Kristofer Janson

Kristofer Nagel Janson (født 5. mai 1841 i Bergen, død 17. november 1917 i København) var en norsk prest (unitar) og forfatter. 


== Liv og virke ==
Janson ga ut mer enn 50 litterære verk og flere hundre artikler og religiøse skrifter. Han fikk dikterlønn fra Stortinget i 1876, men frasa seg lønnen i 1882. Janson var, sammen med Aasmund Olavsson Vinje, den første som skrev romaner på landsmål. Om dette språkvalget skriver han i forordet til romanen «Han og ho» i 1868: «Dat vil truleg reisa seg stor Uvilje mot denne Boki inkje somykjet fyre Ihaldet si Skuld som fyre Formi. Difyre lyt eg senda nokre Ord med henne. Til dessa heve Landsmaalet voret brukat mest i Skildringar fraa Bondalivet elder fraa dan gamle Soga, men her er dat Byfolk, som snakka Landsmaal. Detta verd soleides ein Freistnad, som inkje er botnad paa noko endaa vedande, nett dat umsnudde av dat, som vaare Diktarar ellest plaga gjera, naar dei lata Bønder tala Bymaal. Dei setja Bokmaalet i Høgsætet, eg set Landsmaalet i Høgsætet.»Noen av Jansons sanger har levd videre til våre dager. Blant de mest kjente er «Hu hei, kor er det vel friskt og lett uppå fjellet», «Fjukande skyer», «Ung Åslaug» og «Millom rosor».
Han dannet Broderskapets Kirke (senere kalt Unitarisk Samfund) i januar 1895 i Kristiania (Oslo), og fungerte som menighetens prest fram til 1898. Da måtte han gå av etter store konflikter med menighens bestyrelse. Før dette hadde han i Amerika vært med på å danne fem unitarmenigheter og én i Danmark.
Han utga sin første bok «Fraa Bygdom» i 1866, og benyttet da skrivemåten Christopher Janson ved angivelsen av forfatternavnet på tittelbladet. Boken består av to deler: 1. «Han Per og ho Bergit» 2. «Liv». Christopher Janson er også skrivemåten i bøkene han utgir i 1867, men i 1868 har han begynt å skrive navnet sitt Kristofer Janson.«Fraa Bygdom» består av to deler: 1. «Han Per og ho Bergit» 2. «Liv». Den siste delen ble utgitt på nytt i 1945 i på et mer moderat nynorsk enn i originalen, og var illustrert med fotografier fra Rasmus Breisteins film fra 1934. Selv om «Fraa Bygdom» var hans første utgivelse, skriver han selv i forordet til boken «Torgrim» (1872) at «(d)enne Bok er mit fyrste Verk, og vardt skrivi Hausten 1860.»I dramaet «Jon Arason : Syrgespil i 5 Aktar» fra 1867 er handlingen lagt til Island i årene 1849 og 1850. Brytningen mellom den katolske biskopen Jon Arason og den lutherske biskop Martin er et hovedtema i dramaet.Jansons roman «Marit Skjølte» fra 1868 danner forelegget for filmen «Brudeferden i Hardanger», som hadde premiere i 1926.
I 1873 utga Kristofer Janson anonymt i København boken «Henrik Wergeland og Norge i hans Dage». I stedet for hans eget navn angir tittelbladet at boken er skrevet af en Landsmand. Denne boken er skrevet på bokmål, eller dansk, og det fremgår av forordet at intensjonen med utgivelsen er å gi dansker kunnskap om Henrik Wergeland. Dette trenger de, skriver forfatteren i forordet, hvis de virkelig skal forstå diktningen til de samtidige norske dikterne Ibsen og Bjørnson samt hva som ellers rører seg i Norge. Etter å ha redegjort over tre kapitler for Wergelands liv og virke gir boken smakebiter på Wergelands egne verker.I reiseskildringen «Skildringar fraa Nordland og Finnmarki» fraa 1874 er Janson til dels ganske krass i sine karakteristikker av det han opplever og iakttar. Kapitlet om Hammerfest innleder han slik: «Skulde nokon By faa Præmi, fyredi han var den styggaste, saa kom Hammerfest til at bera Prisen, denne Byen, ihopknodad av Liver, Lyse, Mur og Stein. Men om byen er stygg synes han godt om innbyggerne. Karakteristikkene sitter løst også i reiseskildringen «Skildringar fraa Italia» fra 1878, blant annet om førsteinntrykket av Roma; der er det «som ein var flutt nokre Aarhundrad att i Tidi. Alt er her paa sitt gamle Lag, Gatorna skitne og myrke, Folk trege og late, Husbunad og Klædebunad og Stell nett som i gamle Dagar.» Etter at han i Roma har overvært at en ung pike avlegger klosterløftet i kirken Gesú Bambino beskriver han det han har sett og konstaterer så: «Eit latare, unyttigare Liv enn slike Nonnor føra, kann ein inkje godt tenkja seg.»I 1879 utgir Kristofer Janson «Austanfyre Sol og vestanfyre Maane. Eit Eventyr i Song», som han i forordet skriver at han har tenkt som utgangspunktet for ein songleik, og han forklarer selv at med dette mener han en opera.


== Forfatterskap ==

Han og hun, 1926
Norske eventyr som taletekster, 1920
Framande eventyr som taletekster, 1916
Helvedes barn, 1916
Aspasia, 1914
Ei slaaskjempa og andre forteljingar, 1914
Fire forteljinger, 1913
Hvad jeg har oplevet, 1913
Vore bedsteforældre, 1913
Skal vi vælge Jesu lære eller teologernes?, 1912
Die religiösen anschauungen von Björnson und Ibsen , 1911
Digte, 1911
Gjorde hun ret?, 1910
The religious views of Björnson and Ibsen, 1910
Hjørdis, 1909
Bondefortællinger. B.1, 1908
Bondefortællinger. B.2, 1908
Ludvig Hetzer og hans kampfæller, 1907
Torgrim, 1907
Mangeslags kjærlighed, 1906
Den bergtekne, 1905
Alf pave og andre fortællinger, 1904
Præriens saga, 1904
At døpes med ild, 1903
Ensom, 1903
Kærlighedens guddomsmagt, 1903
Asgeir Kongsson : Sagaspel i fem Vendingar, 1902
Middelalderlige billeder, 1901
Et glemt sandhedsvidne [Johan Denck], 1897
Liv, 1897
Adam og Eva i ny belysning, 1896
Han Per og ho Bergit, 1896
Hvorledes Selma blev min kone, 1896
Du er kjød af mit kjød, 1895
Ægteskab og skilsmisse : fire Foredrag, 1895
De fredløse , 1894
Foredrag, 1894
Kjærlighedshoffet i Narbona, 1894
Femtende Wisconsin, 1893
Jesus-Sangene, 1893
Lys og Frihed. Predikener til alle Kirkeaarets Søn- og Helligdage. Minnesota, 1892.
Fra begge sider havet, 1890
Vore bedsteforældre, 1890
Et arbeidsdyr, 1889
Um þrenningarlærdóminn og guðdóm Krists, 1889
Fagnadarbodskapur hinna "orthodoxu" og hi..., 1887
Gud gydinga og Gud kristinna manna, 1887
Mótsagnir orthódoxìunnar, 1887
Har ortodoksien ret?, 1886
Orthodoksiens modsigelser, 1885
Præriens saga, 1885
Vore bedsteforældre, 1885
Helvedes børn, 1884
Vogter eder for de falske profeter, Skal vi bede til Gud, og i saa fald, hvad skal vi bede om?, 1884
Vore bedsteforældre, 1882
Amerikanske forholde : fem Foredrag, 1881
Austanfyre Sol og vestanfyre Maane. Eit eventyr i Song, 1879
En kvindeskjæbne, 1879
Smaastykke, 1879
Den bergtagne, 1878
Folke-Eventyr, uppskrivne i Sandeherad. Fortalde paa Landsmaal, med Utgreidingar og Upplysningar av I. Moltke Moe, 1878
Skildringar fraa Italia : fortalde fyre norske Landsfolket, 1878
Amerikanske fantasier, 1876
Den Bergtekne, 1876
Hvad vi maalstrævere vil, og hvorfor vi vil det, 1876
Frå Dansketidi : Skildring fraa det sekstande Aarhundret, 1875
Fraa Island, 1874
Skildringar fraa Nordland og Finnmorki, 1874
Et par ord om Henrik Wergeland, 1873
Henrik Wergeland og Norge i hans Dage, 1873
Sigmund Bresteson, diktsyklus 1872
Torgrim, 1872 - denne boken er dedisert til Bjørnstjerne Bjørnson «med Takk fyre det han gav meg og det norske Folk»
Soldatboki elder korleides ein kristen skal fara aat, naar han vil vera ein dugande stridsmann fyre Gud og riket hans, 1869
Tri Preikor fyre det norske Landsfolket, 1869
Ei Slaastkjempa, 1868
Fra Norge, 1868
Han og ho, 1868
Marit Skjølte, 1868
Jon Arason : Syrgespil i 5 Aktar, 1867
Norske Dikt, 1867
Fraa bygdom, 1866


=== Tidsskrift ===
Saamanden. Et religiøst tidsskrift som Kristofer Janson forfattet og redigerte fra slutten av 1800-tallet til begynnelsen av 1900-tallet.


=== Filmografi manus ===

1920 – Brudeferden i Hardanger (roman)

1920 – Presteenken (fortellingen "Prestekonen")

1920 – Fante-Anne (bygger på en av Jansons bondefortellinger fra 1868)

1934 – Liv (bygger på fortellingen "Liv", første gang utgitt i 1866 i boken "Fraa Bygdom")


== Referanser ==


== Litteratur ==
Draxen, Nina: Kristofer Janson in America, Boston 1976.
Handagard, Idar: Kristofer Janson, Oslo 1944.
Heidelberg, Knut: Frisinnet kristendom. Unitarismen i Norge 1893-1937. Masteravhandling i kirkehistorie – Det teologiske Menighetsfakultet, 2006. (Om bl.a. Kristofer Janson og hans unitarisme.)
Janson, Kristofer: Hvad jeg har oplevet : livserindringer , Kristiania 1913.
Johansen, Hans: "Møte med folketaleren og forfatteren Kristofer Janson" i Mennesker jeg møtte, Drammen 1975.
Juvik, Helge: Samfunnskritikk og reformtanker i Kristofer Jansons diktning fra 1891 til 1914. Hovedoppgave i nordisk – Universitetet i Oslo, 1981.
Solheim, Anne Lofthus  og Solheim, Rolf Erik: Visdomsperspektivet : en guddommelig saga om Kristofer Janson og åndshøvdingene på hans tid, Høvik 2004. ISBN 82-300-0067-0


== Eksterne lenker ==
(en) Kristofer Janson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kristofer Janson på Internet Movie Database