Lebesby kommune, Finnmark, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Lebesby
Kjøllefjord østre
Kjøllefjord vestre
Dyfjord
Kifjord/Normanset/Mårøyfjord
Torskefjord/Bekkarfjord
Lebesby
Ifjord
Friarfjord/Adamsfjord
Laksefjordbotn/Kunes
Veidnesklubben/Godviknes
Vadasbaksæibos
Gappatvarri
Eretoaivit
Vuonjalrassa


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Hyllestad kommune

Grunnkretser i Hyllestad kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Hyllestad kommune, Sogn og Fjordane, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Hyllestad
Skifjord
Vassenden
Skor
Åfjorddalen
Løland
Leirvik
Bø
Lifjorden
Hyllestad
Øen
Porten


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Vaksdal kommune

Grunnkretser i Vaksdal kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Vaksdal kommune, Hordaland, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Vaksdal
Sandvik
Vaksdal
Tveitane
Jamne
Delområde Dale
Blomdal
Stanghelle vest
Stanghelle
Dale sørvest
Dale søraust
Dale sentrum
Dale nord
Bergsdalen
Bolstadfjorden
Delområde Stamnes
Straume
Stamneshella
Stamneshella nord
Nordgrend
Eidslandet
Nedre Eksingedalen
Øvre Eksingedalen


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Ås kommune

Grunnkretser i Ås kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Ås kommune, Akershus, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Nordby
Kjærnes
Sjøskogen Nøstvedt
Nesset/Bekk
Togrenda
Sporret
Wassum/Ris
Nygårdsåsen
Solbergskogen/Tamburbakken
Egge
Sneis
Delområde Ås
Holstad
Østensjø
Skuterud
Norderås
Smebøl
Holstad/Skoftestad
Beverdalen
Børsum
Burum
Kilehagen/Herum
NLH
Kaja 1
Kaja 2
Kaja 3
Søråsteigen 1
Søråsteigen 2
Landås
Moer
Brekke
Langbakken
Aschjem
Rustad 1
Rustad 2
Dysterlia
Rustadporten
Torderud
Hogstvet
Dyster
Hogstvetlia 1
Hogstvetlia 2
Eldor
Delområde Kroer
Bjørnebekk/Danskerud
Vestre Kroer
Østre Kroer


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Hornindal kommune

Grunnkretser i Hornindal kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Hornindal kommune, Sogn og Fjordane, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Hornindal
Haugen
Kirkhorn
Grodås
Kjøs
Otterdal
Lødemel
Rygg


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Roskrepp kraftverk

Roskrepp kraftverk  er et  vannkraftverk ved Heiestøl i Sirdal kommune i Agder som driftes av Sira-Kvina Kraftselskap. Deler av nedbørsfeltet ligger i Valle kommune.
Med en fallhøyde på 83 meter er Roskrepp det minste kraftverket til Sira-Kvina kraftselskap. Kraftverket utnytter fallet fra Rosskreppfjorden til Øyarvatn. Like ved dammen starter den 3 500 meter lange tilløpstunnelen som går i fjellet og ender i trykksjakten ned til kraftverket ved Øyarvatn.
Kraftverket produserer stort sett bare om vinteren. Når våren kommer, er det normalt tappet så mye vann fra Roskreppfjorden at det er plass til både snøsmelting og nedbør utover sommeren og høsten.
Kraftverket ble bygget i 5. byggetrinn og idriftsatt i 1979. Vannet som starter i Roskreppfjorden skal gjennom fem kraftstasjoner før det renner ut i havet ved Åna-Sira. Da har det utnyttet en samlet fallhøyde på mer enn 900 meter. Det samles også inn vann fra et bekkinntak.
Rosskreppfjorden er oppdemmet og reguleres mellom 929 og 890 moh. Hoveddammen er en steinfyllingsdam på ca. 40 m og volum på 684 millioner m³.Installert effekt er 50 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er ca. 106 GWh.
Kraftverket startet produksjonen i 1979 mens reguleringen av Rosskreppfjorden startet allerede i 1968 i forbindelse med bygging av Tonstad kraftverk.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Sira-Kvina kraftselskap
Skagerak Kraft
Agder Energi
Grunnkretser i Utsira kommune

Grunnkretser i Utsira kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Utsira kommune, Rogaland, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Utsira
Utsira


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Karasjok kommune

Grunnkretser i Karasjok kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Karasjok kommune, Finnmark, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Karasjok
Tanadalen
Bakkeljok
Halde
Mannevarre
Karasjok tettsted
Grensen
Iskurasjok
Storfossen
Karasjokdalen
Jiesjokdalen
Nattvann


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Finnøy kommune

Grunnkretser i Finnøy kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Finnøy kommune, Rogaland, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Finnøy
Talgje
Sør-Fogn
Trevland
Bokn/Byre
Halsnøy
Lauvsnes
Judaberg
Reilstad
Kindingstad
Steinnes
Hesby
Nord-Talgje/Helgøy
Hidle
Kyrkøy
Bjergøy
Eidssund
Jørstad
Kaltveit


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Ibestad kommune

Grunnkretser i Ibestad kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Ibestad kommune, Troms, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Ibestad
Sørrollnes
Forså/Breivoll
Hamnvik
Ibestad
Vik/Selseth
Dyrstad-Bolla Indre/Ytre-Holtet
Rollnes/Fugleberg
Delområde Andørja
Furnes/Kråkerhamn
Igeland
Ånstad/Laupstad
Engenes/Åndervåg
Straumnen
Klåpen/Årbostad


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Folldal kommune

Grunnkretser i Folldal kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Folldal kommune, Innlandet, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Folldal
Ryeng
Grimsbu
Brandsnes
Atnedal
Søndre Kirkekrets
Nordre Kirkekrets
Morkagrenda
Verket
Husom
Dalen østre
Dalen vestre
Slåen
Folldal Østfjell nord
Folldal Østfjell syd
Folldal sentrum


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Meland kommune

Grunnkretser i Meland kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Meland kommune, Hordaland, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Meland nord
Husebø
Landsvik
Rossland
Io
Ryland
Brakstad
Bjørndal
Holme
Delområde Meland sør
Gaustad
Grasdal
Moldekleiv
Flatøy
Fosse
Frekhaug
Mjåtveit
Sagstad
Meland


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Stange kommune

Grunnkretser i Stange kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Stange kommune, Innlandet, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Tangen
Mostue
Hestnes
Espa
Skaberud
Hov
Kongsparten
Refsahl
Mosebekken
Steinsrud
Vik
Delområde Stange
Såstad
Stange kirke
Skjerden
Næsten
Remmen
Parken
Kolstad
Sentrum
Stange øst
Volla
Navneberget
Røne
Delområde Ottestad
Ottestad
Hegsvold
Nordstad
Mjøslia
Sandvika
Gyrud
Nordal
Tajet
Steen
Nordlys
Kjonerud
Åkershagan
Sanderud
Vevla
Flatby
Petlund
Gaustad
Sakslund
Delområde Romedal
Sørbygda
Starhellinga
Dal
Arneberg
Sande
Hornemoen
Skaun
Brynsfilialen
Skjerve
Fredsvold
Formo
Finstad
Gjermundstuen
Dammen
Bjørnsveen
Maurdalen
Slåttmyra
Delområde Vallset/Åsbygda
Storhov
Hågenrud
Standerholen
Egerom
Bottenfjellet
Furuset
Åsen
Gata
Foss
Amundrud
Haraset
Skogen
Sjøsveen


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Lund kommune

Grunnkretser i Lund kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Lund kommune, Rogaland, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Moi
Eike
Skåland
Eikeland-Lundestranda
Skulevold
Haukland
Auelandsstranda
Delområde Hovsherad
Hove
Eik
Steinberg
Rusdal
Delområde Ualand
Sandsmark
Refsland
Ualand
Eide


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Herøy kommune i Møre og Romsdal

Grunnkretser i Herøy kommune i Møre og Romsdal er delområder og grunnkretser som seksjonerer Herøy kommune, Møre og Romsdal, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Ytre Herøy 1
Kvalsvik
Skorpa
Kopparstad
Kvalsund
Igesund
Fosnavåg sentrum
Øvre Fosnavåg
Nørvåg
Eggesbønes
Myklebustvatnet
Straumane
Elsebø
Flusund
Gjertnes
Delområde Ytre Herøy 2
Runde
Sævik
Remøy
Voldsund
Leinebygda
Bø
Frøystad
Delområde Indre Herøy
Moltustranda sentrum
Austre Moltustranda
Stokksund
Tjørvåg
Aurvåg
Dragsund
Leikong
Jøsok


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Europavei 63

Europavei 63 går mellom Sodankylä og Åbo i Finland. Lengde 1110 km, herav cirka 60 km motorvei. E63 er den eneste europaveien som går helt i Finland.
Trasé fastlagt av UNECE: Sodankylä – Kemijärvi – Kuusamo – Kajana – Kuopio – Jyväskylä – Tammerfors – Åbo.


== Knutepunkter ==


== Eksterne lenker ==
European Agreement on Main International Traffic Arteries (AGR) 14 mars 2008 (PDF, offisiell E-veiliste begynner på s. 14)
UNECEs oversiktskart over alle europaveiene
Kvinen kraftverk

Kvinen kraftverk  er et  vannkraftverk ved Hegrefosslega i Sirdal kommune i Agder som driftes av Sira-Kvina kraftselskap. Deler av nedbørfeltet ligger i  Valle kommune. Kraftverket startet produksjonen i 1981.
Opprinnelig var det planlagt to kraftverk på den 11 kilometer lange strekningen mellom Øyarvatn og Kvifjorden/Nesjen. Senere viste det seg at det ble rimeligere og mer miljøvennlig å bygge lange tunneler. Kraftverket ble plassert ved Hønevatn omtrent midtveis mellom de to magasinene. Det betyr at både tilløpstunnelen fra Øyarvatn og avløpstunnelen ned til Kvifjorden er mer enn fem kilometer. Roskreppfjorden øverst i Kvina er det nest største magasinet i Sira-Kvina utbyggingen.
Produksjonen i Kvinen kraftverk er tett knyttet opp til det som skjer i Roskrepp kraftverk lenger oppe i vassdraget. I praksis betyr det at Kvinen kraftverk, på samme måte som Roskrepp kraftverk, har størstedelen av produksjonen om vinteren.
Installert effekt er på 80 MW fra en francisturbin, og midlere årsproduksjon er ca. 218 GWh.
Samtidig med at kraftverket ble bygget, ble også 300 kV-linjen videreført fra Solhom kraftverk. Dette arbeidet var ferdig i 1981. Da var ringforbindelsen med 300 kV-linjen fra Lysebotn via Duge, Roskrepp, Kvinen og Solhom med endestasjon i Tonstad på plass.
Øyarvatn er oppdemmet og reguleres mellom 820 og 837 moh. Det samles også inn vann fra et bekkeinntak (Støyrlotjønn).


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Sira-Kvina kraftselskap
Agder Energi
Skagerak Kraft
Castle Wolfenstein

Castle Wolfenstein er et 2D snike-skytespill fra 1981. Det er det første spillet laget i snikespillsjangeren hvor spilleren må være tålmodig og sørge for å ikke bli oppdaget. (Moderne spill i sjangeren inkluderer blant annet Splinter Cell og Metal Gear Solid)


== Beskrivelse ==
Castle Wolfenstein er et snikebasert actionspill satt til andre verdenskrig. Hovedoppgaven i spillet er å komme seg gjennom de ulike delene av slottet for å finne hemmelige planer og rømme i live. Man øker gradvis i rang hver gang man greier å rømme med planene, og spillet blir litt vanskeligere for hver gang man blir tildelt en høyere rang. Spillet består av åtte ranger, hvor den laveste rangen er menig og den høyeste rangen er feltmarskalk. 


== Eksterne lenker ==
The Underdogs' skriver om Castle Wolfenstein
Lemon64: Commodore 64 versjoninformasjon
Solhom kraftverk

Solhom kraftverk er et vannkraftverk ved Kvifjorden i Kvinesdal kommune i Agder som driftes av Sira-Kvina Kraftselskap. Deler av nedbørfeltet ligger i  Sirdal kommune. Kraftverket startet produksjonen i 1974.
Kraftverket utnytter fallet på 215 meter mellom Nesjen/Kvifjorden og Homstølvatnet i elven Kvina. Vannet benyttes senere i Tonstad kraftverk.
Kraftverket ligger godt gjemt 1 200 meter inne i fjellet under juvet ved dam Nesjen. Terrengformasjonen gjorde at dette var den beste plasseringen. Solhom kraftverk var en del av 3. byggetrinn i Sira-Kvina utbyggingen og stod ferdig i 1974. Mellom magasinene er det en høydeforskjell på ca. 215 meter. Med vann fra de to øverste kraftverkene i Kvina vassdraget, sammen med tilsiget til Kvifjorden, gir det en årlig middelproduksjon på ca. 710 GWh. Dette gjør Solhom til det nest største kraftverket i Sira-Kvina kraftselskap.
Fra kraftstasjonen ble det bygget en 300 kV-linje til Tonstad. Ved Solhom kraftverk ble det første SF6-isolerte koblingsanlegget på så høyt spenningsnivå i Norge levert. Snøforhold og liten plass til åpne koblingsanlegg gjorde at kapslet SF6-anlegg ble valgt. Fra Solhom kraftverk går det en 4 300 meter lang avløpstunnel ut i Homstølvatn. Her går tunnelen som fører vannet til Josdal der det møter tunnelen fra Siravassdraget. Herfra går det en felles tunnel mot Tonstad.
Nesjen/Kvifjorden er oppdemmet og reguleres mellom 715 og 670 moh. Til Nesjen/Kvifjorden tilføres det vann fra flere overføringer. Dette gjelder Ognhellervatn og Guddilsvatn som før reguleringen rant ned i Sirdal. Kvinen kraftverk leverer også vann til Nesjen/Kvifjorden.
Samlet effekt er 200 MW fra to francisturbiner, og midlere årsproduksjon er på ca. 710 GWh.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Sira-Kvina kraftselskap
Skagerak Kraft
Agder Energi
Åge Simonsen

Åge Simonsen (født 1953) er en norsk zoolog med insekter som spesialfelt. Han har hatt et langvarig engasjement i Norges Miljøvernforbund (NMF). 
Simonsen er utdannet zoolog og entomolog med dr. scient.-grad fra Universitetet i Bergen. Han den eneste i Norge med doktorgrad på tusenbein.Han er ansatt som forsker ved NNI. Her har han blant annet arbeidet innen områder som biologisk mangfold, entomologi, virvelløse dyr, terrestrisk økologi, akvatisk økologi, bunndyr og naturkartlegging.Han har også være politisk aktiv. Først i studentparlamentet i Bergen hvor han var leder og landsstyremedlem av Norsk Studentunion. Han har også hatt flere ledende stillinger i Norges Miljøvernforbund (NMF), men gav seg etter interne konflikter.


== Familie ==
Åge Simonsen er tvillingbror til politikeren Jan Simonsen (1953–2019).


== Referanser ==
Den florentinske skole

Den florentinske skole betegner en gruppe kunstnere fra Firenze som var influerende med en naturalistisk stil utviklet på slutten av 1300-tallet, hovedsakelig ved Giotto di Bondone. På 1400-tallet var skolen meget toneangivende. En del av de mest kjente kunstnere var Filippo Brunelleschi, Donatello, Michelangelo, Fra Angelico, Botticelli, Lippi, Masolino, og Masaccio.
Den sanne grunnleggeren av skolen var Giotto. Hans dyktighet i å gjengi tredimensjonal form og rom, enkelheten i hans komposisjoner og hans effektive avbildning av menneskelige følelser var bakgrunnen for at hans malerier har blitt karakterisert som de første moderne malerier, og hans innflytelse på de florentinske malere kan ikke undervurderes. Epoken regnes fra 1280 og fram til rundt 1450. Florentinernes vektlegging på volum og linje kan jevnføres med det senere venetianske maleriets betoning av fargen.


== Eksterne lenker ==
(en) Florentine school – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kystlink

Kystlink var et norsk rederi som tilbød fergetrafikk fra Langesund i Bamble kommune i Telemark til Hirtshals i Danmark og Strömstad i Sverige. Skipet MS «Kongshavn» seilte til Sverige på dagtid og Danmark på kveldstid. Rederiet seilte fra 1. oktober 2008 seile i en trekantrute, Langesund – Strömstad – Hirtshals – Langesund.
21.oktober 2008 ble rutedriften innstilt og Kystlink styrt avviklet og lagt ned.


== Historikk ==
I november 2003 søkte rederiet om å få starte fergetrafikk mellom Langesund (Norge) og Strømstad (Sverige). 1. november 2006 seilte bil- og passasjerfergen MS «Pride of Telemark» sin første ordinære tur til Strømstad. Fra denne datoen startet rederiet med én daglig rute til Strømstad og Hirtshals. «Pride of Telemark» kom i drift 18. juni 2005 og har Skagerraks største taxfreeutsalg på 1000 m².
11. september 2007 kolliderte MS «Pride of Telemark» med moloen på vei inn i Hirtshals havn. Grunnstøtingen forårsaket et større hull i skroget på ferjen. Båten er per dags dato ute av drift og 50-60 ansatte var i en lengre periode permittert til de fikk en erstatningsferje, MS «Fantaasia».I november 2007 chartret kystlink skipet MS «Fantaasia».
I april 2008 kjøpte Kystlink eier Ole T. Bjørnevik og Reitan familien "Fantaasia" som da fikk navnet "Kongshavn" med hjemmehavn Langesund
M/S Pride of Telemark er hugget opp i Alang, India. 
M/S Kongshavn er solgt til Blue line, Kroatia. Nytt navn er M/S Regina della pace.


== Referanser ==