jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
På låven sitter nissen

«På låven sitter nissen» er en julesang med tekst av Margrethe Munthe. Den ble første gang trykt 1911 i Saa leker vi litt! Sang- og Gymnastikleker av Margrethe Munthe. Hun var lærerinne og diktet denne sangen, og Den gamle nissen satt så trist, som en av våre første konfesjonsfrie julesanger. I førsteutgaven var tittelen: «Nissen og rotterne» Sangen er også blitt oversatt til dansk: «På loftet sidder nissen med sin julegrød». En oversettelse til engelsk (The nisse in the barn has got his Christmas treat) ved Mike Sevig finnes i Mike and Else's Norwegian Songbook, Minneapolis 1985.
Norske sangbøker opplyser oftest at melodien er tradisjonell, men noen få oppgir Otto Teich. Melodien var i sin tid så kjent og utbredt at det egentlige opphavet gikk i glemmeboka. Originalen er faktisk en Berliner-slager (Gassenhauer) fra 1892, «Im Grunewald ist Holzauktion», en rheinlender komponert av Franz Meißner til tekst av Otto Teich. Melodien består av tre deler, hvorav Margrethe Munthe benytter den første og den tredje i sin julesang. I Sverige anvendes første del av melodien i den svenske julesangen «Två Små Röda Luvor».Over den samme melodien komponerte den polsk-tyske komponisten Moritz Moszkowski i 1896 et sett med parodiske «Variationen im Stile moderner Komponisten von Czerny bis Liszt» (MoszWV 205). De åtte variasjonene er komponert i Czerny-, Clementi-, Bach-, Brahms-, Weber-, Chopin-, Rubinstein- og Liszt-stil.


== Innspillinger (i utvalg) ==
John Weyer Larsen med kor og orkester (Fritz Austins orkester). Dir.: Dag Kristoffersen. Arr.: Dag Kristoffersn. Inngikk i Juletoner – 2. del sammen med «Den gamle nissen» og «Det kimer nu til julefest». Utgitt på 78-platen Philips P 53002 H i 1953
Berg-jentene og Rolf Just Nilsen
Dizzie Tunes. Utgitt på albumet «...i juleselskap med Dizzie Tunes» (Troll TRLP 804) i 1975
Sputnik. Utgitt på albumet Romjulsmusikken til Sputnik (Busk Records BCD 157) i 1989
Teencats sang den med endret tekst (julegrøten var blitt til juledram). Utgitt på albumet Når nettene blir lange (NRK CD 1) i 1991


== Referanser ==
Du grønne, glitrende tre

«Du grønne, glitrende tre» er en julesang med tekst av Johan Krohn (1841–1925). Den kan synges til to forskjellige melodier. Den mest brukte melodien er komponert av tyskeren Christopher Ernst Friedrich Weyse (1774–1842), mens Edvard Griegs (1843–1907) melodi til sangen er mindre brukt. Den danske originalteksten stod først på trykk i Krohns barnebok Peters jul, utgitt første gang i 1866. Den ble oversatt til norsk og trykt i Nordahl Rolfsens Lesebok for Folkeskolen med tittelen Sang til juletræet i 1892. I juli 1894 tonesatte Edvard Grieg syv dikt fra leseboka, deriblant Sang til juletræet. Disse ble gitt ut i noteheftet Barnlige Sange, op. 61 samme år.


== Innspillinger (i utvalg) ==
Alfred Helgeby. Mel.: Edvard Grieg. Utgitt på den akustiske 78-platen Gramophone 2-282262.
Gunnar Graarud med orkester. Innspilt i Wien 4. juli 1929. Utgitt på 78-platene His Master's Voice X 3245, His Master's Voice A.L. 2140 og Victor V-15017.
Øivind Lunde med instrumentaltrio. Innspilt i oktober 1931. Utgitt på 78-platen Parlophon B 41087. Senere utgitt på 78-platen Odeon D 3099.
Sven-Olof Sandberg med orgel og kirkeklokker. Utgitt på 78-platen Odeon A 180 323 D-4323.
Bjarne Mathisen med Walfred Andersens orkester. Innspilt i Oslo i november 1937. Utgitt på 78-platen Telefunken T-8115
Sølvguttene Dir.: Torstein Grythe. Arr.: Per Steenberg. Innspilt i juni 1947. Utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 2928 og på EP-platen His Master's Voice 7EGN 8.
Øivind Tønnesen med strykeensemble og piano (Sverre Bergh). Innspilt i Oslo 10. september 1947. Utgitt på 78-platen Musica A-8480.
Robert Levins orkester. Arr.: Robert Levin. Utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 3234 i 1952
John Weyer Larsen med kor og orkester (Fritz Austins orkester) Dir.: Dag Kristoffersen. Arr.: Dag Kristoffersen. Inngikk i Juletoner – 1. del sammen med «Jeg er så glad hver julekveld» og «Å jul med din glede». Utgitt på 78-platen Philips P 53002 H i 1953.
Jens Book-Jenssen med pikekor og orkester. Utgitt på 78-platen RCA NA 1010 i 1957 og på EP-platen RCA REP 313.
Olav Werner med Rolf Holger, orgel. Innspilt 27. september 1961. Utgitt på EP-platen Odeon GEON 56 og LP-platen Glade jul (Odeon MOCN 1001).
Ensemble 96 Dir.: Øystein Fevang. Mel.: Edv. Grieg/Arr. Per Steenberg. Innspilt i 1997. Utgitt på platen "Det lyser i stille grender" (Naxos).


== Fotnoter og referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tekst, Noteark og Lydfil til «Du grønne, glitrende tre»
Sang til juletræet gjengitt i Læsebog for Folkeskolen 1897. (NB Digital)
SOSI-formatet

SOSI-formatet er et filformat for utveksling av digitale geodata. Utviklingen av SOSI-formatet startet på 1970-tallet.

I dag utvikles SOSI-formatet lite, siden det er ventet at GML vil overta som utvekslingsformat.
Det er verdt å merke seg at SOSI-formatet' ofte blir forvekslet med Samordnet Opplegg for Stedfestet Informasjon (SOSI). Fra starten og utover 90-tallet var SOSI-formatet og modellene for SOSI tilnærmet det samme. Siden UML (og XML) i dag er enerådende for modelleringa, er SOSI et opplegg som omfatter mer enn SOSI-formatet.


== Innledning ==
På 70-tallet økte bruken og utviklingen av digitale geodata. Det ble observert at standardisering av formater for utveksling av geodata ville være kostnadsbesparende, og et forslag til utvekslingsformat ble utarbeidet av Norsk Regnesentral.

I 1987 ble versjon 1.0 av standarden for SOSI-formatet publisert av Statens kartverk.
Utover 90-tallet ble utviklingen av SOSI-formatet nært knyttet til arbeidet som er ble gjort i ISO/TC 211. ISO/TC 211 benyttet tidlig UML i modelleringa av ISO 19100-serien av standarder for geodata. UML-modellene i ISO 19100-serien er format- og platformuavhengige, og valg av format kan skje ved realisering av modellene i ettertid. Denne utviklingen har ført til at SOSI i dag omfatter mer enn SOSI-formatet.


== Oppbygningen av formatet ==
SOSI-formatet er hierarkisk oppbygd, og har en start (hode) som inneholder opplysninger om versjon, tegnsett, dato (i ISO 8601-format), koordinatsystem, kvalitet m.v. Deretter følger punkter og linjer med koder som angir linje- og punkttyper og koordinatene for punktene.
Eksempel (grenselinje med tre punkter):

.HODE
..TEGNSETT ANSI
..SOSI-VERSJON 3.0
..SOSI-NIVÅ 4
..TRANSPAR
...KOORDSYS 2  !(Koordinatsystem = NGO1948 akse II)
...ORIGO-NØ  35599 10289 !(Origo, i hele meter, som skal tillegges koordinatene til punktene. Det valigste er at det her står 0  0. Da får koordinaene sine sanne verdier.)
...ENHET 0.001  !(millimeter)
..OMRÅDE
...MIN-NØ 35599 10289
...MAX-NØ 37402 11218
..DATO 20061123   !(Dato i ISO 8601 format)
..KVALITET * * * * *
.LINJE 1:
..OBJTYPE EiendomsGrense !(den gamle formen: ..LTEMA 4011  !(4011= kode for eiendomsgrense) er utgått
..NØ
245536 568364 ...PTEMA 4064 ...KP 1 !(koordinater i millimeter – skal tillegges origo)
..NØ
207548 547931 ...PTEMA 4057  !(4057 = kode for umerket grensepunkt)
..NØ
203510 555438 ...PTEMA 4064   !(4064 = kode for grensepåle)
.SLUTT !(må alltid avslutte fila)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kartverkets side om SOSI-standarden
SOSI-bibliotek FYBA
Konverterings-bibliotek GDAL
Konverteringsprosjektet sosi2other
Solveig Kringlebotn

Solveig Kringlebotn (født 1963) er en norsk operasanger og sopran.
Kringlebotn har blitt regnet å være blant de mest kjente norske musikere internasjonalt, uansett sjanger.


== Liv og karriere ==
Kringlebotn tok sangundervisning hos Randi Helseth  fra 12-års alder. Fra 1982 til 1984 studerte hun med Kari Frisell på Norges musikkhøgskole og 1985–1988 med Hjördis Schymberg ved Operahögskolan i Stockholm.
Hun debuterte ved Stockholmsoperaen i 1987. Hun har opptrådt med Berlinfilharmonikerne på Hollywood Bowl og BBC Promenade Concerts, ved festivalene i Edinburgh, Glyndebourne og Salzburg, og ved ledende operahus som Covent Garden, Pariseroperaen, La Scala og Wiener Staatsoper. I september 2000 debuterte hun ved Metropolitan Opera som Donna Elvira i Don Giovanni, deretter sang hun på samme scene Tatiana i Eugen Onegin, Eva i Mestersangerne fra Nürnberg og Rosalinde i Flaggermusen. I Paris i 2004 sang hun sin første Strauss-opera, tittelrollen i Ariadne fra Naxos. Dette ble en så stor suksess at hun var tilbake med tittelrollen i Capriccio i 2007. I 2006 hadde Kaija Saariahos opera Ariadna Mater verdenspremiere med Kringlebotn i hovedrollen. Etter Rosenkavaleren på Den Norske Opera i 2007 bar det videre til La Scala der hun sang Elsa i Lohengrin.Kringlebotn har arbeidet med mange av dagens store dirigenter, som Zubin Mehta, John Eliot Gardiner, Nikolaus Harnoncourt, Claudio Abbado, Myung-whun Chung, Antonio Pappano, Simon Rattle, Gennadij Rozjdestvenskij, Franz Welser-Möst og andre.
I 2009 opptrådte hun i Oslo Rådhus med to sanger under utdelingen av Nobels fredspris til Barack Obama. Hun ble utnevnt til Ridder 1. klasse av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden for sin utøvelse av sangkunsten i 2004.
Kringlebotn er søster til ernæringsfysiolog og lærebokforfatter Åse Kringlebotn og tante til sopransangeren Ina Kringlebotn.


== Diskografi ==
Solveig Kringlebotn har deltatt på en rekke cd-innspillinger. Innspillingen av Griegs Haugtussa og Erwartung, med sanger av Schönberg, Strauss, Wagner, Wolf og Reger, har begge fått strålende mottagelse i inn- og utland.
I 2008 utkom albumet Romanser (NMA/Musikkoperatørene) sammen med Gunilla Süssmann på klaver. Kringlebotn utga høsten 2009 juleplaten Julestemning sammen med Kongelige Norske Marines Musikkorps og Oslo Filharmoniske Kor.


== Utmerkelser ==
1999 Anders Jahres kulturpris
2001 Gammleng-prisen i klassen klassisk i 2001
2004 Ridder 1. klasse av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden
2008 Norsk kulturråds ærespris
2010 Lindemanprisen fra Lindemans legat


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Solveig Kringlebotn på Internet Movie Database 
(en) Solveig Kringlebotn hos The Movie Database 
Hjemmeside Arkivert 3. februar 2011 hos Wayback Machine.
(no) Solveig Kringlebotn på Operabase (engasjementer og terminer)
Vannmannen (stjernetegn)

Vannmannen (latin: Aquarius) (♒︎) er et stjernetegn og et stjernebilde. Personer som er født i perioden 21. januar til 18. februar er født i stjernetegnet «Vannmannen» ifølge astrologisk tro. Vannmannen tilhører elementet luft.


== Se også ==
Vannmannens tidsalder
Vannmannen (stjernebilde)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aquarius (astrology) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Liam Brady

Liam Brady (født 13. februar 1956) er en tidligere irsk fotballspiller, som i 2008 er assistenttrener for det irske herrelandslaget og talentutvikler i Arsenal FC. Som spiller har Liam Brady plass på midtbanen og hadde suksess med Arsenal FC (en FA Cup tittel) og Juventus (to Serie A titler), i tillegg spilte han 72 kamper og scoret 9 mål for det irske landslaget. Han ble kåret til «årets spiller» i 1979 i den engelske ligaen.


== Karriere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Liam Brady – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Liam Brady – FIFA 
(en) Liam Brady – UEFA 
(en) Liam Brady – Transfermarkt 
(en) Liam Brady – national-football-teams.com 
(en) Liam Brady – WorldFootball.net 
(en) Liam Brady – EU-Football.info
Lokkrustsopp

Lokkrustsopp (Pucciniastrum areolatum) er en sopp som er vertvekslende mellom gran og hegg, og har en livssyklus på 2 til 3 år. På gran er det mest konglene som angripes og en sjelden gang de unge skuddene. På hegg er det de unge bladene som smittes. Smittet hegg vil alltid smitte gran. Soppen er utbredt over hele landet der gran og hegg forekommer sammen.


== Smittet gran ==
Hunblomstene smittes under blomstringen. Utpå sommeren dannes det skålrust på kongleskjellene. Neste vår eller ennå ett år senere åpner konglene seg, slik at skålrustsporene blir frie. De åpner seg ofte ved at det faller av et lokk, derav navnet lokkrust. Skålrustsporene kan smitte unge heggeblad. Angrepne kongler tørker ut, og kongleskjellene spriker sterkt. Det blir ikke spiredyktige frø i konglene, og angrepne kongler kan bli hengende på treet i flere år.


== Smittet hegg ==
På undersiden av bladene kommer det frem lyst fiolettaktige flekker med sommersporehoper. Om høsten kommer det på oversiden av bladene frem mørkt fiolette, litt oppbøyede flekker. I disse dannes vintersporene. Neste vår spirer vintersporene på de gamle heggebladene på bakken, og stilksporer smitter tilbake til granblomster.


== Behandling ==
Enkleste behandling mot skaden på gran er å fjerne heggen.


== Eksterne lenker ==
(en) Lokkrustsopp i Encyclopedia of Life 
(en) Lokkrustsopp i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Lokkrustsopp hos Artsdatabanken 
(sv) Lokkrustsopp hos Dyntaxa 
(en) Lokkrustsopp hos Index Fungorum 
(en) Lokkrustsopp hos MycoBank 
(en) Lokkrustsopp hos NCBI 
(en) Kategori:Pucciniastrum areolatum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Christian Wikander

Christian Wikander (født 1960) er en svensk manusforfatter, regissør og TV-produsent blant annet kjent for den norske norske såpe-serien Hotel Cæsar. Han har hatt flere ledende stillinger innen TV-bransjen.
Han har også bidratt til den norske tv-serien Familiesagaen De syv søstre og svenske serier som Rederiet (1992–2002), Tre kronor (1994–1999) og Hotel Seger (2000–2002).
Wikander har vært programsjef og dramasjef i SVT (2005–2016) og hatt en lederstilling i Twelve Town (2016–2020). I 2020 fikk han stillingen som Commissioning Editor and VP Original Programming, HBO Nordic. Det betyr at han er ansvarlig for alle nordiske originalproduksjoner i HBO Europe.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Christian Wikander på Internet Movie Database 
(sv) Christian Wikander i Svensk Filmdatabas 
(en) Christian Wikander hos The Movie Database
Markslag

Markslag er en offisiell betegnelse på utnyttelsene av landbruksarealene i Norge.
Det er Norsk institutt for skog og landskap (Skog og landskap) som forvalter data vedrørende markslag.
Det mest detaljerte arealressurskartet er markslagskartet (Digitalt MarkslagsKart – DMK), som bl.a. gir informasjon om dyrkingstilstand og driftsforhold på jordbruksareal, bonitet (produksjonspotensial) for skog, og arealtype og eventuelt bonitet og potensial for oppdyrking i utmark. Minstearealet for å registrere markslag varierer, men på jordbruksarealer er minstearealet 0,5 dekar. Markslagskart finnes for områdene opp til skoggrensen i hele landet, eller om lag 60 % av landarealet.
Arne Tjølsen

Arne Tjølsen (født 1959) er en norsk lege og forsker. Han er spesialist i nevrologi og har forsket på felt som smerte og smertebehandling. Han er ansatt som professor i fysiologi ved Institutt for biomedisin, Universitetet i Bergen.
Tjølsen er født i Bergen, men vokste opp i Stavanger og i Hisøy. Han tok artium ved Grimstad gymnas (nå Dahlske videregående skole).Han studerte medisin ved Universitetet i Bergen (1978–1984) og ble autorisert lege i 1986 etter turnustjeneste ved Fylkessjukehuset på Stord og i Jølster kommune. I 1987 ble han ansatt som stipendiat ved Universitetet i Bergen og i 1991 tok han en doktorgrad med en avhandling om smerte. Han ble deretter ansatt som post-doc (1991) og førsteamanuensis (1994) før han i 1998 ble professor i fysiologi ved Institutt for biomedisin, Universitetet i Bergen. Han har hatt flere lederstillinger ved universitetet, deriblant visedekan for utdanning ved Det medisinsk-odontologiske fakultet (2009–2017) og studieleder ved Institutt for biomedisin. Som institusjonsansvarlig har han hatt i oppgave å foreta skikkethetsvurderinger ved universitetet, med vektlegging av mellommenneskelige relasjoner og kommunikasjon. Han er også tilknyttet "Enhet for læring" ved Det medisinske fakultet, og arbeider der med medisinsk pedagogikk. Det kan også nevnes at han i 1998–1999 var gjesteforsker ved Stanford University Medical Center.I 1994 mottok han Meltzer-prisen for yngre forskere ved Universitetet i Bergen.Utenom det medisinsk-faglige er Tjølsen privatflyger, og autorisert som kretsdommer i sjakk. Han er også medlem av Bergen filharmoniske kor.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Arne Tjølsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Aadel Bülow-Hansen

Aadel Wilhelmine Bülow-Hansen (født 24. september 1906, død 18. november 2001) var en norsk fysioterapeut. Hun er verdenskjent for å ha utarbeidet norsk psykomotorisk fysioterapi sammen med psykiater Trygve Braatøy, i årene 1947–53.Gjennom sin praksis hadde Bülow-Hansen sett hvor viktig pusten var for fysioterapeutisk behandling. En kontrollert respirasjon var blant annet medvirkende til å holde fast ved dårlige spenningsmønstre i kroppen. En kontrollert pust kan også betraktes som kontroll av følelser. 
Bülow-Hansen var opptatt av mennesket som helhet, og likte ikke tanken på kropp og psyke som to atskilte deler. 
Selv om hun ikke hadde skolegang utover Christiania Orthopediske og Medico Mekaniske Senter, leste hun mye og var opptatt av litteratur. Hun vokste opp i et borgerlig miljø, der faren var lege med stor kontaktflate. Hun beveget seg i «de øvre sjikt». Selv samarbeidet hun tett med leger og psykiatere, men hadde lite til overs for psykologer, som hun syntes behandlet pasientene for teoretisk. 
Under krigen jobbet hun sammen med dr. H. Seyffarth for å finne en tilfredsstillende behandling for yrkesnevrose, som var et økende problem. Hun syntes ikke hun kom noen vei med disse pasientene, men forsto tidlig at det måtte være en sammenheng mellom muskelspenninger, respirasjon og psykiske traumer.
Bülow-Hansen var vital og levende opptatt av faget, til tross for sin høye alder. Hun jobbet mye med pasientene og aldri etter noen oppskrift. Hun tok pasientene hver for seg og hadde ikke teorien, men pasienten i sentrum. 
Alle snakker om hendene til Bülow-Hansen, og fremhever måten hun brukte dem på. Hun hentet mye ny kunnskap ut fra det hun kjente med hendene, en kunnskap som i perioder har vært nedprioritert i fysioterapien. Hennes råd var at vi må prøve oss fram: «Er det noe du ikke forstår, klø deg i hodet og prøv å forstå. Og les anatomien!»
Hun ble som første fysioterapeut utnevnt til ridder 1. klasse av St. Olavs Orden, og i 2000 ble hun valgt som århundrets fysioterapeut i Norge.


== Referanser ==
Munnskjenk

Munnskjenk var i gammel tid, særlig i antikken og  middelalderen, en embetsmann ved et hoff som hadde ansvaret for drikkevarene og for å skjenke vin til kongen eller fyrsten under måltidene. Munnskjenken skulle også smake på mat og drikke og sørge for at herskeren ikke ble forgiftet.


== Kjente munnskjenker ==
Det har vært en rekke kjente munnskjenker opp gjennom historien. Alle har stått kongen nær og vært blant de mest betrodde ved hoffet.
Ifølge gresk mytologi ble den unge, vakre, trojanske prinsen Ganymedes utropt til gudenes munnskjenk av gudekongen Zevs. Ganymedes ble også Zevs' elsker. Også ungdommens gudinne Hebe var munnskjenk for de greske gudene. I Første Mosebok i Bibelen blir egypterkongens munnskjenk nevnt i historien om Josef ved Faraos hoff.


== Referanser ==


== Se også ==
Schenk von Stauffenberg
Kelner


== Eksterne lenker ==
(en) Cup-bearers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Christoph Ernst Friedrich Weyse

Christoph Ernst Friedrich Weyse, C.E.F. Weyse (født 5. mars 1774 i Altona, død 8. oktober 1842 i København) var en tysk-dansk komponist og organist. Han er mest kjent for sine sanger og salmer til tekster av N.F.S. Grundtvig og B.S. Ingemann.
Weyse er først og fremst kjent for sine melodier til danske fedrelandssanger og julemelodier, men har også skrevet syv symfonier m.m.
Weyse lærte Mozarts enke Constanze å kjenne de årene hun bodde i København (1810–1820) og hadde jevnlig kontakt med hennes mann, den danske diplomat og etatsråd Georg Nikolaus von Nissen. Constanze Mozart sammenlignet – meget smigrende for Weyse – Weyses musikk med sin manns.


== Verker - utvalg ==
SyngespillSovedrikken, 1809 (tekst: A.G. Oehlenschläger)
Faruk, 1812 (tekst: A.G. Oehlenschläger)
Ludlams Hule, 1816 (tekst: A.G. Oehlenschläger)
Floribella, 1825 (tekst: C.J. Boye)
Et Eventyr i Rosenborg Have, 1827 (tekst: J.L. Heiberg)
Festen på Kenilworth, 1836 (tekst: H.C. Andersen)Sanger«Det er så yndigt at følges ad», 1837 (tekst: Grundtvig)
«Julen har bragt velsignet bud», 1841 (tekst: B.S. Ingemann)
«Den signede dag med fryd vi ser», 1826 (tekst: Grundtvig)
«Nu ringer alle klokker mod sky», 1837 (tekst: Ingemann)
«Lysets engel går med glans», 1837 (tekst: Ingemann)
«Nu vågne alle Guds fugle små», 1837 (tekst: Ingemann)
«I østen stiger solen op», 1837 (tekst: Ingemann)


== Kulturkanonen ==
Otte Morgensange, Syv Aftensange og  Den signede dag med fryd vi ser er tatt opp i den danske Kulturkanonen. Den siste er gjengitt i Norsk salmebok med en fornorsket tekst, som starter med ordene "Den signede dag som nu vi ser". "Gud signe vårt dyre fedreland" synges også på denne melodien.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Christoph Ernst Friedrich Weyse – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Christopher Ernst Friedrich Weyse – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Christoph Ernst Friedrich Weyse på Internet Movie Database 
(da) Christoph Ernst Friedrich Weyse på Filmdatabasen 
(da) Christoph Ernst Friedrich Weyse på danskefilm.dk 
(en) Christoph Ernst Friedrich Weyse på Discogs 
(en) Christoph Ernst Friedrich Weyse på Discogs 
(en) Christoph Ernst Friedrich Weyse på Discogs 
(en) Christoph Ernst Friedrich Weyse på MusicBrainz 
(en) Christoph Ernst Friedrich Weyse på AllMusic 
Biografi i Dansk Biografisk leksikon
Om Weyse hos Kulturkanonen
Hellig krig

For de tre greske krigene i antikken, se De hellige kriger
«Religiøs krig» omdirigeres hit. For de kristne borgerkrigene, se Religionskrigene
For konseptet innen islam, se JihadHellig krig, eller religiøs krig (latin: bellum sacrum) er en krig som hovedsakelig er forårsaket eller berettiget grunnet religiøse forskjeller. Beretningen om erobringen av Kanaan av israelittene i Josvas bok, de islamske erobringene på 600- og 700-tallet, og de kristne korstog (1000- til 1200-tallet) og religionskriger (1500- til 1600-tallet) er de typiske eksempler; men et religiøst aspekt i krig har vært del av krigføring så tidlig som i slag mellom de mesopotamiske bystater.
I moderne tid er debatter om det er, og i hvilken grad religiøse, økonomiske eller etniske aspekter som hersker i en konflikt vanlige. Eksempler er krigene i Jugoslavia og borgerkrigen i Sudan. I flere pågående konflikter, som i den israelsk-palestinske-konflikten, borgerkrigen i Syria og krigene i Afghanistan og Irak er religiøse krangler tydelige, men blir ofte beskrevet som fundamentalisme eller religiøs ekstremisme avhengig av observatørens synspunkt.


== Se også ==
Jihad
Korstog