Socialdemokratiet

Socialdemokratiet (S) (fra 2002 til 2016 kalt Socialdemokraterne) er et sosialdemokratisk politisk parti i Danmark. Partiet ble dannet høsten 1871, har vært representert i Folketinget siden 1884, og har vært landets største parti ved de fleste folketingsvalg siden 1924. Politisk ligger Socialdemokratiet nært det norske Arbeiderpartiet og de svenske Socialdemokraterna. Prioriterte saker for Socialdemokratiet ved folketingsvalget 2011 var stimulering av det private næringsliv, investeringer i infrastruktur, et sterkt offentlig helsevesen med mindre overbetaling for behandling og medisiner, flere skole-, studie- og praksisplasser samt reduksjon av offentlig byråkrati.På stemmesedlene benytter partiet bokstaven «A». 
Partiformann siden 2015 er Mette Frederiksen. Nestformenn i partiet er den københavnske overborgermesteren Frank Jensen og handelsminister Mogens Jensen. Formann i folketingsgruppen er Henrik Dam Kristensen.


== Politisk plattform ==
Partiets formålsparagraf lyder: «Socialdemokratiets formål er at virke for de demokratiske, socialistiske ideers udbredelse og anerkendelse i henhold til partiets programmer og at fremme økonomiske, kulturelle og politiske interesser i overensstemmelse med idégrundlaget.»


== Organisasjon ==
Socialdemokratiet har 57 000 medlemmer, og i valgperioden 2014-17 33 av Danmarks i alt 98 borgermestere (ordførere). Venstre har 48. Partiet har også 3 av 5 formenn for danske Regionråd – i Region Nordjylland, Region Midtjylland og Region Hovedstaden.
Lars Midtiby er partisekretær.
Socialdemokratiets ungdomsorganisasjon er Danmarks Socialdemokratiske Ungdom (DSU), ledet av Jacob Bjerregaard Jørgensen.


== Historie ==
Socialdemokratiet ble stiftet 1871 av Louis Pio, Harald Brix og Paul Geleff. Målet var å organisere den voksende arbeiderklassen i et sosialistisk parti. Det første prinsipprogram, Gimle-programmet, ble vedtatt på kongressen i Frederiksberg 8. juni 1876. Det gikk derimot veldig sakte framover og partiet fikk ikke noe gjennombrudd før 1900-tallet. Dannelsen av dansk LO i 1898 ga sterkere organisering rundt partiet.
Partiprogrammet fra 1913 er det siste marxistisk formulerte prinsipprogram, og ble stående helt til 1961. Spørsmålet om stemmerett for kvinner ble reist med ny styrke, og vant igjennom i 1915. partileder Thorvald Stauning gikk allerede i 1916 inn som statsråd i en samlingsregjering under krigen, men dette forble et unntak i disse årene med opposisjonstilværelse.
Odensekongressen i 1923 ble en milepæl, partiet erklærte seg rede til å danne regjering under den rådende økonomiske krisen. Etter folketingsvalget i 1924 ble Socialdemokratiet det største parti i Danmark med 36,6 prosent av stemmene, og partiet dannet for første gang regjering med Thorvald Stauning som statsminister. Den ble avløst av en ny Venstreregjering i 1926, men etter store sosiale innstramminger kom sosialdemokratene igjen til makten i 1929 under ledelse av Thorvald Stauning, med historikeren P. Munch som utenriksminister.
Regjeringens krisepolitikk under depresjonen i 1930-årene ga stor oppslutning, og partiet fikk 46,2 prosent av stemmene i 1935. Under Andre verdenskrig samarbeidet regjeringen med den tyske okkupasjonsmakten, og det ble avholdt folketingsvalg under krigen. Ved valget i 1943 fikk Socialdemokratiet 44,5 prosent av stemmene. Samarbeidet med okkupasjonsmakten var upopulært og førte til valgskred i 1945. Danmark fikk igjen borgerlig regjering.
Men allerede 1947 dannet sosialdemokraten Hans Hedtoft regjering og førte Danmark inn i NATO. På 1950-tallet innførte sosialdemokratene allmenn folketrygd i 1956. Frem til 1982 satt Socialdemokratiet med få unntak ved regjeringsmakten. En sosial innstramming i 1967 ga framgang for Socialistisk Folkeparti, og borgerlig trepartiregjering 1967-71. De lengste avbrekk har vært dagens Venstre-regjering under Anders Fogh Rasmussen og Poul Schlüters regjering på 1980-tallet. 
Den forrige regjering Socialdemokratiet deltok i ble ledet av Poul Nyrup Rasmussen fra 25. januar 1993 til 27. november 2001. Han sto bak det nasjonale kompromiss om danske unntak fra Maastricht-traktaten som sikret flertall på 57% i EU-avstemningen 18.mai 1993.
Socialdemokratiet står sterkt i arbeiderbydelene i og rundt København, samt i storbyene i Jylland og i de mindre religiøst utkantkommunene i Østjylland, det vestlige Sjælland og øyene i Storebælt. I 2000 ble Ritt Bjerregaard valgt til overborgermester i København, mens Århus-ordfører Nicolai Wammen er nestformann i partiet. 
Valgresultatet i 2005, under den kortvarige partilederen, ble en skuffelse med 25,8 % i Folketingsvalget og 34,3 % i kommunalvalget. I 2007 skrev statsminister Anders Fogh-Rasmussen ut nyvalg hvor Socialdemokratiet hadde store forventninger til å bedre resultatene under deres nye partileder Helle Thorning-Schmidt. Men i riksvalget gikk oppslutningen tilbake med 0,3 % til skuffende 25,5 % av stemmene, som tangerte forrige resultat og ble ny bunnotering for partiet i etterkrigstiden.
I 2007 og 2008 har Socialdemokratiet mistet oppslutning, og kjemper for å sette dagsorden i en ny politisk virkelighet hvor Karikaturstriden og arbeidskraftmangelen tvinger fram mer sammensatte syn på dansk innvandringspolitikk. I mars 2008 fikk Socialistisk Folkeparti mer enn 20-22 % oppslutning på meningsmålingene – på bekostning av Socialdemokratiet som nå lå på 18-22 % – etter at SF i «karikaturdebatten» for første gang brakte en venstreorientert kritikk av radikale islamister og satte Socialdemokratiet i skyggen av den politiske debatten.I folketingsvalget i 2011 gikk partiet ytterligere tilbake og fikk 24,9 % av stemmene og 44 mandater. Likevel ble partiets formann Helle Thorning-Schmidt ny statsminister da hun dannet koalisjonsregjeringen regjeringen Helle Thorning-Schmidt der også Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre deltok.


== Formenn ==
Mette Frederiksen 2015–d.d.
Helle Thorning-Schmidt 2005–2015
Mogens Lykketoft 2002–2005
Poul Nyrup Rasmussen 1992–2002
Svend Auken 1987–1992
Anker Jørgensen 1972–1987
Jens Otto Krag 1962–1972
Viggo Kampmann 1960–1962
H.C. Hansen 1955–1960
Alsing Andersen (fung.) 1941–1945
Hans Hedtoft 1939–1955
Thorvald Stauning 1910–1939
P. Knudsen 1882–1910
Chresten Hørdum 1880–1882
Saxo W. Wiegell 1878–1879
A.C. Meyer 1878
Chresten Hørdum 1877
Louis Pio 1875–1877
Ernst Wilhelm Klein 1874–1875
Carl Würtz 1872–1873
Louis Pio 1871–1872


== Valghistorikk ==
Europaparlamentsvalg


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Socialdemokraterne – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Danmarks Socialdemokratiske Ungdom
3 ud af 5 (af 2444) genvalgt til kommunalbestyrelserne