jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nyttig idiot

Nyttig idiot i entall eller flertall er et uttrykk som brukes i politisk sjargong for å betegne noen som, gjennom sine holdninger og handlinger, ubevisst støtter eller hjelper en tredjepart som de i utgangspunktet ikke hadde til hensikt å gi støtte. Den nyttig idioten kan bli manipulert til å gjøre dette av tredjeparten, men like ofte skjer denne støtten som en uforutsett og utilsiktet konsekvens av den nyttige idiotens gjerninger. 
De som drar fordeler av slike nyttige idioter har vanligvis liten eller ingen respekt for disse, men velger å tolerere (og av og til hjelpe) dem fordi de selv tjener av dette.


== Historie og bruk ==
Opphavet til uttrykket er uklart. Det er ofte blitt tilskrevet Vladimir Lenin til å beskrive vestlige reportere og reisende som i Vesten ga sin støtte til Sovjetunionen i dens politiske veivalg, men det finnes ingen dokumentasjon på dette. Uttrykket har vært benyttet på russisk i hvertfall siden 1941. I boken De besatte, utgitt allerede 1871-1872, formulerer Fjodor M. Dostojevskij seg på denne måten når han skildrer et revolusjonært møte: «- Slik kan bare en narr tale! fór den kvinnelige studenten opp. - Han er nok en narr, men han er nyttig for saken, hvisket madame Virginskaja.»I USA ble uttrykket første gang brukt i 1948 i en artikkel om italiensk politikk i The New York Times, og deretter ikke før i 1961. Uttrykket finnes også på fransk, «idiots utiles», og benyttet først antagelig i samme tidsrom, rett etter den andre verdenskrig.I eksempelvis Danmark er uttrykket blant annet blitt benyttet av flere om venstreorienterte fredsbevegelse som trodde at de støttet fredsprosessen, men i virkeligheten gikk Sovjetunionens ærend under den kalde krigen, liksom uttrykket har vært benyttet om personer som under den kalde krigen lot seg manipulere til å fremme østblokkens interesser og om personer som under Muhammedkarikaturene i Jyllands-Posten lot seg manipulere av andre staters/interesseorganisasjoners interesser. I Norge blir begrepet brukt både om forhold innen politikken, og om folk som på grunn av sin naivitet blir manipulert til å gi støtte til aktører utenfor det politiske liv. Som eksempel på det siste kan nevnes kommentatoren som i 2012 betegnet rettspsykiater-standen som potensielt nyttige idioter for jurist-standen.


== Referanser ==
Øvrevoll Galoppbane

Øvrevoll Galoppbane er Norges eneste galoppbane, og ligger på Eiksmarka i Bærum.
Den ble åpnet 26. juni 1932 med kong Haakon VII og dronning Maud til stede og rittmester Paul Michelet (1880–1958) som vinner på «Not Many» første dagen. Banen består av en gressbane på ca. 2000 meter i omkrets og en sandbane (dirt track) på 1375 meter i omkrets. Det mest prestisjefylte løpet som arrangeres i løpet av året er Norsk Derby. Hatteparaden samt veddeløpene har vært en årelang tradisjon. Adressen er Vollsveien 132, 1358 Jar.


== Storløp på Øvrevoll ==


=== Toåringer ===
Norsk Kriterium
Skandinavisk mesterskap for 2 åringer / Skandinaviskoppdrettede hester
The Heatherwold Cup
Norsk mesterskap for 2 åringer / Norskoppdrettede hester


=== Treåringer ===
Norsk 1000 Guineas / Hopper
Norsk 2000 Guineas
Norsk Derby (L)
Norsk Oaks / Hopper
Norsk St Leger
Skandinavisk mesterskap for 3 åringer / Skandinaviskoppdrettede
Breeders Prize
Norsk mesterskap for 3 åringer / Norskoppdrettede


=== Treårige og eldre ===
Polar Mile Cup (L)
Norsk Jockeyklubs Sprintløp (L)
Oslo Cup (Gr 3) (Avholdt som Walter Nilsens Minneløp 2005-2012)
Lanwades Stud Stakes / Hopper (L)
Polar Cup (Gr 3)
Marit Sveaas Minneløp (Gr 3)
Semb Hovedgård Hoppeløp


=== Hekkeløp ===
Bærum kommunes Hekkeløp
Øvrevoll Champion Hurdle
Novisehekkserien finale


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Øvrevoll Galoppbane – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fagpedagog

Fagpedagog er en uoffisiell betegnelse som ofte brukes av pedagoger som har universitets- eller høgskoleutdanning i pedagogikk på hovedfagsnivå, mastergradsnivå, pedagogisk embetseksamen eller doktorgrad og som i sitt yrke arbeider innenfor lærerutdanning, pedagogisk forskning, undervisning eller oppdragelse. Dette skiller dem fra pedagoger, faglærere, adjunkter, lektorer og andre som jobber skoleverket. Disse har gjerne sin faglige fordypning i akademiske fag som realfag, filologiske fag eller samfunnsfag, og ikke fordypning i faget pedagogikk utover den praktisk-pedagogiske utdanningen.Fagpedagog er ikke en beskyttet tittel, men brukes som stillingstittel for eksempelvis veiledere i arbeidstreningsbedrifter og andre stillinger innen undervisning eller veiledning utenfor skoleverket.


== Referanser ==
Skåkleiva

Skåkleiva er et fjell i Rindal kommune på indre Nordmøre, nord for Trollheimen. Det har en høyde på 786 meter over havet. Toppen har en god utsikt tross sin lave høyde. Kjente topper som Snota og Trollhetta kan sees i sør, mens kysten skimtes i nord.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Trollheimsporten - Rutebeskrivelse
Trollhetta

Trollhetta, eller Trollhøtta, er et fjell på grensa mellom kommunene Rindal og Surnadal, som også utgjør grensa mellom Trøndelag og Møre og Romsdal fylker. Det har en høyde på 1 614 meter over havet og er det høyeste punkt i Rindal kommune. Fjellet ligger sentralt i Trollheimen, og kan nås fra Jøldalshytta (ca. 800 moh.) eller Trollheimshytta (ca. 500 moh.). Fjellet består av tre topper, øst, vest og nord. Østtoppen er tilgjengelig stort sett hele året, mens nord- og vesttoppen vesentlig kun kan nås om sommeren grunnet en bratt egg mellom nordtoppen og østtoppen. Stien fra Jøldalshytta til Trollheimshytta via Trollhetta er meget godt merket.


== Se også ==
Liste over fjell i Skandinavia


== Referanser ==
Samir Fazlagić

Samir Fazlagic (født 21. oktober 1982 i Copljina, Bosnia-Hercegovina) er en norsk fotballspiller som spilte på det norske laget Kongsvinger IL.Han kom til Strømsgodset i 2005 fra Skeid på utlån fra Stabæk og debuterte for «Godset» 10. april 2005 i hjemmekampen mot Sandefjord Fotball. Fazlagic ble brukt på midtbanen i sin første sesong i Godset, men ble etterhvert omskolert til venstre back. Derfor anses han også som en back med sterkere offensive kvaliteter enn defensive.
Etter 2009-sesongen fornyet ikke Strømsgodset kontrakten med Fazlagic.Skrev under for Nybergsund IL-Trysil 22. januar 2010. 20. januar 2011 skrev under en ettårskontrakt med Kongsvinger IL.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Samir Fazlagić – Transfermarkt 
(no) Samir Fazlagić – Norges Fotballforbund 
(en) Samir Fazlagić – FBref
Dumphuske

En dumphuske, også kalt vippehuske, vippe, bikkedisse, kaksedisse, dibbedue (søre sunnmøre), humpedisse (bergensk og trøndersk), ,disseplanke eller plankedisse (nord-norsk), er et lekeapparat der en bred planke, ofte utstyrt med håndtak og sitteplass for en eller flere personer i hver ende, vipper opp og ned om et balansepunkt midt på.
Dumphusken bygger på vektstangprinsippet og er i sin enkleste form bare en rett planke lagt løst over et vippepunkt, for eksempel en stokk. Dumphusker brukes først og fremst av barn og finnes på lekeplasser og i barnehager. Dumphusker brukes også i akrobatikk, ofte som en form for springbrett, eller som balanseinstrument i dyresport.
Når to personer husker eller vipper på en dumphuske, sitter de på hver sin ende av planken og skyver fra med føttene mot bakken etter tur, slik at de løftes opp i været og faller ned igjen annen hver gang. Dumphuskene kan være polstret med et mykt materiale, gjerne gummi, for å forebygge personskader, for eksempel hvis barnet på den ene siden av dumphusken hopper av slik at barnet i den andre enden treffer bakken med høy hastighet.


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Seesaws – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kristin Hestnes

Kristin Hestnes (født 26. april 1979) er en norsk billedkunstner og filmskaper fra Tønsberg, utdannet ved Goldsmiths College, University of London. 
Hestnes driver filmproduksjonsselskapet PelikanFilm. Hun vant i 2004 prisen for beste utenlandske kortfilm ved New York International Independent Film Festival.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kulturnett
Agder kunstnersenter
Ibsen net
«Fem minutter "Terje Vigen" skal friste New York» Aftenposten
Quiksilver

Quiksilver er et australsk konsern, etablert i 1970 og er en av verdens største produsenter av surfeklær og annet relatert utstyr. 
Quiksilvers hovedkvarter ligger i Torquay i Australia. 


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Quiksilver – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Quiksilver – Encyclopedia of Surfing
Genser

Genser er ei strikket trøye med korte eller lange ermer. De kan være mer eller mindre tjukke, og er til å tres på over hodet. Gensere kan bæres av både kvinner, menn, voksne og barn. Det er et klesplagg som først og fremst skal varme og blir særlig brukt når det er kaldt. Gensere kan være strikket av garn laget av ulltråd,  bomull, kunstfibre og annet. De er ofte pyntet med ulike mønstre som oppstår ved å strikke på forskjellige måter eller bruke garn med forskjellige farger.  


== Etymologi ==
Ordet genser er dannet av det engelske Guernsey (shirt), det vil si «trøye fra Guernsey (ei øy i Den engelske kanal)». De kalles også jumpere eller pullover, som på engelsk. Mer sjelden brukes det amerikanske sweater.


== Noen typer gensere ==
Cardigangenser Strikkejakke, er samme som genser, men som er åpen i fronten, og som kan lukkes med glidelås eller knapper.
Collegegenser, skolegenser eller Sweatshirt, hadde opprinnelig gjerne dekor knyttet til skole, men i de seneste årene blitt mer gjengs i utforming og dekor.
Mariusgenseren er en klassisk tykk genser med mønster.
Setesdalsgenser er en spesielt tykk genser, også kalt «lusekofte».
V-genser, med V-hals-utskjæring.
O-genser, med rund hals-utskjæring.
Høyhalset genser
Fleecegenser
HettegenserDet er blitt laget egne gensermodeller til vinteridrettsarrangementer i en årrekke.


== Se også ==
Trøye
Kofte
Strikkejakke


== Eksterne lenker ==
(en) Sweaters – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«DigitaltMuseum: Søk:  'genser'». DigitaltMuseum. Besøkt 21. mai 2012. 
«Julegenser». Julegenser. Besøkt 26. mai 2019.
Thoralf Gilbrant

Thoralf Gilbrant (født 23. mai 1919, død 11. februar 2006) var en profilert predikant og forfatter innen pinsebevegelsen.


== Bakgrunn ==
Thoralf Gilbrant (f. Gulbrandsen) i Stavanger i 1919, som en av syv søsken. Han vokste opp i Ryfylke og ble tross sin ungdomsomvendelse til aktiv kristentro på et luthersk bedehus en av pinsebevegelsens store frontfigurer i Norge. Han var gift med Tobine Gilbrant (1916–1991) f. Aadneram og sammen hadde de fem barn. En av deres døtre er gift med tidligere Oslo-biskop Ole Chr. Kvarme.


== Karriere ==
Han hadde en lang karriere som redaktør av pinsebevegelsens avis Korsets Seier. Han var redaktør av Illustrert Norsk Bibelleksikon 1965–1969 og ny utgave 1986–1992. Gilbrant var også nær medarbeider med Carl Fredrik Wisløff og Arthur Berg i arbeidet med å fremskaffe en moderne språklig bibeloversettelse, bibelutgaven Norsk Bibel,  som kom ut  i 1988. 
Gilbrant utgav også en lang rekke andre verk, deriblant Studiebibelen, en gresk-norsk lineæroversettelse av Det nye testamente i fem bind 1977–1982. Sistnevnte har senere blitt utvidet. 
I de siste ti årene av sitt liv utgav Gilbrant en rekke bøker, blant annet en bok som omhandlet Sir Isaac Newton og hans forhold til Bibelens profetier.


== Bibliografi ==
Tror du dette? 1965
Jeg tror 1970
Tidens tegn 1973
Snart kommer Jesus 1980
EF i politikk og profeti : romerrikets gjenreisning og Antikristens rike 1993
Isaac Newton om profetiene : profeten Daniel og Johannes' åpenbaring 1993
Hva er skjedd med Bibelen? 1994
"Her er ikke mann og kvinne-" 1995
År 2000 : en ny tidsalder 1997
Norsk Studiebibel (ansv redaktør) 1998
Bortrykkelsen – Jesu Gjenkomst 2001
Israel i endetiden : tillegg: Mysteriet med Israels tapte stammer 2002
År 2000 og den nye tidsalder 2003
Israel i Endetiden 2004
Darwin & endetidens antikristelige verdensreligion 2003
NOU 1985: 21, Læreutvalget

Læreutvalget var et offentlig utvalg som på 1980-tallet utredet spørsmålet om hvordan teologiske lærespørsmål skal behandles i Den norske kirke.
Utvalget ble oppnevnt av Bispemøtet og Kirkerådet i samråd med Kirke- og undervisningsdepartementet i november 1981. Utvalget hadde ni medlemmer: professor Ivar Asheim (leder), direktør Ludvig Johan Bakkevig, biskop Kristen Kyrre Bremer, høyesterettsdommer Trond Dolva, førsteamanuensis Oddbjørn Evenshaug, husmor Helga Gittmark, stipendiat Astri Hauge, generalsekretær Geir Gundersen og professor Inge Lønning. Utvalget avgav sin utredning til Kirke- og undervisningsdepartementet i juli 1985 (NOU 1985:21 Den norske kirke og læren). 
Utvalget definerte lærebegrepet som ”den språklige og tankemessige utforming av troens innhold”, men understreket at når man i utredningen talte om læren, var det ”utelukkende i betydningen de grunnleggende spørsmål i sentrum av kirkens tro.” Når utvalget fant det nødvendig å påpeke dette, var det fordi lærebegrepet etter utvalgets oppfatning ofte ble brukt på en måte som syntes å være negativt ladet, idet det gjerne ble assosiert i retning av bokstavtro, formalisme o.l. Utvalget framhevet at læren er noe annet enn et system av læresetninger. ”Læren avdekker det grunnleggende i kristendommen, selve trosfundamentet.”
Utvalget pekte også på at begrepet ”lærevern” ofte ble ensidig negativt forstått, og understreket at den viktigste form for lærevern er den positive og langsiktige læreomsorg som består i rett forkynnelse av evangeliet og rett forvaltning av sakramentene. Samtidig vil det inntreffe situasjoner i kirkens liv hvor det blir nødvendig med en læremessig avklaring, eller hvor det må fattes forvaltningsvedtak som har læremessige implikasjoner.
Utvalget gjennomgikk et bredt materiale som viste hvordan ulike typer læresaker var blitt behandlet, og konkluderte med at ingen eksisterende kirkelige organer fullt ut oppfylte de betingelser som utvalget mente måtte være til stede hos den instans som skulle være ansvarlig for behandling av læresaker i kirken. Læreutvalget la på dette grunnlag fram et forslag til behandling av læresaker som svarte til den avgjørende rolle som spørsmål omkring kirkens tro og bekjennelse har i kirkens liv, og som kunne ivareta det hensyn at kirken selv må få avgjøre spørsmål av teologisk art og karakter. 
Konkret foreslo utvalget opprettet et nytt organ – Den norske kirkes lærenemnd – til å forestå behandlingen av læresaker i kirken. Utvalget la fram forslag til hvordan en slik nemnd skulle opprettes, hvordan den skulle sammensettes, hvilke organer som skulle kunne forelegge sak for læreorganet m.m. Utvalget mente at den foreslåtte lærenemnda ble opprettet ved lov, og la fram forslag til ny lovtekst i kirkeloven som ville gi den nødvendige lovhjemmel for lærenemnda. Et sentralt punkt i utvalgets forslag var at samtidig som lærenemnda skulle være et selvstendig organ, skulle nemnda ikke ha noen forvaltningsmyndighet.
Utvalgets forslag ble noen år senere fulgt opp med den nødvendige endring av Lov om Den norske kirkes ordning og opprettelsen av Den norske kirkes lærenemnd – stort sett i samsvar med utvalgets forslag.
Tidrom

I fysikken er tidrom (eller romtid) enhver matematisk modell som kombinerer universets tre romlige dimensjoner med en tidsdimensjon. I moderne fysikk finnes også modeller med flere dimensjoner.
Fram til begynnelsen av 1900-tallet var den rådende oppfatningen at tid og rom, som beskrevet av newtonsk mekanikk, kunne behandles uavhengig av hverandre. Videre at det fantes en absolutt tid (selve «tida», som var den samme for alle – det vil si i alle referansesystemer) og et absolutt rom (som alle referansesystemer kunne måles i forhold til). Albert Einstein forkastet dette i 1905 med sin spesielle relativitetsteori.

 «Fra nå av er rommet i seg selv, og tiden i seg selv, dømt til å blekne til skygger, og kun en forening av de to vil bevare en uavhengig eksistens».

Einsteins spesielle relativitetsteori var en kinematisk teori. Den geometriske beskrivelsen av den var det Hermann Minkowski som la frem i 1908, og denne introduserte den første formen for tidrom, som har blitt kjent som Minkowski-rom. 
Et punkt i et tidrom kalles en hendelse og avstanden mellom to hendelser kalles et tidromintervall. I Minkowski-rom er tidromintervall uavhengige av treghetssystem og dermed like for alle observatører selv om avstander i tid og rom hver for seg ikke nødvendigvis er det. Minkowski-rom er «flate», som vil si at de romlige dimensjonene følger euklidsk geometri der Pythagoras teorem gjelder. 
Det geometriske bildet av tidrommet ble viktig for Einstein i arbeidet med den generelle relativitetsteorien, som ble utviklet for å inkludere effektene av akselerert bevegelse og gravitasjon. I den generelle teorien ble den euklidske geometrien erstattet med riemannsk geometri, noe som åpnet for at tidrommet kunne krummes.
I moderne fysikk har det blitt utviklet flere modeller for tidrom med flere dimensjoner. Det er et åpent spørsmål hvor mange dimensjoner som trengs for å beskrive universet.


== Kilder ==
Albert Einstein (2000). Relativitetsteorien: en populærfremstilling ; og Selvbiografiske notater. Oslo: Bokklubben dagens bøker. ISBN 8252537405.  med introduksjon av Øyvind Grøn
Ytrehus, Ottar (1974). Tidrommet : En innføring i det matematiske grunnlaget for den spesielle relativitetsteori. Oslo: Cappelen. ISBN 8202005078.
Arthur Berg

Arthur Bjarne Berg (født 8. april 1916 i Brunlanes i Vestfold, død 20. juli 1998) var en norsk avisredaktør, nynorskmann og samfunnsdebattant. Berg hadde et kristenkonservativt ståsted og markerte dette gjennom flere saker, blant annet i motstanden mot kvinnelige prester, selvbestemt abort og EU, kampen for kristne friskoler og forsvaret for Israel.


== Liv og arbeid ==
Arthur Berg tok artium i 1934. Han ble etter en periode som ateist kristen etter å ha møtt vekkelsespredikanten Ernst Hallen i Kristiansand.Berg avbrøt studiene ved Menighetsfakultetet i Oslo grunnet det pasifistiske synet som rådet blant samtidens studenter. Han tok befalsskolen og ble uteksaminert som sersjant 8. april 1940. Teologistudiet ble fullført i 1941.Berg tok aktivt del i forsvaret av Norge under kampene i 1940 og under frigjøringen av Finnmark i 1944–1945. I 1944 flyktet han til Sverige hvor han ble ordinert til feltprest for de norske styrkene.I etterkrigsårene ble han forkynner og senere redaktør i Norges Samemisjon før han i 1955 ble sjefredaktør i avisen Dagen i Bergen.Berg var redaktør for Dagen i 30 år til han i 1985 gikk av for aldersgrensen. Den kristne avisen ble under Berg preget av en sterk kampprofil mot avkristningen av landet og til forsvar for bibelsk kristentro. Berg var overbevist om at ateismen ikke kunne stå seg mot bibeltro kristendom.Berg ble også aktiv abortmotstander og en støttespiller for biskop Per Lønning som i 1975 gikk av i protest mot innføringen av fri abort. Senere forsvarte Berg sokneprest Børre Knudsen og Strandebarm Prosti under ledelse av sokneprest Per Kørner.Berg var engasjert i kampen mot medlemskap i EEC (senere EF og EU). Han var på 1970-tallet en av grunnleggerne av Folkebevegelsen mot EEC. Motstanden var ifølge Svein Brurås begrunnet i forsvar av Norges frihet og selvstendighet. Senere benyttet han også bibeltolkning og mente EU representerte antikrist, som beskrevet i Johannes' åpenbaring.   Dette kom tydelig til uttrykk i på starten av 1990-tallet i forkant av den andre folkeavstemningen i 1994.
Berg kjempet for staten Israel og sionismen. Han forsvarte Israel gjennom mange lederartikler i Dagen og utgav også ei bok kalt Med Israel i kamp for fred (1979).Arthur Berg var far til journalist og forretningsmann Bjarne Berg.


== Bokutgivelser ==
Norsk Bibel, sammen med Carl Fredrik Wisløff og Thoralf Gilbrant, 1988
Med Israel i kamp for fred, Oslo : Lunde, 1979
Nei til EEC, redaktør: Arthur Berg, Oslo: Gyldendal, 1971
I stridens hete. Kjell Bondevik, Oslo: Lutherstiftelsen, 1969
Bort med statskirken? En artikkelsamling, redigert av Henry Notaker og Arthur Berg, Oslo: Epoke, 1967
Contra Houm, Oslo: Credo, 1966
Vi er alle prestar, Oslo: Indremisjonsforlaget, 1953


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Arthur Berg i Antenne Ti (NRK, 1992)
Ken Vedsegaard

Ken Vedsegaard (født 14. oktober 1972) er en dansk skuespiller. Han begynte sin karriere som barneskuespiller, og fullførte sin formelle skuespillerutdannelse ved Aarhus Teater i år 2000. Vedsegaard fikk sitt store gjennombrudd i rollen som Erik i TV-serien
Krøniken. Før det hadde han hatt en rekke mindre roller i TV, film og teater. Etter Krøniken har han også hatt andre større roller.


== Filmografi ==
Guldregn – 1988
Skyggen af Emma – 1988
Drengene fra Sankt Petri – 1991
En dag i oktober – 1991
Høfeber (film) – 1991
Det forsømte forår – 1993
Sidste time – 1995
Fede tider – 1996
Slim Slam Slum – 2002
Den Rette Ånd – 2005
Hjemsøkt – 2017


== Eksterne lenker ==
(en) Ken Vedsegaard på Internet Movie Database 
(sv) Ken Vedsegaard i Svensk Filmdatabas 
(da) Ken Vedsegaard på Filmdatabasen 
(da) Ken Vedsegaard på danskefilm.dk 
(da) Ken Vedsegaard på danskfilmogtv.dk 
(da) Ken Vedsegaard på Scope 
(en) Ken Vedsegaard på AllMovie 
(en) Ken Vedsegaard hos The Movie Database 
(da) Ken Vedsegaard hos danskefilmstemmer.dk
Folk og Forsvar

Folk og Forsvar er en norsk organisasjon som driver informasjonsarbeid om norsk forsvars- og sikkerhetspolitikk. Den ble stiftet i 1951 etter et enstemmig vedtak i Stortinget. Som en del av sitt informasjonsarbeid utgir organisasjonen Folk og Forsvar fem ganger i året Folk og Forsvar (kontaktblad).
Det er en paraplyorganisasjon med 65 medlemsorganisasjoner:


== Tidligere medlemsorganisasjoner ==
Lingeklubben (nedlagt 2007)
Grenselosers og Kurerers forening 1940-45 (nedlagt 2012)


== Ledere ==
Folk og Forsvars leder og nestleder ble inntil 1996, titulert «formann» og «nestformann».


== Litteratur ==
Paul Engstad (2000). «Fra kald krig til fredsbygging : Med Folk og Forsvar gjennom 50 år ». Oslo: Folk og Forsvar. ISBN 82-92104-01-1. 


== Eksterne lenker ==
http://www.folkogforsvar.no
Strengteori

Strengteori er en modell i fysikken som har som mål å beskrive universets minste byggesteiner. De fundamentale byggesteinene i strengteorien er endimensjonale strenger. Det vil si at de har en utstrekning, i motsetning til tidligere modeller som har vært basert på null-dimensjonale partikler. Analogien til strengteori er musikk, og det vi oppfatter som energi/materie er bare frekvensen/tonen til en vibrerende streng.Strengteori innebærer flere romdimensjoner, eksempelvis har David Gross' «Princeton-String-Quartett» beskrevet en superstrengteori med 10 dimensjoner og en bosonbasert med 26-dimensjoner, «foldet» til 10 dimensjoner. 
Strengteorien har som mål å løse ett av de store problemene innen teoretisk fysikk: Å forene kvantemekanikk med den generelle relativitetsteorien for å finne den endelige «teorien om alt». Kvantemekanikk er nødvendig for å beskrive fysikk over små avstander og har fram til nå kunnet anvendes til å beskrive tre av de fire fundamentale naturkreftene: elektromagnetismen, sterk kjernekraft og svak kjernekraft. Den generelle relativitetsteorien er en klassisk (i motsetning til kvantemekanikk) teori som beskriver gravitasjon. Det har vist seg gravitasjon ikke lar seg formulere som en kvantemekanisk teori. Det er her en av de viktigste utfordringene ligger for dagens fysikere; å forene de fire fundamentale naturkreftene i en og samme teori. Den hittil mest vellykkede strengteorien er M-teori.


== Se også ==
Standardmodellen
M-teori
Teorien om alt


== Eksterne lenker ==
«Kan strengteorien testes?» Artikkel fra forskning.no
«Superstrenger» Kortfattet introduksjon til strengteorien