Harald Aars

Harald Aars (født 31. mai 1875 i Christiania, død 4. juni 1945 i Oslo) var en norsk arkitekt.
Aars gikk ut fra Kristiania tekniske skole 1895. Han studerte ved Royal College of Art i London 1897-98 og hadde også senere opphold i England. Han etablerte egen arkitektpraksis i Kristiania 1904. Fra 1920 til 1940 var han byarkitekt i Oslo. Han var også sterkt interessert i Nidarosdomen og var leder av juryen for konkurransen om Vestfronten. Harald Aars var med å drive fram at stavkirkene ble oppmålt, beskrevet og publisert.
Harald Aars var styreformann i Selskabet for Oslo Bys Vel fra 1927 til 1937 og han var formann i Oslo arkitektforening og president i Norske arkitekters landsforbund. En periode var han medlem av formannskapet i Oslo. Harald Aars var med å drive fram at stavkirkene ble oppmålt, beskrevet og publisert. Etter å ha vært en av stifterne av Foreningen Brukskunst og dens første formann, ble han også foreningens første æresmedlem.
I 1923 fikk Aars Houens fonds diplom for Piperviken småkirke (revet 1959).
Han var sønn av skolemannen Jacob Jonathan Aars (1837–1908) og Anna Ernesta Birch-Reichenwald (1838–1919). Faren drev Aars og Voss' skole i Kristiania mens moren var datter av Christian Birch-Reichenwald. Harald var bror til filosofen Kristian Birch-Reichenwald Aars (1866–1917).  I 1899 giftet han seg med Anna Dybwad Berentsen (1878–1947).


== Arbeider ==

Et utvalg bygninger Aars tegnet: 

ny undervisningtsbygning ved Gamlebyen skole (1903), gymnastikkbygning (1922)
villa, Thomas Heftyes gate 7 (1906–07)
villa, Grimelundsveien 10 (1910)
villa, Fagerborgveien 13 (engelsk havebystil, 1911)  (hans egen bolig)
Piperviken småkirke (1911, revet 1959, hedret i 1923 med Houens fonds diplom)
Lovisenberg kirke (1911–12)
ungkarspensjonat, Rjukan (1913)
Grefsenåsen kapell (1914, opprinnelig Kirkens hus ved Jubileumsutstillingen i 1914, nordisk nybarokk, revet)
Gimlekomplekset (kvartalet med Frogner kirke) (sammen med Harald Hals og Lorentz Harboe Ree)  (1915–25)
Fagerborg skole (1916)
Regina kino, Nordre gate på Grünerløkka, byens første kinobygg (kinodriften opphørte 1928) (1916)
Neuberggaten 6-8 (1916, sen jugendstil)
St. Hanshaug Terrasse, Ullevålsveien 16 (1916) og (vegg i vegg) Geitmyrsveien 3-7 (1925)
Bislett bad (nordisk nybarokk, sammen med L.H. Ree) (1918–20)
Øvre slottsgate 27 (forretningsgård, nordisk nybarokk, 1919)
Vestre Frikirke, Pilestredet 69 (1920, nordisk nybarokk),
utvidelse av Sagene skole (1922–26)
Hersleb skole (sammen med L.H. Ree) (1922–24)
Ilakomplekset / Ilaløkken: Uelands gate 26-52 (kvartal IIB, 1923-33) og Fougstads gate 27-51 (kvartal IIA, 1925-26)
Sandakerveien 85 B (1930)
Sagene brannstasjon (1931)
Elvebakken videregående skole (1937–38)Omkring 1920 tegnet Aars en papirkurv som Oslo Bys Vel kjøpte inn og forærte til Parkvesenet for utsetting i byens parker.


== Referanser ==


== Kilder ==
Harald Aars i Norsk biografisk leksikon
Carl Berner: «Byarkitekt Harald Aars». I: St. Hallvard, 1935, hefte 4, side 145-47
Om Harald Aars på Artemisa.no
Stensby, Petter. «Kinematografteatret som ble gudshus : Regina – triumfbuen på Grünerløkka» I: St. Hallvard, nr 4, 1986.
Harald Aars i Norsk kunstnerleksikon
Slekten Aars i Norge. Oslo: Cammermeyer. 1950.