jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Roy J. Glauber

Roy J. Glauber (født 1. september 1925 i New York, død 26. desember 2018 i Newton) var en amerikansk fysiker tilknyttet Harvard-universitetet. Han ble tildelt halvparten av Nobelprisen i fysikk for 2005, mens John L. Hall og Theodor W. Hänsch delte den andre halvparten. Glauber fikk prisen for sitt arbeid med kvanteteorien for optisk koherens, som ble gitt ut i 1963.
Glauber ble uteksaminert fra Bronx High School of Science i 1941 og ble senere student ved Harvard-universitetet. Etter sitt andre år ble han rekruttert til å jobbe på Manhattanprosjektet hvor han i en alder av 19 var en av de yngste vitenskapsmennene ved Los Alamos. Hans arbeid omfattet kalkulasjon av kritisk masse for atombomben. Etter to år ved Los Alamos returnerte han til Harvard hvor han oppnådde en Bachelorgrad i 1946 og en filosofisk doktorgrad i 1949.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 2005 hos Nobelprize.org
(en) Roy J. Glauber hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 2005
Side om Roy J. Glauber ved Harvard Arkivert 10. april 2012 hos Wayback Machine. (engelsk)
Vilhelm I av Utrecht

Vilhelm I (døde i Utrecht, 27.  april 1076, ned.: Willem I van Utrecht) var biskop i erkebispedømmet Utrecht fra 1054 til 1076. 
Vilhelm var en typisk representant for det tyske systemet der biskoper, som ikke kunne arve landområdene de styrte, var keiserrikets fremste tjenestemenn. Det sies at han stammet fra slekten som styrte hertugdømmet Geldern. Han var videre en av keiser Henrik IVs lojale vasaller, og ble utnevnt til biskop under en krig mot grevskapet Holland og Vest-Friesland som gjorde opprør mot keiseren. I 1061, da Dirk V overtok grevskapet etter sin far Floris I, erobret den keiserlige hæren store deler av hans landområder. Herredømmet over disse områdene ga Henrik IV i 1064 til erkebispedømmet Utrecht. Dette førte Vilhelm inn i en konflikt med grevene Dirk V og hans stefar Robrecht I av Flandern, og han ba hertug Gottfried III av Neder-Lothringen om hjelp. Vilhelm greide å gjenerobre områdene i grevskapet Holland ved feltslagene i 1071 og 1072. Disse områdene kom etter hans død i 1076 igjen i grevene av Hollands eie.
Under investiturstriden støttet riksbiskop Vilhelm lojalt keiser Henrik IV. Under synoden i Worms i 1076 var han sentral i arbeidet for å få de øvrige biskopene til å avsverge troskapen til pave Gregor VII. Etter dette ble den tyske keiseren ekskommunisert, og 27. mars 1076 lyste Vilhelm paven i bann under en synode i Utrecht. Vilhelm døde én måned senere.


== Referanser ==
Fylkesvei 6482

Fylkesvei 6482 (Fv6482) går mellom Gjølmesli og Forve bru i Orkland kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 462 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 OrklandGjølmeslivegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Kartverkets norgeskart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6482
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6480

Fylkesvei 6480 (Fv6480) går mellom Snøsen og Ødynhaug i Orkland kommune.
Veien var del av fylkesvei 714 før en ny strekning langs Skjenaldelva ble tatt i bruk.Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 461 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 OrklandSølbergvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6480
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Earl Hines

Earl Kenneth «Fatha» Hines (født 28. desember 1903 i Pittsburgh, død 22. april 1983 i Oakland i California) var en amerikansk jazzpianist og bandleder.
Hines lærte trompet og piano, og spite med Lois Deppes «Serenaders» i hjembyen (1918–1921).  Hans spillestil videreutviklet seg fra ragtime og stride piano, til en «trumpet style» med hyppig bruk av arpeggio. Hines flyttet til Chicago omkring 1923, der han ble med i Sammy Stewarts band, Erskine Tates band, og Carroll Dickersons band, før han i samme by, tilkom i Louis Armstrong «Stompers» (1926), «Hot Five» og «Hot Seven», samt «All-Stars» (1948–51).  Han ledet eget band «Earl Hines and his Orchestra» (1928–48), frem til 1938 basert på (det Al Capone-eide) Grand Terrace Ballroom i Chicago.  Bandet huset musikere som Charlie Parker, George Russell, Billy Eckstine, Dizzy Gillespie og Sarah Vaughan.  Etter flytting til California, etablerte han eget Dixieland-band (1951).  
Rundt 1964 ga han en serie konserter i New York, og mottok i en alder av 64 år Down Beat-prisen 1965.
Den 16. mai 1966 spilte han ved Club Manhattan i Oslo med Karl Otto Hoff på trommer og Bjørn Pedersen på bass, et innslag som med Harald Heide-Steen jr. som regissør
ble vist i NRK-programmet Tema med variasjoner den 1. september 1966. Den 22. oktober 1970 gjestet han Njårdhallen. Hines ledet sporadiske grupper frem til sin død.   


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Earl Hines – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Earl Hines – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Earl Hines på Internet Movie Database 
(en) Earl Hines hos The Movie Database 
(en) Earl Hines på Discogs 
(en) Earl Hines på MusicBrainz 
(en) Earl Hines på AllMusic 
redhotjazz.com Arkivert 16. november 2006 hos Wayback Machine. med biografi og liste over hans komposisjoner
pbs.org har diverse materiale om Hines
Fylkesvei 6518

Fylkesvei 6518 (Fv6518) går mellom Hoel og Kåsa i Oppdal.
Før europavei 6 ble flyttet nærmere Dovrebanen 19. oktober 2015 var Ola Setroms veg og Ålmbrua del av E6. Fv6518 har dermed blitt rundt 300 m lengre enn før ombyggingen.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 513 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 OppdalSpælavegen 

Vikavegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Kartverkets norgeskart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6518
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Setermoen flyplass

Setermoen flyplass er en flyplass som ligger på Artillerisletta på sørsiden av Setermoen i Bardu kommune i Troms og Finnmark fylke.


== Eksterne lenker ==
Setermoen, Artillerisletta på norskeflyplasser.no
Björkhagen

Björkhagen er en bydel i bydelsområdet Skarpnäck i Söderort i Stockholm kommune. Bydelen grenser til Kärrtorp, Hammarbyhöjden, Södra Hammarbyhamnen og til Nacka kommune. Det moderne Björkhagen vokste frem på midten av 1950-tallet. Björkhagen domineres av ett 16 etasjer bolighus fra 1956, det høyeste bolighuset i Norden i 1956. Her ligger det også Markuskirken, en internasjonalt kjent kirke fra 1963 av arkitekt Sigurd Lewerentz.


== Bilder ==

		
		


== Se også ==
Björkhagen tunnelbanestasjon
Björkhagen tunnelbanestasjon

Björkhagen tunnelbanestasjon er en stasjon på Stockholms tunnelbane i bydelen Björkhagen i Söderort i Stockholm
Den ligger på T-bane 1 (grønn linje) mellom stasjonene Hammarbyhöjden og Kärrtorp. Stasjonen ble åpnet 19. november 1958. Stasjonen ligger i dagen, med billetthall som har inngang fra en parkvei i nordenden. 


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Fylkesvei 6432

Fylkesvei 6432 (Fv6432) går mellom Kyrksæterøra i Heim og Våvatnet i Orkland.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 301 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Heim
Vennastrandveien 

 OrklandVennastrandveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6432
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Åkeshov tunnelbanestasjon

Åkeshov er en stasjon i Stockholms tunnelbane. Den ligger i bydelene Åkeshov og  Norra Ängby i Västerort i Stockholm kommune.
Stasjonen trafikkeres av T-bane 1 (grønn linje) og ligger mellom stasjonene Brommaplan og Ängbyplan. Stasjonen ble tatt i bruk 26. oktober 1952, da strekningen Hötorget – Vällingby ble åpnet.


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Grand Terrace Ballroom

Grand Terrace Ballroom var en jazzklubb på Chicagos sørside, kjent for å ha huset
verdenskjente band i perioden 1921-1938.  Den tidligere garasje ble åpnet undernavnet Sunset Cafe i 1921 under ledelse av Ed Cox, og hadde bordsetting organisert i terrasser rundt scenen.
Band ledet av Carroll Dickerson, Louis Armstrong, Johnny Dodds, Fletcher Henderson, Count Basie og Earl Hines (1928–38) hadde fast
base her, og fungerte som arnested for unge musikere som Bix Beiderbecke,
Jimmy Dorsey, Benny Goodman og Gene Krupa.  Faste radiosendinger herfra,
ble kringkastet over USA.  I 1932 ble Al Capone tiltvunget medeier[1] og ga musikerne datidens nødvendige beskyttelse.
Etter en renovering i 1937 endret navnet til Grand Terrace Cafe, og
stedet var nattklubb frem til 1950, da det ble kontorbygg.  Stedet ble i 1998
et av byens designerte landemerker.


== Eksterne lenker ==
communitywalk.com gir kart- og bildereferanse
Ängbyplan tunnelbanestasjon

Ängbyplan tunnelbanestasjon er en stasjon på Stockholms tunnelbane i bydelen Södra Ängby. Den trafikkeres av T-bana 1 (grønn linje). 
Ängbyplan ligger mellom stasjonene Åkeshov og Islandstorget. Den ble åpnet 26. oktober 1952, da strekningen Hötorget – Vällingby ble innviet, med navnet Färjestadsvägen. Den fikk sitt nåværende navn i 1962. 


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Shooting Dogs

Shooting Dogs er en britisk dramafilm fra 2005 som er basert på virkelige hendelser fra folkemordet i Rwanda i 1994. Innspillingen er lagt til skolen der det virkelig skjedde, og mange av de involverte i filmen opplevde folkemordet selv, og mistet flere familiemedlemmer under tragedien.


== Handling ==
Rwanda er nær en borgerkrig og situasjonen er spent, men livet på skolen der Joe underviser går sin vante gang. Joe er ung og idealistisk, og underviser på misjonsskolen i Rwandas hovedstad Kigali.
Plutselig en dag kommer hutu-milits og slakter ned tutsiene i byen, og flere tutsier søker tilflukt på skolen til Joe. En belgisk FN-delegasjon er også tilstede på skolen, men de har ikke mye å stille opp med, og kan kun overvåke situasjonen. Hutuer samler seg blodtørstige utenfor skolen med machetene klare.
Francois Ngarambe, president for organisasjonen for de som overlevde folkemordet i Rwanda har uttalt at filmen gir et feil bilde av folkemordet, siden det vises som å være utført av militsene (Interahamwe), mens den ikke nevner i det hele tatt all planleggingen som ble gjort av hutu-ekstremister i regjeringen og hæren i forkant av folkemordet.
Shooting Dogs fikk Den Norske Fredsfilmprisen i Tromsø 2006.


== Skuespillere ==
John Hurt som Christopher
Hugh Dancy som Joe Connor
Dominique Horwitz som kaptein Charles Delon
Louis Mahoney som Sibomana
Nicola Walker som Rachel
Steve Toussaint som Roland.
David Gyasi som François.
Susan Nalwoga som Edda.
Victor Power som Julius.
Jack Pierce som Mark.
Musa Kasonka Jr. som Boniface.
Kizito Ssentamu Kayiira som Pierre.
Clare-Hope Ashitey som Marie.


== Eksterne lenker ==
(en) Shooting Dogs på Internet Movie Database 
(no) Shooting Dogs hos Filmfront 
(no) Shooting Dogs på NRK TV 
(sv) Shooting Dogs i Svensk Filmdatabas 
(fr) Shooting Dogs på Allociné 
(nl) Shooting Dogs på MovieMeter 
(en) Shooting Dogs på AllMovie 
(en) Shooting Dogs på Turner Classic Movies 
(en) Shooting Dogs på Rotten Tomatoes 
(en) Shooting Dogs på Metacritic 
Om Shooting Dogs på Filmweb
Eddie Murphy

Edward «Eddie» Regan Murphy (født 3. april 1961) er en amerikansk skuespiller og komiker. Han ble nominert til Oscar for beste mannlige birolle under den 79. Oscar-utdelingen og vant en Golden Globe for sin rolle i Dreamgirls.


== Filmografi ==
48 timer (1982)
Rollebyttet (1983)
Eddie Murphy Delirious (1983)
Supervåpenet (1984)
Beverly Hills purk (1984)
Den utvalgte (1986)
Beverly Hills purk II (1987)
Eddie Murphy Raw (1987)
Amerika for mine føtter (1988)
Harlem Nights (1989)
Nye 48 timer (1990)
Boomerang (1992)
Vår mann i Washington (1992)
Beverly Hills purk III (1994)
En vampyr i Brooklyn (1995)
Den helskrudde professoren (1996)
Metro (1997)
Dr. Dolittle (1998)
Holy Man (1998)
Mulan (1998) (stemme)
Bowfinger (1999)
Life (1999)
Den helskrudde professoren 2 (2000)
Dr. Dolittle 2 (2001)
Shrek (2001) (voice)
Showtime (2002)
The Adventures of Pluto Nash (2002)
I Spy  (2002)
Daddy Day Care (2003)
Shrek 4-D (2003)  (stemme)
Spøkelseshuset (2003)
Shrek 2 (2004) (stemme)
Dreamgirls (2006)
Shrek den tredje (2007)
Norbit (2007)
Meet Dave (2008)
Imagine That (2009)
Shrek – Lykkelig alle sine dager (2010)
Tower Heist (2011)
A Thousand Words (2012)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eddie Murphy på Internet Movie Database 
(sv) Eddie Murphy i Svensk Filmdatabas 
(da) Eddie Murphy på Filmdatabasen 
(da) Eddie Murphy på Scope 
(fr) Eddie Murphy på Allociné 
(en) Eddie Murphy på AllMovie 
(en) Eddie Murphy hos Turner Classic Movies 
(en) Eddie Murphy hos Rotten Tomatoes 
(en) Eddie Murphy hos The Movie Database 
(en) Eddie Murphy hos Behind The Voice Actors
Lillesund skole

Lillesund skole er en barneskole som ligger nær Haugesund sjukehus. Den har om lag 500 elever og ca. 90 ansatte per 2021.Lillesund var i perioden 2003 til 2005 demonstrasjonsskole. Begrunnelsen for dette var: Skolen utmerker seg særlig i forhold til elev- og foreldremedvirkning. Den er blant annet valgt fordi den til tross for gammel skolebygning har vist at det er mulig å drive et framtidsrettet og kreativt pedagogisk utviklingsarbeid. Det er etablert et omfattende samarbeid mellom hjem og skole der det prøves ut ulike metoder for foreldremedvirkning med gode resultater i forhold til oppvekst- og læringsmiljø og skolebasert vurdering. Skolen er fremragende på kriterieområdet «Systematisk arbeid for et trygt skolemiljø».
Under andre verdenskrig ble skolen brukt til et fengsel for fanger og demonstranter. Skolen ble offisielt åpnet i 1920, men elever begynte å gå på den allerede den 17. oktober 1919. Skolen ble tegnet av arkitekt Kasper Hassel fra Bergen. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (no) Offisielt nettsted 
(no) Lillesund skole på pedagogikk.info
(no) Om demonstrasjonsskoler hos Odin.dep.no
Cecilie Skog

Cecilie Skog (født 1974) er en norsk fjellklatrer og ekspedisjonsfarer kjent for sine turer til Mount Everest, K2, Sydpolen og Nordpolen. Hun ble den første kvinne som nådde disse «tre polene» og Seven Summits. Hun er forfatter av flere bøker.
Skog er utdannet sykepleier og har studier i friluftsliv ved Høgskulen i Volda. Hun har flere års erfaring som fjellfører i Sunnmørsalpene, brefører i Briksdalen og breinstruktør for Den Norske Turistforening. Hun ble den første kvinne som fullførte Seven Summits, i tillegg til «de tre poler». Hun ble den andre norske kvinnen til å bestige Mount Everest (2004) og den tiende kvinne i verden som nådde toppen av K2 (2008).


== Forfatterskap ==
Cecilie Skog har gitt ut flere bøker om friluftsliv og klatring: Cecilie Skog og de tre polene (2006), Til Rolf – tusen fine turer og én trist (2009), Antarktis, 71 dager – 1800 kilometer og én million tanker (2011) og Et friluftsliv (2014). I 2021 ga hun ut barneboka Kom, bli med ut.
Hun har også deltatt i TV-programmer. Blant annet i reiseprogrammer som Drømmeturen (2013–2014) på NRK, Tjukken og Lillemor (2015), med Truls Svendsen, på TV 2 og Familiefryd (2016) på NRK. I 2010 var hun deltaker i TV 2s Skal vi danse.


== Privatliv ==
Skog var gift med fjellklatrer Rolf Bae frem til han omkom under en klatreekspedisjon i K2 i 2008. Hun var selv med på ekspedisjonen.Fra 2014 til 2019 var hun samboer med Aleksander Gamme. De har to døtre sammen.


== Ekspedisjoner ==
1996: Mont Blanc
2003: Shisa Pangma (stoppet ved 7 400 moh), Cho Oyu
2004: krysset Grønland-610 km
2005: K2 (stoppet ved 7300 moh), Sydpolen.
2006: Nordpolen
2008: K2
2010: Antarktis
2011: Nordpolen om sommeren
2011: Manaslu
2012: Lhotse


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cecilie Skog – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cecilie Skog på Internet Movie Database 
(no) Cecilie Skogs hjemmeside (arkivert versjon)
(no) Cecilie Skog om polturene (Aftenposten nettprat, 2006) (arkivert versjon)
Asa av Juda

ASA kan også være en forkortelse for acetylsalisylsyre eller allmennaksjeselskap.Asa var ifølge Bibelen en konge i tostammeriket Juda i den tidligere delen av kongetiden. Historien om ham står i 2. Krønikebok fra kapittel 14 – 16.
Asa var sønn og etterfølger av Abia. Asa viste seg å være en fremragende styresmann og en som tjente Gud. Han gjorde mye for å fremme tilbedelsen og han fjernet avgudene. Da det ble krig med kong Serah fra Nubia, gikk han til kamp og vant. 
Senere i sin regjeringstid sies det imidlertid at han begynte å oppføre seg dårligere. Da det ble en kamp mellom ham og tistammerikets konge Basja, stolte han ikke på Gud. Isteden inngikk han et kompaniskap med Arams konge Ben-Hadad. Da kom det en profet til ham og irettesatte ham. Men han ville ikke høre på profeten og fikk ham satt i fangenskap. 
Det fortelles til slutt i 2. Krønikebok 16 om hans storslåtte begravelse.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
2. Krønikebok kapittel 14 med lenke til 15 og 16
Alvik tunnelbanestasjon

Alvik tunnelbanestasjon er en stasjon på Stockholms tunnelbane i Västerort i bydelen Traneberg, like ved grensen til Alvik.
Stasjonen trafikkeres av T-bane 1 (grønn linje), Nockebybanan og Tvärbanan. Den ligger mellom stasjonene Kristineberg og Stora Mossen. 
Den ble tatt i bruk 26. oktober 1952 da strekningen Hötorget – Vällingby tunnelbanestasjon ble innviet. Samtidig ble Nockebybanan en tilknytningslinje med bytte direkte over plattform. 
Stasjonen består av to utendørs plattformer. De ytre sporene brukes for tunnelbanen, og de indre for Nockebybanens sporvogner. 


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Ion Duca

Ion G. Duca (født 20. desember 1879 i București i Romania, død 30. desember 1933 i Sinaia) var en rumensk politiker som var statsminister da han ble drept av attentatsmenn sitt hans arbeid mot Jerngarden.


== Liv oog virke ==


=== Bakgrunn ===
Ion Duca ble juris doktor i Paris i 1902 med avhandlingen Les sociétés coopératives en Roumanie. Han var i 1903–1907 administrerende direktør for den rumenske kooperasjonens sentralkasse. 


=== Politikk ===
Duca inntrådte i det rumensked deputertkammer for det liberale parti i 1907 og var 1914–1918 ekklesistatikkminister, 1918–1922 jordbruksminister, 1922–1926 utenriksminister og 1927–1928 innenriksminister under Ionel og Vintilă Brătianu. Som jordbruksminister gjennomførte Duca en stor jordreform. Ved Vintilă Brătianus død i desember 1930 etterfulgte han ham som det liberale partis leder.Som en del av en gruppe av professorer, fysikere, soldater og andre hjalp han til med å få speiderbevegelsen til Romania.
Utsett til utenriksminister i 1922 støttet han den lille entente.


=== Statsminister ===
I november 1933 ble han utsett til statsminister av kong Carol II. Duca hadde da allerede en tid arbeidet med å motvirke den økende støtte til Jerngarden som ble ledet av Corneliu Zelea Codreanu. Han forbød deres parti som gikk under navnet Alt for Fedrelandet, og det som fulgte var en tid med politisk vold mellom regjeringen og Jerngarden. Duca gav ordre om at truende Jerngarde-medlemmer skulle arresteres. Dette første til døden for noen av de arresterte medlemmene i forbindelse med at de ble forhørt av gendarmeri og politi. Tolv Jerngarde-medlemmer skal ha blitt drept. 

Tre tilhengere av organisasjonen som ble sluppet ut av fengsel på denne tid svarte med å skyte Duca åpent på Sinaias jernbanestasjon den 29. desember 1933, og livet stod ikke til å redde. Oppgitt som motiv var at Duca hadde åpnet for økt jødisk innvandring, skjønt han blokkerte for innandring av arumenere til Dobrudja. Mordet på Duca var det første store politiske mord i Romania siden 1862. 
De tre drapsmennene ble dømt til livsvarig strengt straffearbeid. De ble imidlertid senere drept, likesom mange andre ledere i Jerngarden, den 30. november 1938 under transport til Jilavafengselet. 
En minneplakat for Ion Duca ble oppsatt ved jernbanestasjonen i Sinaia der han ble drept.


== Memoarer ==
Duca skrev memoarer om sine opplevelser som minister under første verdenskrig. Hans sønn, George, redigerte memoarene ved Hooverinstituttet ved Stanford University i 1970- og 1980-årene. 


== Referanser ==
Henning flyplass

Henning flyplass (også kalt Nedre Langli flyplass) er en flyplass som ligger ved gården Nedre Langli, rundt tre kilometer sør for grenda Henning, og rundt 15 kilometer sørøst for Steinkjer sentrum i Steinkjer kommune i Trøndelag fylke.


== Eksterne lenker ==
Henning på norskeflyplasser.no
T-Centralen

T-centralen er den største og mest trafikkerte stasjonen i Stockholms tunnelbane. Den ligger i bydelen Norrmalm i Stockholms innerstad, i direkte tilknytning til Stockholms centralstation.
Navnet er unikt i den forstand at stasjonen er «oppkalt etter seg selv». Den første tiden bar stasjonen navet Centralen, men allerede 27. januar 1958 ble det tilføyd en «T» for å unngå sammenblanding med Stockholms centralstation. Den består egentlig av to sammenbygde stasjoner. 
T-centralen er den eneste av Stockholms tunnelbanestasjoner der alle tunnelbanelinjer stopper.


== Stasjonen for T-bane 1 og 2 ==
Stasjonen åpnet 24. november 1957 da strekningen Slussen – Hötorget ble tatt i bruk. Her passerer T-bane 1 (grønn linje) mellom Gamla stan og Hötoget, samt T-bane 2 (rød linje) mellom Gamla stan og Östermalmstorg. 
Denne delen av stasjonen har to plattformer i to ulike plan. Det øvre planet ligger 8,5 meter under bakken, og trafikkeres av bane 1 nordover og bane 2 i sørlig retning. Det nedre planet ligger 14 meter under bakken og trafikkeres av bane 1 sørover og bane 2 nordover.


== Stasjon for T-bane 3 ==
Denne delen av stasjonen åpnet 31. august 1975. Den ligger ca. 500 meter fra Kungsträdgården. Her passerer T-bane 3 (blå linje) mellom Kungsträdgården og Rådhuset. Plattformen er 26-32 meter under bakken.
Under T-Centralen bygges nå en ny stasjon for lokaltog planlagt å åpne i 2018.


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Gamla stan

Gamla stan, inntil 1980 offisielt Staden mellan broarna, er Stockholms bykjerne, oppbygd på Stadsholmen. Iblant regnes også Riddarholmen med til Gamla stan, men den utgjør en egen bydel. Helgeandsholmen og Strömsborg tilhører bydelen Gamla stan. I flere hundre år utgjorde Gamla stan den egentlige byen. Gamla stan som helhet er beskyttet siden et regjeringsbeslutning fattet den 23. desember 1980, klassifisert som av riksinteresse for kulturmiljøverdi av Riksantikvarieämbetet.


== Historie ==

Stockholm ble grunnlagt på 1200-tallet, og ble bygd innenfor det store borganlegget som Birger Jarl lot oppføre som «lås» for Mälaren. Ved byens hovedtorg, Stortorget, bygde man rådhus og bak dette bykirken – den eldste delen av Storkyrkan. Fra torget gikk det gater mot byportene. Den viktigste, Köpmansporten, førte ned til havnen ved Saltsjön.
Gamla stan var lenge byen i motsetning til de mer landlige omgivelsene, malmene (Norrmalm, Södermalm og Östermalm).
Først på 1600-tallet hadde de gamle befestningene utspilt sin rolle, og etter en ødeleggende brann i den sørvestlige delen i 1625, ble det innledet et omfattende moderniseringsarbeid av sentrum.


== Bilder av bymiljø ==

		
		
		


== Utsikt fra den tyske kirkens tårn ==

		
		
		


== Severdigheter i Gamla stan ==

Stockholms slott
Stortorget
Storkyrkan
Tyska kyrkan
Riksdagshuset
Stockholms medeltidsmuseum


== Se også ==
Devkalion-kvartaletGamla stan tunnelbanestasjonStadsholmen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gamla stan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Gamla stan – galleri av bilder, video eller lyd på Commons