jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Grue

Grue (skogfinsk: Ruu eller Ruhu) er en kommune i Innlandet. Den ligger midt i Solør, og grenser i øst til finnskogene og Sverige. I nord ligger Åsnes kommune. I vest grenser Grue til Nord- og Sør-Odal kommuner og i sør til Kongsvinger kommune. Kirkenær er administrasjonssentret og kommunens eneste tettsted med 1 213 innbyggere. Andre tettbebygde steder i kommunen er Namnå, Refset og Grinder, som alle ligger langs Glomma, og Svullrya som ligger på Grue Finnskog i Finnskogen omtrent en mil fra grensen mot Sverige.


== Historie ==
Grue har sitt navn fra det norrøne «grof», som betyr grav eller grop.
Det har vært mange gravhauger, og det er gjort mange funn fra vikingtiden i Grue, samt flere steinredskaper og flintfunn som er ca. 4000 år gamle. Grue er det mest funnrike området i distriktet.
Brandval ble utskilt som egen kommune fra Grue i 1866.
Det er to kirker i kommunen; Grue kirke og Grue Finnskog kirke.
Det står et 22. juli-minnesmerke utenfor rådhuset.


== Geografi og klima ==
Grue har innlandsklima med relativt lite nedbør, kalde vintrer, varme somrer og betydelige forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret. Normalverdier for perioden 1961–1990 er gitt i tabellen nedenfor.


== Jernbane ==
Solørbanen åpnet fra Kongsvinger til Flisa i 1893, og i 1910 ble den forlenget videre mot Elverum. Jernbanen mistet etterhvert sin betydning som kommunikasjonsmiddel i området, og i 1990 ble all persontrafikk på banen nedlagt. I Grue kommune står fortsatt stasjonsbygningene på Grinder, Kirkenær og Namnå. Derimot er det få rester etter de småholdeplassene som i sin tid lå langs banen.


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er Kirkenær sentrum. Fra 2003 har Kirkenær sentrum gjennomgått en stedsutvikling som har foregått i flere byggetrinn, hvor det blant annet er bygget en ny miljøgate. Kommunens tusenårstrær er plantet ved alle skolene, 5 barneskoler og 1 ungdomsskole, ved aldershjemmet og ved begge kirkene i kommunen.


== Kjente gruesokninger ==
Brede Nord (1787–1817), postraner
Nils Astrup (1843–1919), norsk luthersk misjonær i Zululand
Bertram D. Brochmann (1881–1956), forfatter og samfunnskritiker
Åsta Holth (1904–1999), forfatter
Haakon Waadeland (1927–2020), professor i matematikk (NTNU)
Ragnhild Queseth Haarstad (1939–2017), stortingsrepresentant (Sp) 1981–1997, statsråd
Kjetil Skaslien (f. 1939), trekkspiller og komponist
Grethe G. Fossum (1945–2019), politiker (Ap), stortingsrepresentant 1997–2001
Tore Hansen (f. 1949), billedkunstner
Hanne Borchgrevink (f. 1951), billedkunstner
Ann Merete Furuberg (f. 1955), bonde, leder av Norsk Bonde- og Småbrukarlag
Sinikka Langeland (f. 1961), musiker
Adelheid Seyfarth (f. 1963), forfatter
Ståle Solbakken (f. 1968), fotballspiller og -trener
Petter Øverby (f. 1992), håndballspiller


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Grue – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Grue i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Grue - Statistisk sentralbyrå
(no) Kultur i Grue på kart fra Kulturnett.no
Åmot

Åmot er en kommune i Østerdalen i Innlandet. Den grenser i nord til Rendalen, i øst til Trysil, i sør til Elverum, i sørvest til Løten, Hamar og Ringsaker, og i vest til Stor-Elvdal. Kommunen har fått navnet Åmot («åmøte») fordi de to elvene Glåma og Rena møtes her. Åmot har 4 skoler: Åmot ungdomsskole og Rena Barneskole som ligger på kommunesenteret Rena samt Deset Oppvekstsenter og Osen Oppvekstsenter som ligger henholdsvis på Deset og Osen.


== Geografi ==


=== Klima ===
Åmot har innlandsklima med relativt lite nedbør, kalde vintrer, varme somrer og betydelige forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret. Normalverdier for perioden 1961−1990 er gitt i tabellen nedenfor.

Det har (med enkelte avbrudd) blitt drevet meteorologiske målinger i regi av met.no i Åmot fra 1873. Høyeste og laveste offisielt registrerte temperaturer i kommunen er henholdsvis 34,0 grader 19. juni 1970 på Haugedalen målestasjon og −41,9 grader 23. desember 1915 på Rena.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


=== Kommunestyrevalget 2003 ===
Etter kommunestyrevalget i 2003 inngikk Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet et samarbeid. De fikk ni av de 17 kommunestyrerepresentantene. Senterpartiet fikk ordføreren og SV varaordføreren. Fra 1999 til 2003 var det Arbeiderpartiet og Høyre som hadde flest representanter.


== Kultur ==


=== Tusenårssted ===
Kommunens tusenårssted er Nesvangen, ei slette hvor Renaelva og Glåma møtes, åmøtet. Åmøtet er opprinnelsen til navnet på kommunen. Det var et naturlig valg med bakgrunn i stedets betydning som trafikknutepunkt opp gjennom historien, med Pilegrimsskjæret som et viktig landemerke. Det er også mulig at vangen kan ha vært en samlingsplass og kultsted i førkristen tid, og er idag en samlingsplass for formelle og uformelle anledninger. 
I tillegg til planting av tusenårstre på Nesvangen ble det gravet ned et metallskrin på Kulturminnedagen i 2000 som inneholdt blant annet kommuneplanen, aviser, mynter, tegninger fra barn på skolene og programmet fra 2000-årshelgen. Skrinet ble laget av Ragnar Pedersen og Yngve Halvorsens bilverksted på Rena Karton. 
Det ble også plantet tusenårstrær ved Skysstasjonen på Rena og i hagen på Sans Souci som den gang huset Frivillighetssentralen på Rena. I tillegg ble det plantet tusenårstrær i tettstedene Osen og Deset. 


== Kjente åmotinger ==
T.N. Mykleby (1844-1918), godseier og musiker
Tollef Kilde (1853-1947), bonde og skogeier
Ole Hermandsen (1893-1942), politiker (NKP) og ordfører
Sven Holmsen, (1913-1940), krigshelt
Vidar Sandbeck (1918-2005), forfatter og visesanger
Anne-Cath. Vestly (1920-2008), forfatter
Svein Haugsgjerd (f. 1942), lege og psykiater
Viggo Ree (f. 1950), billedkunstner
Wiggo Norseth, (f. 1969), friidrettssutøver
Finn Skårderud (f. 1956), psykiater og forfatter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Åmot – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Åmot i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Åmot (Innlandet) - Statistisk sentralbyrå
Granvin

Granvin var en kommune i Hordaland. Den grenset i øst mot Ulvik, i sør mot Ullensvang, Kvam i vest og i nord mot Voss.


== Geografi ==
Granvinsfjorden skjærer seg inn mot nordøst. Granvinsvatnet ligger 24 moh. Espelandsdalen følger østover til Ulvik. Granvinelva danner den 120 m høye Skjervefossen. 
Tettstedet Granvin, ved Granvinelvas utløp i fjorden, har 501 innbyggere per 1. januar 2022 og ligger 20 kilometer sørøst for Vossevangen.


== Historie ==
Granvin ble egen kommune i 1891, da kommunen ble utskilt fra Ulvik kommune. Det første navnet var Graven kommune, men i 1898 ble navnet endret til Granvin. Voss kommune og Granvin herad ble slått sammen til én kommune, med navn Voss herad, fra 1. januar 2020.


== Politikk ==
Ved kommunevalget i 2015 var det 760 stemmeberettigede i kommunen. Avgitte stemmer var 545, d.v.s. 71,7 prosent. Kommunestyret har 13 representanter. I perioden 2015-2019 er fem partier representert:

Senterpartiet - 5 mandater (38,9 prosent)
Venstre - 3 mandater (21,4 prosent)
Høyre - 2 mandater (14,2 prosent)
Arbeiderpartiet - 2 mandater (13,7 prosent)
Sosialistisk Venstreparti - 1 mandat (11,8 prosent)Ingebjørg Winjum (V) er ordfører og Hans Jakob Mæland (H) er varaordfører.


== Kultur ==


=== Tusenårssted ===
Kommunens tusenårssted er ungdomshuset Trudvang i Granvin sentrum. Huset har siden det sto ferdig i 1931 vært et sentralt samlingssted for innbyggere i Granvin. Ungdomslaget har bl.a. drevet lagsarbeid, fest, dans, kino, leikaring, skuespill. Huset brukes i forbindelse med 17. mai-feiringen og andre store hendelser i kommunen.
Trudvang eies av Granvin ungdomslag. Laget ble grunnlagt 10. desember 1893, og holdt de første årene til i herredshuset på Eide. På 1920-tallet meldte kravet om større plass seg, og i 1921 ble det valgt ei nemnd som skulle se etter en passende tomt. I 1927 ble det valgt ei byggenemnd, og det første denne gjorde var å skaffe lovnader om gratisarbeid fra innbyggere i grendene. Tilsammen ble det gitt tilsagn på nærmere 700 dagsverk, mens andre ga sin støtte gjennom materialer eller pengetilskudd.
Arkitekt Alvsåker fikk i oppdrag å lage tegninger for huset, og på et møte i ungdomslaget 12. januar 1930 ble det vedtatt å sette igang med byggingen. Det startet våren 1930 og i desember 1931 ble huset tatt i bruk. Vigselstalen ble holdt av fungerende sokneprest Nils Eide.
Huset kostet 40 000 kroner, og laget måtte låne 8 000 kroner. Granvin ungdomslag har stått for vedlikeholdet av huset siden.
Det var derfor naturlig for heradsstyret å velge Trudvang til kommunens tusenårssted.


== Dialekt ==


== Bilder ==

		
		
		
		
		


== Se også ==
Folkedal kraftverk
Granvinsvatnet
Hardangerbanen
Kinsarvik-Utne-Kvanndal
Vestskog


== Kjente gravensere ==
Johan Havaas (1864-1956), botaniker
Lars Hamre (1912-1999), professor i historie ved UiO
Olav Medås (1926-2019), skytterkonge
Knut Hamre (f. 1952), folkemusiker
Jarle Trå (f. 1970), fjellklatrer
Ruth Lillegraven (f. 1978), forfatter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Granvin kommune Arkivert 28. desember 2019 hos Wayback Machine.
Granvin kommunes arkiver
Lokalhistoriske historier og artikler fra Granvin
Masfjorden

Masfjorden er en kommune i Vestland. Den grenser i nordvest mot Gulen, i nordøst mot Høyanger, i øst mot Modalen og i sør mot Alver.
Kommunen ligger rundt Masfjorden som nesten deler kommunen i to. En kabelferge går over fjorden. Kommuneadministrasjonen ligger på Masfjordnes, på sørsiden av fjorden. Kommunen er tredelt med egne skoler på Masfjordnes (Sørsida), Hosteland (Nordbygda) og Matre (Indrefjorden).


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Kjente personer fra Masfjorden ==
Hans Bergersen Wergeland (1861-1931), ordfører og stortingsrepresentant
Ludvig Hope (1871-1954), predikant og kristenleder
Bjarne Hope (1944-2006), skattedirektør/sjef for Skattedirektoratet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Masfjorden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Kommunefakta Masfjorden - Statistisk sentralbyrå
(no) Masfjorden i Store norske leksikon
(no) Museum Vest - Bjørn West museet i Matre
Modalen

Modalen er en kommune i Vestland. Den grenser i nord mot Høyanger, i øst mot Vik, i sør mot Vaksdal og i vest mot Alver og Masfjorden. 
Modalen er Norges nest minste kommune målt i antall innbyggere, kun Utsira har færre. Kommunen har store inntekter fra vannkraft og er også en stor eksportør av sand fra de mange sandtakene i dalen. Dalen fikk veiforbindelse først i 1976, da det i forbindelse med BKKs store vannkraftutbygging ble bygget tunnel fra Eksingedalen. Siden er dalen blitt veifast også mot nabokommunen Lindås.


== Geografi ==
De to mest folkerike plassene i Modalen er Mo og Øvre Helland. Mo er sentrum i Modalen og her står blant annet skolen, kommunehuset og Bryggjeslottet. På Øvre Helland står et boligfelt og en matvarebutikk, i tillegg er det her Uni Micro holdt hovedkontor, før de flyttet ned i det nye kommunehuset på Mo.


== Politikk ==
Modalen var i mange år den eneste kommunen i Norge som praktiserte flertallsvalg med hjemmel i kapittel 12 i valgloven. Ved kommunestyrevalget i 2003 ble det imidlertid stilt tre bygdelister: Solrenningslista, Vandringslista og Samlingslista for Modalen. Solrenningslista fikk fem mandater, Samlingslista fikk åtte og Vandringslista ingen. Ved kommunestyrevalget i 2007 ble det bare stilt to bygdelister: Solrenningslista og Samlingslista for Modalen. Ved det valget fikk Solrenningslista åtte mandater mens Samlingslista fikk fem. Ved kommunestyrevalget i 2011 fikk Samlingslista syv mandater og Solrenningslista seks mandater. Valgdeltagelsen har vist en markant økning etter overgangen til listevalg. Knut Moe fra Samlingslista var ordfører fra 2003 til 2015. Ved kommunestyrevalget 2015 vant Solrenningslista valget for første gang med knapp margin, og listetopp Tom Kristian Torsen ble den nye ordføreren. Solrenningslista fikk da 7 mandat mens Samlingslista fikk 6.Etter kommunestyrevalget i 2019 ble Kjetil Eikefet fra Samlingslista ordfører i kommunen.


== Historie ==
DS «Oster», kjent fra Ivar Medaas' «Dar kjem dampen», ble bygget i 1908 for å komme gjennom isen på Mofjorden og inn til kommunesenteret Mo om vinteren før dalen hadde vei.
Kommunen ble skilt ut fra Hosanger kommune 1. januar 1910.


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er Mo kyrkje og området den ligger på, hvor det har stått kirker tilbake til rundt 1150-1200. Kirken som står der i dag ble bygget i 1883. 


== Demografisk utvikling ==
Folkemengde per 1. januar i Modalen. Registrert 2009. Framskrevet 2010-2030:

Per 1. november 1970 var det 290 registrerte innbyggere i Modalen. Per 2021 var det 378 registrerte innbyggere i 4629 Modalen.


== Kjente modøler ==
Olav Nygard (1884–1924), lyriker
Leiv Neset (1925-2015), spelemann
Johannes Moe (f. 1926), rektor ved NTH


== Bildegalleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Modalen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Modalen: Liten kommune - Stor kraft! på vimeo.com
(en) CNN/Time – artikkel om Modalen
(no) SSB: Befolkningsprofil for Modalen
Ullensvang

Ullensvang er en kommune i Vestland fylke. Kommunen ble etablert i 2020 ved sammenslåing av kommunene Ullensvang, Odda og Jondal. Kommunen grenser mot Voss og Ulvik i nord, Eidfjord i nordøst, mot Vinje i sørøst, mot Sauda og Suldal i sør, mot Etne i sørvest, mot Kvinnherad i vest, og mot Kvam med grense i Hardangerfjorden i nordvest. Byen Odda er kommunesenter. 
Ullensvang er Sør-Norges største kommune målt i areal. Kommunen omfatter områder i indre deler av Hardanger. 


== Næringsvirksomhet ==

Ullensvang har stor kraftproduksjon, omtrent 4500 GWh i et normalår. Hovednæring er industri. Kommunen har mange små og mellomstore bedrifter, mellom annet leverandørindustri. Større bedrifter er: Odda mekaniske, Jondal precision, Odda plast, Odda technology, Høyer Odda, Røynstrand, BIS og Hardanger bestikk. Videre er det to store smelteverk: Boliden Odda og Tizir Tyssedal. Bedriftene er langt framme på miljøteknologi og planlegger store utvidelser. 
Kommunen har maritim næring med flere oppdrettsselskap i Jondal og Hardanger fjellfisk i Odda, der ørret blir produsert inne i fjellet med tilgang til varme fra Tizir. Ullensvang er «norges frukthage» - med størst produksjon. Videre har Ullensvang en betydelig og voksende produksjon av Hardanger-sider, med ett tjuetals produsenter med statlig løyve. 
Kommunen har en voksende reiselivsnæring, der særlig Trolltunga har blitt ett ikon for regionen som trekker nær 90.000 fotturister hvert år. I Røldal/Seljestadområdet er det voksende hyttebygging, ski og alpinaktivitet. Ullensvang kommune har flere hoteller og mange mindre overnattingssteder. Det mest kjente hotellet er Hotel Ullensvang som har vært kåret til beste hotell i Norge. Det historiske Utne Hotell er det eldste hotellet i Norge som fremdeles er i drift. Videre har man Kinsarvik Hotell, Tyssedal Hotell, Hardanger Hotell, Trolltunga hotell, Jondal hotell/gjestgjevarstad  og Hordatun (Røldal). Røldal skisenter og Folgefonna sommerskisenter gjør det mulig med alpinaktivitet året rundt.


== Historie ==
I middelalderen var Kinsarvik et skipreide i Hordafylke.Da kommunalt selvstyre ble innført ved formannskapslovene, ble Kinsarvik kommune opprettet i 1838. Den skiftet navn til Ullensvang i 1870. Ullensvang kommune ble delt i tre (Ullensvang, Odda og Kinsarvik) 1. juli 1913. I 1964 ble Røldal kommune slått sammen med Odda, og Kinsarvik ble slått sammen med Ullensvang. Eidfjord var en del av Ullensvang fra 1964 til 1977. I 2020 ble Odda, Ullensvang og Jondal slått sammen til en ny kommune under navnet Ullensvang.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted
Frei

Frei er den største øya i Kristiansund kommune i Møre og Romsdal. Den har et areal på 63,083 km². Største tettsted er Rensvik med 2 118 innbyggere (2003). Høyeste punkt på øya er Freikollen, 629 moh.


== Navnebruk ==


=== Øya ===
I Ågrip og Heimskringla kalles øya for Fræđi og i Fagrskinna kalles den Freidarey. Senere har den gått under navn som Freidi, Ffrede, Ffrøøy, Fredøy, Free, Freedøe og Fredøe. Sistnevnte ble brukt til langt innpå 1800-tallet da Frei ble det vanlige navnet.Idag blir øya også kalt Freiøya. Det finnes også eksempler på at Freiøya ble brukt som navn på øya i tiden da hele øya tilhørte Frei kommune. Det har etter kommunesammenslåingen i 2008 pågått en debatt om navnet i lokalavisen Tidens Krav. Navnet brukt hos Statens kartverk er Frei.Frei-navnet blir også brukt om et område på sørsiden av øya. Her ligger Frei kirke, Frei bedehus og Frei gård. Frei skole er en av tre barneskoler på Frei, og denne ligger ved boligfeltet Storbakken. De to andre barneskolene er Rensvik skole og Bjerkelund barneskole. Frei har også en ungdomsskole som ligger på Omsundet, som blir kalt Frei ungdomsskole. Den er veldig populær blant ungdommer da den ligger ved siden av en kunstgressbane, ballbinge, treningssenter, fotballhall, butikk og mye mer. 


=== Innbyggernavn ===
En person fra Frei blir kalt for freiøying, dette henger igjen fra tiden da Frei var egen kommune. Lokalt blir også freibone brukt, som betyr en bonde fra Frei. I Kristiansund er innbyggernavnet kristiansunder, dette blir brukt om personer fra gamle Kristiansund kommune.


== Tidligere kommune ==
Frei var tidligere en egen kommune, men ble etter folkeavstemning slått sammen med gamle Kristiansund kommune 1. januar 2008 til en ny kommune med navnet Kristiansund. I Frei ble resultatet 1 330 ja-stemmer og 1 252 nei-stemmer. Den gamle kommunen bestod av flere øyer, der Frei var den største. Innbyggertallet i 2007 var 5 428. Kommunens administrasjonssentrum var Rensvik. 
Kommunegrensene har endret seg mye opp gjennom tidene. «Oversjøiske» deler av Frei kommune ble avstått til den nye Straumsnes kommune i 1864, i 1883 gikk Ranem over til Øre kommune og i 1894 ble Bergsøya overført til Gjemnes. Aspøya ble overført fra Frei kommune til Tingvoll 1. januar 1964, og på samme tid ble nordsiden av Freiøya overført til Frei kommune fra Bremsnes kommune.


== Idrett ==
Frei Fotballklubb er en av Kristiansunds største breddeklubber og har et moderne fotballanlegg i Omsundet på Frei. Klubben har også en kunstgressbane på Rensvik.


== Topografi ==


=== Fjell og åser ===
Freikollen
Ørnlia
Flåhylla
Breilia
Kistfjellet
Midtfjellet
Hysåsen
Storskarven
Møstabjønn
Lågfjellet
Snipå


=== Innsjøer ===
Bolgvatnet
Rensvikvatnet
Drabovatnet
Kjerringvatnet
Setervatnet
Litlvatnet («Lille Rensvikvatn»)
Lauvhaugdammen
Flatsetdammen
Freivatnet


=== Omliggende øyer ===
Flatsetøya
Husøya
Amundøya
Brattøya
Flatøya
Kattholmen
Fugløya
Hansøya
Rensvikholmen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Frei – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kultur i Frei på kart fra Kulturnett.no
Herøy (Møre og Romsdal)

Herøy er en kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grenser i sørvest mot Sande, over Rovdefjorden i sør mot Vanylven og Volda, og mot Ulstein i øst. Kommunen ligger i sin helhet på øyer, men alle de bebodde øyene er knyttet sammen med broer. Kommunen har fastlandsforbindelse via Eika i Ulstein og til Ørsta/Volda. 
Herøy har et stort næringsliv som først og fremst er knyttet til fiskeri og maritime næringer.
Kommunesenter er Fosnavåg. Kommunestyret vedtok i 2000 bystatus for Fosnavåg. 
Runde, med sitt fuglefjell, er et kjent turistmål. Torvik er stoppested for Hurtigruten. 
Vestlandsnytt er lokalavis for Herøy og Sande.


== Geografi ==
Herøy har følgende tettsteder ifølge Statistisk sentralbyrås definisjoner. Innbyggertall pr. 1. januar 2022.
Fosnavåg (3 466)
Kvalsund (587)
Leinstrand (587)
Moltustranda (438)
Dragsund (386 totalt. 379 i Herøy kommune og 7 i Ulstein kommune)
Tjørvåg ()
Leikong (339)Herøy består blant annet av disse øyene, med innbyggertall pr 01.01.2022:   

Bergsøy  (3 528)
En del av Gurskøy (2 458)
Leinøy (1 478)
Nerlandsøy (857)
Remøy (332)
Runde (103)
Nautøy (ikke tilgjengelige tall)
Herøy (ikke tilgjengelige tall)
Flåvær (øygruppe - ubebodd)
Skorpa (ubebodd)


== Politikk ==


==== Kommunestyrevalget 2015 ====


==== Kommunestyrevalget 2019 ====


== Kjente personer fra Herøy ==
Suzannah Ibsen (1836-1914), Henrik Ibsens kone
Bjarne Rabben (1907-–2003), forfatter, lokalhistoriker, avholdsforkjemper
Elias Berge (1922-1998), misjonær, generalsekretær i Kirkens nødhjelp 1965-1973
Asbjørn Hasund (1930-2022), tannlege, professor ved Universitetet i Bergen
Per Sævik (1940-), skipsreder og politiker (KrF)
Ragnar Thorseth (1948-), eventyrer
Svein Gjelseth (1950-), tidligere ordfører, stortingsrepresentant (Ap) 2009-2013
Trude Teige (1960-), forfatter, tidligere reporter i TV 2
Finn Coren (1961-), musiker
Arnulf Goksøyr (1963–), politiker (H)
May-Britt Moser (1963-), nobelprisvinnende hjerneforsker
Lars Ivar Moldskred (1978-),  fotballspiller


== Se også ==
Liste over ordførere i Herøy i Møre og Romsdal
Broer i Herøy (Møre og Romsdal)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Herøy, Møre og Romsdal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Herøy (Møre og Romsdal) i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Herøy - Statistisk sentalbyrå
(no) Herøy gamle kirke - lokalhistoriewiki.no
(no) Herøynytt
Arnfinn Nesset

Arnfinn Nesset (født 25. oktober 1936) er en tidligere sykepleier i Trøndelag som i 1983 ble dømt for å ha drept 22 mennesker på et sykehjem i Orkdal i løpet av en fireårsperiode. Drapsmetoden var å gi pasientene det åndedrettslammende medikamentet Curacit (suksametoniumklorid). Nesset var bestyrer ved sykehjemmet mens dette skjedde.


== Drapene ==
Nesset utdannet seg som sykepleier. I august 1976 ble han ansatt som bestyrer hos Orkdal Sjuke- og Aldersheim, i dag Orkdal helsetun. Det første drapet begikk han 20. mai 1977 da han injiserte en 94 år gammel mann med Curacit. Mot slutten av 1977 ble det avdekket en rekke mistenkelige dødsfall ved sykehjemmet. På det meste ble 60 av dem etterforsket. Nesset var under mistanke, men fortsatte ifølge dommen å drepe. I november 1980 ble det oppdaget at han har samlet store mengder med Curacit, et medikament som ikke hører hjemme på et sykehjem. I februar 1981 kontaktet fylkeslegen i Sør-Trøndelag politiet og i mars ble Nesset innkalt til avhør der han begynte å tilstå drap. I avhørene tilsto han totalt 27 drap. I samråd med sin forsvarer, Alf Nordhus, trakk han alle tilståelsene like før rettssaken og erklærte seg ikke skyldig.


== Rettssak ==
Etter om lag to års etterforskning og en fem måneder lang rettssak i Frostating lagmannsrett ble Nesset i mars 1983 dømt til 21 års fengsel, lovens strengeste straff. Nesset ble dømt for 22 av de 25 drapene han sto tiltalt for å ha utført. Dommen omfattet også noen tilfeller av underslag og dokumentforfalskning. 
Alf Nordhus og Morten Gunnes var Nessets forsvarere i rettssaken. Olaf Jakhelln var hovedaktor.Nessets daværende kone søkte om skilsmisse da det ble klart at han sto bak dødsfallene. «– Det kom som et sjokk! Jeg er dypt skuffet over min mann,» sa hun i et intervju med Se og Hør.


== Etter dommen ==
Ti år etter dommen ble Nesset overført til fri soning etter plettfri fengselsvandel. Han hadde da sittet tolv år i fengsel, varetekten inkludert.
I 2004 ble Nesset løslatt, og har siden levd på hemmelig sted i Norge under nytt navn.


== Bok og TV-serie ==
Tidligere Morgenbladet-journalist Simen Sætre ble i 2018 tildelt et treårig stipend av Det faglitterære fond for å skrive om saken.I 2020 sendte TV 2 en dokumentarserie kalt Seriemorderen i Orkdal. Serien er på seks episoder og ble ledet av journalist Jens Christian Nørve og tidligere drapsetterforsker Asbjørn Hansen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Nesset-saken ryster Norge» – Artikkel i Norgesglasset hos NRK
«Tok livet av 22 eldre på sykehjemmet» – Reportasje om Nesset hos NRK
suxameton i Store medisinske leksikon
Seriemorderen i Orkdal – Dokumentarserie i seks episoder om Nesset på TV 2 Sumo