jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Norges Ishockeyforbund

Norges Ishockeyforbund administrerer idrettene ishockey, inline hockey og kjelkehockey i Norge, og sorterer under Norges Idrettsforbund.
Den høyeste ligaen er Fjordkraftligaen, hvor sluttspillvinneren får tittelen norgesmester og blir tildelt Kongepokalen, gjerne omtalt som «Bøtta» i ishockeymiljøet (opprinnelig en sjargong fra Vålerenga som har vunnet halvparten siden sin første i 1960). 
Norges Ishockeyforbund ble stiftet i 1920, men stifterne var bandyspillere. De byttet senere navn til Norges Bandyforbund i 1928. Det nåværende ishockeyforbundet ble stiftet 18. september 1934.
Nåværende president i Norges Ishockeyforbundet er Tage Pettersen (2018 - d.d).


== Presidenter / formenn ==
Rolf Gjertsen, Trygg 1934–1937
Johan Narvestad, Hasle 1937–1938
Olaf Harris Andersen, Forward 1938–1940
Idrettsstreiken, 1940–1945
Olaf Harris Andersen, Forward 1945–1946
Johan Narvestad, Hasle 1946–1956
Tore Johannessen (ishockey), Ready 1956–1964
Rolf Kirkvaag, Frigg 1964–1966
Erik Sture Larre, Gamlebyen 1966–1967
Bjarne Martinsen, Grüner 1967–1972
Jan Molberg, Manglerud/Star 1972–1975
Erik Sture Larre, Gamlebyen 1975–1976
Terje Nyhaug, Hasle/Løren 1976–1977
Erik Sture Larre, Forward 1977–1984
Ole Jacob Libæk, Jar 1984–1992
Per Arne Flod, VIF, 1992–1995
Bjørn Ruud, 1995-2007
Ole Jacob Libæk, ? 2007–2013
Gerhard Nilsen, Tønsberg Vikings 2013–2018
Tage Pettersen, Kråkene 2018–d.d.


== Krets/Region ==
Norges Ishockeyforbund er inndelt i 9 kretser og en region.

Akershus Ishockeykrets
Buskerud,Telemark,Vestfold Ishockeykrets
Hedmark og Oppland Ishockeykrets
Hordaland Ishockeykrets
Oslo Ishockeykrets
Rogaland Ishockeykrets
Sør-Trøndelag Ishockeykrets
Østfold Ishockeykrets
Region Nord-NorgeRegion Nord-Norge er en særidrettskrets underlagt Norges ishockeyforbund. «Region» er Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komites betegnelse for en særkrets som omfatter mer enn ett fylke. Region Nord-Norge er den 9. særkrets for Ishockey i Norge og omfatter Finnmark, Troms og Nordland. Lagene som er underlagt denne region, er: Tromsø Hockey, Kirkenes Puckers, Narvik Ishockeyklubb, Bodø Ishockeyklubb, Honningsvåg og Stålkameratene.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hauge-Moe, Per, red. (1959). Norges ishockeyforbund : 18. 9. 1934 : 25 år. Oslo: Forbundet. 
Langholm, Dag (1984). Norsk ishockey gjennom 50 år : Norges ishockeyforbund 18-9-1934. Oslo: Norges ishockeyforbund. 


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
Ishockeyregion Nord
Sultindvik

Sultindvik er ei bygd som ligger lengst øst i Lenvik kommune i Troms. Bygda ligger på vestsiden av Målselvfjorden, under fjelltoppene Sultinden og Vassbruna. Sultindvik har veiforbindelse via fylkesvei 261 vestover til Rossfjordstraumen (12 km), hvor det blant annet er skole og butikk. Befolkninga i Sultindvik går gradvis nedover, og det er nå mindre enn 50 bosatte i bygda.


== Grunnkrets ==
Sultindvik grunnkrets ligger i Delområde Rossfjordområdet, og er den østligste grunnkretsen i kommunen. Bebyggelsen omfatter strekningen fra Målsjorda til og med veienden på Sandnes. Areal: 27,06 km²
Innbyggertall:
Strømskinne

Strømskinne er en skinne som distribuerer strøm i et tunnelbanenett, som ved T-banen i Oslo. Den løper langs skinnene, og strømmen hentes med en strømavtager. Selve skinnen er kapslet i en gul plastskjerm for å redusere risikoen for tilfeldig berøring.
Fordelen med strømskinner framfor kjøreledning er større tverrsnitt og dermed mindre energitap, særlig ved lavspente systemer i kombinasjon med stor trafikktetthet og/eller tunge tog.
En ulempe ved bruk av strømskinner er større risiko for personskader ved at mennesker eller dyr kommer nær strømskinnen og kan få elektrisk strøm i seg. En annen er at det kan være komplisert å tilpasse monteringen av strømskinner ved anlegg av rangeringsområder der det er tett med sporveksler. På slike områder kan man dermed risikere å bli stående strømløs om man ikke har stor nok hastighet forbi oppholdene i strømskinnen, spesielt ved kjøring av korte tog.
Eldre strømskinner ved Oslos t-baner i Oslo er produsert i valset stål. De siste årene har man gått over til å bruke aluminium.
Etter stengningen av Kolsåsbanen og Holmenkollbanen for ombygging brukes det bare strømskinnedrift ved Oslos t-banesystemer.  Prinsippet er det samme som ved pantograf på taket og kjøreledning, en elektrisk ledende strømavtager festet på vognenes boggier er i kontakt med strømskinnen og henter strømmen ned til motorvognens traksjon, lys og varme.

Ofte er spenningen på strømskinnen eller i luftledningen avvikende i forhold til den som brukes i elektromotorene i motorvognen. De fleste tunnelbanesystemer (som Oslos) har strømskinner som leverer 750V likestrøm. Høyere spenning forekommer fordi energitapet kan reduseres på den måten. Således har f.eks. BART i San Francisco-området, der togene har en toppfart på 129 km/t, 1 000V. Michigan Railway forsøkte seg i sin tid med 2 400V, men fant ut at det var for farlig.
For jernbaner med takstrømavtager (pantograf) og luftledning (kontaktledning, «kjøreledning») kan ledningen erstattes med en tilsvarende strømskinne. I løpet av somrene 2010 og 2011 monteres en slik i taket av Oslotunnelen for å unngå at ledninger rives løs og faller ned. Her kan en uten nevneverdig fare for berøring bruke jernbanens standardspenning, 16 kV 16 2/3 Hz vekselspenning. Dette er likevel ikke første gangs bruk av strømskinner istedenfor kjøreledninger ved elektrisk banedrift i Norge. Holmenkolbanens tunnel Majorstua-Nationaltheatret fikk dette allerede ved åpningen i 1928. For øvrig har strømskinner som erstatning for kjøreledning vært brukt på bruer (først og fremst på bevegelige jernbanebruer), i lokomotivstaller og i vognhaller.


== Referanser ==
Stig Tore Svee

Stig Tore Svee (født 16. desember 1963 i Levanger) er en norsk kjelkehockeyspiller.
Han begynte å spille kjelkehockey i 1997. Før dette spilte han ishockey, men ble handikappet etter en fallulykke 1. januar 1997, der han brakk ryggen. 
Han har spilt på det norske landslaget siden slutten av 1990-tallet. Han spiller for Rosenborg Ishockeyklubb. Har deltatt i en rekke internasjonale mesterskap, og er en av to spillere i verden som har gull fra både paralympics, VM og EM.
Han deltok i de paralympiske vinterlekene 2010 i Vancouver.


== Meritter ==
2011
Bronse i EM 2011
2010
Bronse i Paralympics
VM 2009
Sølv
VM 2008
Sølv
EM 2007
Gull
Paralympiske vinterleker 2006
Sølv
VM 2004
Gull
Paralympiske vinterleker 2002
Sølv
VM 2000
Sølv
Paralympiske vinterleker 1998
Gull


== Eksterne lenker ==
(en) Stig Tore Svee – IPC.infostradasports.com 
(en) Stig Tore Svee – Paralympic.org
Petter Salsten

Petter Salsten (født 11. mars 1965 i Oslo) er en tidligere norsk ishockeyspiller og nå sportssjef i Norges Ishockeyforbund. 
Moderklubben er Furuset Ishockey som han ble Norgesmester for i 1983 og 1990. I de to neste sesongene spilte han for AIK i den svenske eliteserien. Deretter fulgte en sesong tilbake i Furuset, før han i 1993/1994 gikk over til Storhamar Dragons hvor han var resten av sin aktive karriere. Her fikk han fire Norgesmesterskap som spiller og et som trener. Salsten har 92 landskamper for Norge. Salsten deltok i vinter-OL for Norge i 1988 i Calgary, i 1992 i Albertville og i 1994 på Lillehammer.
Fram til sesongen 2006/2007 var han sportssjef og daglig leder i Storhamar, mens han fra 1. august 2007 er sportssjef i Norges Ishockeyforbund. Han har utdannelse i idrettsadministrasjon ved Norges idrettshøgskole.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Petter Salsten – Olympedia 
(en) Petter Salsten – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Petter Salsten – Eliteprospects.com 
(en) Petter Salsten – Eliteprospects.com (personale)
Tom Erik Olsen

Denne artikkelen handler om ishockeyspilleren, for friidrettsutøveren se Tom Erik Olsen (friidrett)Tom Erik Olsen (født 20. mars 1970 i Oslo) er en norsk trener og tidligere ishockeyspiller. Moderklubben er Jutul IL han er mest kjent for sin innsats gjennom sytten sesonger i Storhamar Dragons, og er den spilleren som har spilt nest flest kamper for klubben, med 680 kamper bare slått av Pål Johnsen. Han har også spilt flere kamper for det norske landslaget. Etter hockeykarrieren har Olsen vært trener før Storhamars Team-2004 og en halv sesong for a-laget til Storhamar i 2014.


== Famille ==
Han er også kjent som sønn av Per Skjerwen Olsen, som har legendestatus i Vålerenga Ishockey. Han er far til ishockeyspilleren Eskild Bakke Olsen.


== Meritter ==
Norgesmester 5 ganger og Seriemester 6 ganger for Storhamar.
15 offisielle landskamper.
Årets lag 95/96
Draktnummer ni er hedret under taket i CC Amfi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tom Erik Olsen – Eurohockey.com 
(en) Tom Erik Olsen – Eliteprospects.com 
(en) Tom Erik Olsen – Eliteprospects.com (personale)
Det angår også deg

Det angår også deg er en bok skrevet av Arnold Jacoby om Herman Sachnowitz' år i konsentrasjonsleire i Tyskland under andre verdenskrig. Han var blant annet fange i utryddelsesleiren Auschwitz.
Boken ble første gang utgitt i 1976 og er oversatt til en rekke andre språk.

Herman Sachnowitz var født i Larvik den 13. juni 1921. 26. oktober 1942, 21 år gammel var han en av de norske jødene som ble arrestert. Han ble først internert i Berg fangeleir, og deretter deportert til Tyskland med fangeskipet DS «Donau». I alt 532 norske jøder ble sendt til konsentrasjonsleirer i Tyskland med denne transporten. Bare åtte av dem overlevde konsentrasjonsleirene, og Herman Sachnowitz var en av de åtte. Han mistet faren, tre søstre og fire brødre i leiren.
I boken forteller Sachnowitz  om oppholdet i Berg fangeleir, som også ble kalt «Quislings hønsegård», tar oss med videre til Auschwitz, for så å ende i Bergen-Belsen på flukt fra Den røde armé i krigens siste fase. Han forteller detaljert om overgrepene og torturen som de tyske fangevokterne utsatte de jødiske fangene for, om sykdommene som florerte i leirene og om de umenneskelige forholdene fangene levde under. Samtidig gir Sachnowitz et innblikk i menneskets vesen, på godt og vondt.
Boka ble av en historikerjury i 2015 kåret til en av de ti mest betydningsfulle norske bøkene om andre verdenskrig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Digitalutgave av boken Det angår også deg på Nasjonalbibliotekets nettsider
Om Berg krigsfangeleir med sitat fra boken "Det angår også deg" på nettstedet til organisasjonen Aktive Fredsreiser
Tårnelv

Tårnelv er ei bygd i Lenvik kommune i Troms, beliggende på østsiden av Rossfjordvatnet. Tårnelv ligger langs fylkesvei 261, 6 kilometer sør for Rossfjordstraumen og 9 kilometer nord for Finnfjordeidet. Det går dessuten privat vei opp til Tårnvatnet. Tårnelv har postadresse 9302 Rossfjordstraumen, og tilhører også Rossfjord skolekrets.


== Grunnkrets ==
Tårnelv er også en grunnkrets i Rossfjordområdet, som i sør grenser mot Fagernes, i nord mot Straumen øst og i øst mot Sultindvik og Målselv kommune. I vest, tvers over Rossfjordvatnet ligger Langnes. Areal: 50,84 km².
Innbyggere:
Salon d’automne

Salon d'automne  (fransk uttale «salå-dåtån») eller Høstsalongen er en kunstutstilling i Paris som har blitt arrangert hvert år siden 1903. 


== Historikk ==
Den første Høstsalongen ble arrangert i 1903 av Georges Rouault, André Derain, Henri Matisse og Albert Marquet som en radikal reaksjon på konservatismen i den offisielle Parisersalongen og i independentenes utstilling (Salon des indépendants). I løpet av få år ble Høstsalongen fylt med det siste innen malerkunst og skulptur.
Etablerte kunstnere som Pierre-Auguste Renoir og Auguste Rodin lot sine verker stille ut (Rodin leverte tegninger) for å dra det hele i gang. Mange kjente navn har stilt ut  arbeider, eksempelvis Paul Cézanne, Henri Matisse, Paul Gauguin og Pablo Picasso, Georges Gimel før første verdenskrig, mens  mellomkrigstiden så navn som Marc Chagall, Amedeo Modigliani og Georges Braque. Av billedhoggere: Constantin Brancusi, Aristide Maillol, Charles Despiau og Ossip Zadkine. I tillegg fant man glasskunst av René Lalique og arkitektur ved Le Corbusier. Salongen er nå inne i sitt andre hundreår, og regnes om sentral i verdenskunstsammenheng.
Ordet salon på fransk kan bety både salong og utstilling (under tak), foruten en del annet.


== Se også ==
Parisersalongen (Salon de Paris)
Independentene (Salon des indépendants)
De refusertes salong (Salon des refusés)
Høstutstillinga


== Eksterne lenker ==
www.salon-automne-paris.com
Tidslinje for kunstsalongene i Paris
Skjånes

Skjånes (nordsamisk: Skeavvonjárga) er et lite tettbebygd sted som befinner seg 70 grader nord i Gamvik kommune i Finnmark. Ankomst til stedet skjer enten via FV 264 Hopseidet-Skjånes eller med hurtigbåt via Smalfjorden (Tana) i Tana Kommune.
Det lille stedet har rundt 60-70 innbyggere (2007) og de fleste innbyggerne arbeider og livnærer seg av hva fiskerinæringen har å tilby. Stedet har mistet mange offentlige arbeidsplasser ved at internatskolen og aldershjemmet ble nedlagt. I tillegg har regjeringen bestemt at Tanafjorden skal være oppdrettsfri sone, noe som gjør at Skjånessamfunnet ikke lenger kan drive med lakseoppdrett selv om lokalitetene her er av Finnmarks aller beste. Fra sommeren 2007 har det vært igangsatt fisketurisme på stedet.Nevnt innledningsvis er det hurtigbåt i drift på stedet. Hurtigbåten anløper tre mindre tettsteder i området Langfjordnes, Nervei og Laggo, samt videre østover til Smalfjorden (Tana) i Tana Kommune. På det meste er hurtigbåten i virksomhet seks dager i uken og tre ganger daglig.  

		
		


== Se også ==
Hop kapell
Toppidrettsutøver

Toppidrettsutøver er en idrettsutøver som driver med toppidrett, med dette menes en utøver som presterer på et høyt nasjonalt eller internasjonalt nivå.
Definisjonen av «høyt nivå» er subjektiv og vil kunne variere fra person til person og mellom ulike idretter, men utøveren bør være på et nivå i forhold til sin alder som tilsier at mulighetene for å nå langt er godt over gjennomsnittet. En toppidrettsutøver blir gjerne kalt «24-timersutøveren». I dette ligger det at utøveren er målbevisst, disiplinert og arbeider strategisk og målrettet mot et høyere nivå innen sin idrett. Dette er den ideelle toppidrettsutøveren. Det finnes ulike talenter og utøvere som kalles toppidrettsutøvere, men som ikke dekkes av en ideell definisjon eller beskrivelse av ordet.
Medier synes å nytte begrepet «toppidrettsutøver» for utøvere som har konkurrert internasjonalt, vært profilert i media eller for utøvere som på en eller annen måte er tilknyttet Toppidrettssenteret i Oslo. Det synes også som om begrepet nyttes lettere for utøvere i individuelle idretter.
En toppidrettsutøver er bevisst sitt eget nivå og egen kapasitet, fysisk, psykisk og sosialt. Likeens er utøveren bevisst de arbeidskravene som står i forhold til karrieremålene. Toppidrettsutøveren bør også ha evnen til å føre en livsstil som står i stil med målsetningene. Det vil si et bevisst forhold til døgnrytme, tilstrekkelig søvn, et sunt, variert og balansert kosthold, et restriktivt forhold til alkohol og nikotin og avstand fra andre rusmiddel. Videre kreves det struktur for loggføring av egen trening (treningsdagbok) og kontrollert nettverksbygging. En toppidrettsutøvers nettverk bør ikke være tilfeldig valgt. Et tett forhold til en kompetent trener og en treningsgruppe som bedrar til å heve kvalitet i alle ledd. Medisinske, fysikalske og økonomiske forhold bør også være planlagt og tilrettelagt. Ofte vil en toppidrettsutøver ha egen agent, og flere vil også ha egne medierådgivere da profilering stadig blir en viktigere del av sponsorenes krav og en toppidrettsutøvers liv.
En toppidrettsutøver som lykkes vil kunne oppnå svært høy status, berømmelse og økonomisk rikdom, men det finnes toppidrettsutøvere som når sine mål men innen spesielt marginale idretter som ikke bidrar til dette. En utøvers karisma, utstråling, utseende, særpreg og lignende kan bidra til at toppidrettsutøveren når status, berømmelse og økonomisk rikdom uten å ha nådd toppen i forhold til prestasjonsnivå. 
Forsvaret har nå avviklet sin idrettstropp, eller tilrettelagt tjeneste for toppidrettsutøvere, og har nå en ordning der så mange som 250 utøvere kan søke toppidrettsstatus, og få inntil 3 års utsettelse for førstegangstjenesten. De krever en uttalelse fra utøverens særforbund, der utøverens nivå fremkommer.


== Se også ==
Idrett
Toppidrettsgymnas
Olympiatoppen


== Referanser ==
Tennskjær

Tennskjær (Tennskjer) er ei bygd beliggende lengst nord på Lenvikhalvøya i Lenvik kommune i Troms. Fra bygda går det vei sørover langs begge sider av halvøya. Langs Gisundet på vestsiden kan man følge fylkesvei 263 via Bjorelvnes 39 km til Finnsnes, og på østsiden går fylkesvei 265 15 km til Rossfjordstraumen.
Grunnet sin beliggenhet midtveis i Malangsfjorden er Tennskjær et viktig knutepunkt i kommunen. Stedet har hurtigbåtforbindelse med Tromsø (Tromsø-Vikran-Tennskjær-Lysnes), 5 dager i uken. Det går også busser til Finnsnes, både via Bjorelvnes og Rossfjord. Bussene korresponderer med hurtigbåtavgangene, og dermed er turen over Tennskjær en alternativ og rimelig reiserute mellom Finnsnes og Tromsø.
Tennskjær har postadresse 9302 Rossfjordstraumen, og tilhører Rossfjord skolekrets. Butikk er det både i Rossfjordstraumen (sørøstover) og i Kårvikhamn (sørvestover), og begge stedene ligger ca. 15 km fra Tennskjær.


== Grunnkrets ==
Tennskjer grunnkrets tilhører Rossfjordområdet, og omfatter bygdene Tennskjær og Jøvik på nordsiden av Lenvikhalvøya. Areal: 18,07 km².
Innbyggere:
Havnebanen

Havnebanen var en 2,2 km lang forbindelse mellom Oslo V på Skøyen–Filipstadlinjen på datidens Drammenbanen og Oslo Ø. Strekningen gikk parallelt med Akershusstranda, rundt Akershus Festning, via Vippetangen.
Planleggingen av Havnebanen begynte etter at Oslo kommune overtok området rundt Akershus Festning fra den norske stat i 1897. Sprengings- og oppfølgningsarbeidene langs stranden ble påbegynt i 1898, og arbeide med asfaltering og skinnelegging startet i 1899.  Strekningen ble tatt i bruk til Vippetangen 11. januar 1907, resten av banen ble åpnet for trafikk 13. november samme år, og var den eneste forbindelsen mellom det vestlige og det østlige jernbanenettet. Mens Drammenbanen var smalsporet gikk det treskinnespor mellom Vestbanen og Vippetangen frem til rundt 1920. I August 1935 ble Havnebanen forlenget til Filipstad, samlet lengde ble dermed 3,7 km.Havnebanen var primært en godsbane, og den ble kun sporadisk brukt til persontransport. Godstoget over Rådhusplassen ble brukt i handlingen i to Olsenbanden-filmer. Godstogene ble i mange år fremført med damplok, senere diesellok av type Di 2. Toget gikk under navnet «maleren», på grunn av diesellokets larm.
Kipptogene over Havnebanen var et kjent innslag i bybildet, ettersom toget blokkerte biltrafikken idet det passerte Rådhusplassen. Togene kjørte i gangfart. Det gikk alltid en jernbanemann foran lokomotivet og varslet togets ankomst ved å ringe med en bjelle. Da jernbanetunnelen Oslotunnelen åpnet i 1980 var det ikke lenger behov for Havnebanen. Den ble nedlagt samme år, og det meste av sporet ble fjernet i 1983. Senere er deler av traséen forbi festningsmurene omgjort til park, hvor også minnesmerket for jødene som ble deportert under andre verdenskrig er plassert. I 2003 vedtok Oslo bystyre å erklære Havnebanen som verneverdig for å hindre at det som gjenstår av Havnebanens trasé og tunneler gjenfylles.


== Linjekart ==
.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Havnebanen i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
Havnebanen på Jernbane.net
Oslo kommune, Byarkivet - bilde: Utsprenging av havnebanen langs Akershus festning i 1890
Bilde av tog med damplok på Havnebanen over Rådhusplassen, 1964
Oslobyarkiv, "Og så kom toget". En liten film om havnebanen, 1979
Ellinors vise

«Ellinors vise», med tekst av Klaus Hagerup og melodi av Sverre Kjelsberg, ble først framført som sluttsang i teaterstykket «Dikt å førbainna løgn» i 1976. Det ble derpå landskjent med plateutgivelsen
fra Ungdomslaget Ny Von der Marit Mathiesen synger.
Selve stykket «Dikt å førbainna løgn» handler om en arbeidskonflikt i Bodø, «Krysset-konflikten», der to jenter ble oppsagt fordi de ønsket å organisere seg.
Sangen er kåret til en av Norges nasjonalviser av nitimens lyttere. Visa er også blitt populær i arbeiderbevegelsen.


== Melodien ==
Selve visa består av fem vers. 
Verselinjene har kryssrim «A-B-A-B».
Melodien skifter fra taktart 3⁄4 til 4⁄4 to ganger hvert vers, bortsett fra vers tre og fem som er noe lengre enn de andre
og har en takt med 5⁄4.
Personregister

Et personregister (eller folkeregister) er et register over en befolkning, det vil si en fortegnelse over alle innbyggerne innen et administrativt område, herunder livshendelser som fødsler, bryllup, skilsmisser og dødsfall, samt bostedsadresser og forandringer i disse.
Det er varierende praksis hva gjelder etablering av et personregister i de ulike land. I noen land – eksempelvis Tyskland og USA – er opprettelse av personregister grunnlovsstridig, mens det i nordiske land er svært utbygget, eksempelvis Det sentrale folkeregisteret i Norge og Det Centrale Personregister i Danmark.
Et personregister er gjerne relatert til områdets bruk av personnummer.


== Historie ==
Fra 1905 ble det adgang til å opprette folkeregister i kommunene. Folkeregisteret i Oslo (Kristiania) ble opprettet i 1906, i Bergen 1912, Drammen i 1914 og Stavanger i 1916. I 1942 ble det bestemt at folkeregister skulle opprettes i alle kommuner.  Ordningen ble stadfestet ved lov av 1946. Folkeregistrene var kommunale t.o.m. 1964. Fra 1. januar 1965 var folkeregistrene statlige. Samtidig ble likningskontorene overført til staten.


== Litteratur ==
Mykland, Liv og Masdalen, Kjell-Olav 1987: "Administrasjonshistorie og arkivkunnskap."  Kommunene.


== Eksterne lenker ==
Folkeregister - oppslagsverket oVe, artikkel av  Knut Geelmuyden, Bergen Byarkiv.
Kårvikhamn

Kårvikhamn (eller bare Kårvik) er ei bygd i Senja kommune i Troms og Finnmark, beliggede på fastlandssiden av Gisundet, ca. 27 km nord for Finnsnes. Tidligere var Kårvikhamn eget poststed (postnr. 9333), men i dag har bygda postadresse 9300 Finnsnes. Det er både barne- og ungdomsskole, barnehage, dagligvarebutikk og rekefabrikk i bygda, som har i underkant av 200 innbyggere. Mer en 25% av innbyggerne er barn under 16 år – bygda er kjent for sitt høye barnetall. Kårvik skole (1.-10.årstrinn) betjener den nordvestlige del av Lenvikhalvøya, fra Bjorelvnes til Aglapsvik.
Fylkesvei 263 går gjennom bygda. Det meste av bebyggelsen ligger langs den langstrakte Kårvika, men det bor også folk innover den 1,5 km lange Øverdalen.


== Kårvik grunnkrets ==
Stort sett alle innbyggerne i Kårvik grunnkrets bor i Kårvikhamn og Øverdalen. Grunnkretsen er den midterste av de tre som tilhører Bjorelvnesområdet. Areal: 24,79 km².
Innbyggere: