jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fjernstyrt undervannsfarkost

Fjernstyrt undervannsfarkost (ofte forkortet ROV, fra engelsk Remotely operated vehicle) er en robot som blir fjern-manøvrert fra et kontrollrom på skip eller plattform. Farkostene blir brukt til utallige oppgaver på havdypet, som detaljert kartlegging av havbunn, inspeksjon, vedlikehold og reparasjon av havbunnsinstallasjoner, søk og bergningsoperasjoner m.m. Vanlig operasjongdypde er fra 0 til 3000 meter og i helt spesielle tilfeller ned til 7000-8000 meter. Fjernstyrte undervannsfarkoster utfører i dag mange oppgaver som før krevde dykkere. Farkostene med dens styresystem er meget teknisk avanserte og det kreves høy kompetanse innen en rekke fagfelt for drift og vedlikehold av systemene.
Hovedtyper av fjernstyrte undervannsfarkoster er kartlegging-, observasjons- og arbeidsfarkoster. Det er også utviklet en rekke spesialfarkoster.Merk at den generelle termen ROV kan referere til hvilken som helst fjernstyrt farkost.


== Observasjonsfarkoster/undervannsdroner ==
En observasjonsfarkost eller undervannsdrone er som oftest en forholdsvis liten farkost med varierende utforming. Størrelsen kan variere fra størrelse med en skoeske til en fryseboks. Den blir drevet av tre eller flere elektriske posisjonspropeller, er utstyrt med et videokamera som sender levende bilder til overflaten og noen ganger utstyrt med et stillbilde-kamera, i spesielle tilfeller har den også en eller flere manipulatorer (armer). Obersvasjonsfarkoster og undervannsdroner blir brukt til små, visuelle kartleggings- og inspeksjonsjobber og som støttefarkost for arbeidsfarkoster og ved dykkeoperasjoner. Undervannsdroner kan også benyttes til hobbyfotografering, kommersielle videoproduksjoner, leteaksjoner, i oppdrettsnæringen og til inspeksjon av fartøy og utstyr under vann.


== Arbeidsfarkoster ==
Arbeidsfarkoster er vesentlig større enn observasjonsfarkostene, i likhet med observsajonsfarkostene er de elektrisk drevet. De har dog som oftest med et hydraulikkaggregat som driver posisjonspropellene. Hydraulikkaggregatet driver også en mengde valgfritt ekstrautstyr som høytrykksspyler, moment-trekkeverktøy, kutteverktøy, roterende børsteverktøy og annet. De fleste arbeidsfarkostene har også en eller flere hydrauliske manipulatorer (armer). Alt ekstrautstyret kan demonteres og monteres raskt og farkosten kan relativt raskt skreddersys til hvert enkelt arbeidsoppdrag.


== Surveyfarkoster ==
Surveyfarkoster (kartleggingsfarkoster) er i hovedsak oppbygd på samme måte som arbeidsfarkostene, men har kartleggingsutstyr som mer eller mindre er montert permanent på farkosten. Kartleggingsutstyret er akustisk utstyr som kartlegger havoverflaten og grunnforhold. Særlig før, etter og under legging av rør og kabler på havbunnen. Surveyfarkostene har også flere videokameraer. Det finnes også en rekke ekstrautstyr og verktøy for forskjellige arbeidsoppgaver, som sporing av rør og kabler under havbunnen, sporing av pigger i rør m.m.


== Referanser ==
Manipulator

Manipulator er fra latin:manipulus som betyr håndfull.
En manipulator er en fjernstyrt arm som monteres på fjernstyrte undervannsfarkoster og andre steder der tekniske behov tilsier det. De er velkjente på blant annet romstasjonene.
Felles for alle manipulatorer er at de virker som enkle hender, og har gripefunksjon tilsvarende vår tommelfinger.
En manipulator kan ha en eller flere funksjoner. Man skiller mellom hovedtyper ved antall funksjoner. Mest vanlige utrustning på en fjernstyrt undervannsfarkost er en 5-funksjons manipulator og en 7-funksjons manipulator. De mest brukte manipulatorene er hydraulisk drevet av hydraulikkaggregat på farkosten, men det finnes også elektriske varianter.
I sciencefictionlitteraturen ble avanserte manipulatorer «oppfunnet» av forfatteren Robert A. Heinlein så tidlig som 1950. Han kalte dem Waldoer og skrev en short story med den tittelen. Utviklingen er ennå ikke helt på høyde med hans forestillinger, men ser ut til å gå den veien.
I samfunnsvitenskapene brukes uttrykket manipulator om en som får folk til å gjøre som han/hun vil, gjerne uten at noen merker det. Dette blir ofte tillagt negativ mening (Hitler kunne kunsten, bl.a.).  Også innen psykologien blir manipulerende adferd forbundet med noe negativt, se dyssosial personlighetsforstyrrelse og psykopati. 
På den annen side blir manipulering i betydningen håndverk brukt bevisst av terapeuter, f.eks. fysioterapeuter eller kiropraktorer.
Bilcross

Bilcross er en motorsport for biler som kjøres enten på rene grusbaner eller på baner med blandet dekke.
Bilcross er den rimeligste formen for bilsport, og for å motvirke at førerne legger altfor mye penger i bilen, finnes det en ordning med tvunget salg til fast pris (Se under).
Aldersgrensen for å kjøre bilcross på trening er året man fyller 14 år, og man kan begynne å kjøre konkurranser det året man fyller 15.
Bilcross arrangeres på baner over hele landet, både i nasjonale og lokale turneringer.


== Bilene ==
Alle deltakende biler skal være typegodkjent i Norge. Bilene må bygges om for å passe strenge sikkerhetskrav, og må f.eks utstyres med veltebur, hovedstrømbryter og sikkerhetsstol- og seler. Deltakende biler kan heller ikke ha firehjulsdrift, og må bruke bensin som drivstoff. 


== Bud ==
Under bilcross-konkurranser er det mulig å legge inn bud på de bilene som har kvalifisert seg til finalene(junior). I senior kan man by på alle bilene. Etter siste finale er kjørt har man femten minutter til å legge inn bud, og dersom det da er flere budgivere på en bil, så avholdes det trekning om hvem som får tilslaget. Budene foregår med fastpris, og man må betale 370 kroner for å få legge inn bud, og deretter 11 000 til forrige eier dersom man får tilslaget på bilen. Eierne selv kan også delta i budkonkurransen. Ved eierskifte fjernes personlig utstyr som sete, belte, dekk (bilen skal leveres med godkjente dekk) og evt FIA nett fra bilen før overdragelse.
Poenget med å kunne legge inn bud på deltakerbilene er for å forhindre at folk bruker for mye penger på bilene sine, men det er enkelte som allikevel bruker mye penger på f.eks kraftigere motor eller andre modifikasjoner.


== Se også ==
Lyngåsbanen
Rugslandsbanen
Arctic Circle Raceway


== Eksterne lenker ==
Bilcross.no
Norges Bilsportforbund: Bilcross
Ragnhild Butenschøn

Ragnhild Butenschøn (født Jakhelln,  21. september 1912 i Oslo, død 3. september 1992 i Enebakk) var en norsk billedhugger.Hun var utdannet ved SHKS, Kunstakademiet og ved Aba Novaks kunstakademi i Budapest. Hun har utført en rekke offentlige arbeider, nevnes kan Frans av Assisi (1953), Monument over Henrik Sørensen (1968), Rosepiken (1971), Maria bebudelse (1973) og  Hellige Olav (1984). Hun mottok i 1985 Kongens fortjenstmedalje i gull og i 1990 Enebakk kommunes kulturpris.Ragnhild Butenschøn ble gift med forlegger Barthold A. Butenschøn i 1936. Hun er mor til statsviteren Nils Butenschøn og arkitekt Peter Butenschøn. Hennes foreldre var major Alf Sigurd Jakhelln (1883–1947) og Agnes Prebensen (1884–1923). Morfaren var Nikolai Prebensen konsul og stortingsmann fra Risør.


== Se også ==
Jakhelln (slekt).


== Referanser ==
Thode Fagelund

Thode Fagelund (født 29. mai 1904 i Tønsberg, død 19. november 1944) var en norsk fiolinist, komponist og orkesterleder.
Etter organisteksamen ved Musikkonservatoriet i Oslo, ble han kapellmester på Grand Hotell (1925–30), hvorpå han ledet Bristolorkesteret (1930–33), datidens ledende danseorkester, og til sist Lyches Restaurants husorkester frem til sin tidlige død (1933–44).  Han medvirket forøvrig i Kristian Haugers orkestre, skrev musikk til den norske helaftensfilmen Fant (1937), og komponerte operetter som Reisen til Rio og Frist meg ikke (1943).  Hans eget Thode Fagelund orkester spilte inn hans egne låter som Du er den skjønneste blant kvinner/Slik er du.  Fagelund var en av initativtakerne til Norsk Slagerkomponistforening (1937) og Norsk Filmkomponistforening (1939).
«Thode Fagelund» var også navnet på to fartøy eid av Wilh. Wilhelmsen (1904–1917) og (1920–1941), som ble senket under henholdsvis den første verdenskrig og den andre verdenskrig.[1] Disse skipene var egentlig oppkalt etter en av Fagelunds forfedre, ambassadøren og skipsmegleren Jacob Thode Krog Fagelund. 


== Eksterne lenker ==
bilder og biografi fra Norsk Musikkinformasjon
Nicolae Titulescu

Nicolae Titulescu (født 4. mars 1882, død 17. mars 1941) var en kjent rumensk diplomat som holdt flere stillinger i rumensk politikk. Han var president for Folkeforbundet ved to anledninger. Han var også frimurer.


== Referanser ==
Indeks (statistikk)

En indeks er et sammensatt statistisk mål som sammenfatter flere variabler. Variablene som inngår i en indeks kalles indikatorer.
Hensikten med indekser er å kunne sammenfatte tallinformasjon fra flere kilder for å gi en bedre innsikt i et abstrakt sammensatt fenomen. Ofte er selve fenomenet som skal undersøkes ikke observerbart, slik at fenomenet må analyseres ved hjelp av å sammensette tall fra observerbare kilder. Dersom indeksen kan sies å måle det fenomenet det er ment å måle, har indeksen høy grad av validitet. Om tallmaterialet kan sies å være nøyaktige observasjoner, er tallmaterialet reliabilt.


== Eksempler på kjente indekser ==
Kroppsmasseindeks
Aksjeindeks
Konsumprisindeks
FNs utviklingsindeks
Vračar

Vračar (serbisk: Врачар) er en av de 17 bykommunene i Beograd by. Kommunen hadde 58 386 innbyggere i 2002.
Med en utstrekning på bare 2,97 km² er Vračar i areal den minste kommunen ikke bare i Beograd, men i hele Serbia. Kommunen har derimot den høyeste befolkningstettheten av alle kommuner i Serbia, med 19 658,6 innbyggere per kvadratkilometer.
Ordfører (2009) er Branimir Kuzmanović som representerer Det demokratiske parti.
Vracarplatået hvor Vracar ligger er mest kjent for Sankt Savakirken, verdens største ortodokse kirke.


== Eksterne lenker ==
Offisiell hjemmeside (engelsk)
Offisiell hjemmeside (serbisk)
Univers (statistikk)

Universet ofte kalt populasjonen, er et begrep i statistikkfaget for å beskrive alle objekter som en analyse kan ta for seg. Et utvalg er en andel av populasjonen som brukes for å representere hele populasjonen. Å bruke et utvalg istedenfor hele populasjonen kan skape forskjeller mellom det virkelig og resultatet som kommer frem av utvalget. Bruk av utvalg er derimot mer brukbart i tilfeller der det å bruke hele populasjonen ikke er gjennomførbart eller ikke anses som nødvendig.
Det å trekke konklusjoner om populasjonen på grunnlag av kunnskap om et utvalget basert på kvantitive data kalles statistisk inferens eller mer generelt; generalisering.
Stratifisert utvelging

Stratifisert utvalg eller stratifisert utvelging betegner innen statistikk en sannsynlighetsutvelging som forutsetter at enhetene i universet inndeles i kategorier (såkalte strata) etter hvilken verdi de har på stratifiseringsvariabelen. Deretter trekkes det enheter separat fra hvert stratum til utvalget. 
Hvis alle stratums frekvens er like hyppig representert i utvalget som i universet, er utvalget proporsjonalt. Dersom minst et stratum er mer er relativt sterkere representert i utvalget enn i universet er utvalget disproporsjonalt. Disproporsjonalt stratifisert utvelging brukes gjerne for å sikre tilstrekkelig sterk representasjon i utvalget av en kategori som forskeren er særlig opptatt av å undersøke, og som er sjelden i det teoretiske universet. 
For eksempel: Dersom det skal gjøres en markedsundersøkelse om hvor fornøyd Volvo-bileiere er med bilen sin kan f.eks halvparten av de intervjuede personene i undersøkelsen være eiere av en Volvo, og den andre halvparten eiere av andre bilmerker. Intervjuobjektene med et annet bilmerke brukes for å ha et sammenligningsgrunnlag. Utvalget er disproporsjonalt, ettersom det er en langt mindre del av befolkningen (universet) som er eiere av Volvo enn 50 %. Ved å stratifisere utvalget kan en sammenligne grad av fornøydhet mellom gruppene Volvo-eier og eier av annet bilmerke. 


== Litteratur ==
Ottar Hellevik: Forskningsmetode i sosiologi og statsvitenskap ISBN 978-82-15-00250-7
František Häckel

František Häckel var en tsjekkoslovakisk langrennsløper som konkurrerte på 1920-tallet


== Meritter ==
Ski-VM 1925 – Sølv på 50 km


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) František Häckel – FIS (langrenn)
Antonín Ettrich

Antonín Ettrich var en tsjekkoslovakisk langrennsløper som konkurrerte på 1920-tallet.


== Meritter ==
Ski-VM 1925 – Bronse på 50 km


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Antonín Ettrich – FIS (langrenn)
Xaver Affentranger

Xaver Affentranger (født 1. desember 1897) var en sveitsisk kombinertløper som konkurrerte på 1920-tallet.


== Meritter ==
Ski-VM 1925 – bronse individuelt (normalbakke/18 km)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Xaver Affentranger – Olympedia 
(en) Xaver Affentranger – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Xaver Affentranger – FIS (kombinert)
Målenivå

Målenivå er innen statistikk en egenskap ved variabler og indekser. Målenivået er et uttrykk for hvor nyansert og detaljert informasjon variabelen eller indeksen gir, samt hvilke metoder som kan brukes i analyser av denne. 
Den statistiske teorien om målenivå ble først beskrevet av psykologen Stanley Smith Stevens i en artikkel i Science fra 1946.Det skilles mellom fire målenivåer:  

nominalnivå. Variabelens verdier er uttømmende og gjensidig utelukkende kategorier. En persons navn eller navn på fylker er variabler på nominalnivå (det er absurd å utføre «regneoperasjonen» Hedmark + Troms = _ _ _ ).
ordinalnivå. Samme som nominalnivå, men i tillegg kan variablene rangeres. For eksempel dersom personer klassifiseres som enten «fattig», «vanlig inntekt» eller «rik», kan disse rangeres fra 1 til 3, med «rik» som høyeste verdi.
intervallnivå. I tillegg til ordinalnivå kan avstanden mellom verdiene måles. Eksempler på variabler på intervallnivå er årstall eller temperatur (intervallet mellom 10 grader celsius og 30° er 20°, men det gir ingen mening å si at 30° er tre ganger så varmt som 10°).
skalanivå eller forholdstallsnivå (rationivå). Med variabler på dette målenivået kan en i tillegg til å rangere og måle avstand, også beregne forholdstall. For eksempel er variabelen inntekt på forholdstallsnivå (noen som tjener 200 000 har dobbelt så stor inntekt som noen som tjener 100 000).Hvilke statistiske mål og egenskaper som det er relevant å beregne for en statistisk variabel, er avhengig av hvilket målenivå variabelen har. For variabler på nominalnivå kan typetall beregnes. For en variabel på ordinalnivå kan i tillegg median og persentiler beregnes. På intervallnivå kan de fleste vanlige statistiske mål brukes, som for eksempel aritmetisk gjennomsnitt og standardavvik, men ikke slike som forutsetter at skalaen har et absolutt nullpunkt, dvs. at tallet 0 representerer fravær av fenomenet som variabelen beskriver (0 °C representerer ikke fravær av temperatur, mens 0 innbyggere representerer at det ikke er noen mennesker der). En variabel på skalanivå har absolutt nullpunkt, og alle vanlige statistiske mål kan anvendes. 
Dersom variabelen kun har to verdier er den en boolsk variabel (dikotom variabel) og faller utenom dette klassifiseringssystemet. 


== Referanser ==
Regresjonsanalyse

Regresjonsanalyse er innen statistikk en kvantitativ analyse av sammenhenger mellom en avhengig variabel og en eller flere uavhengige variabler. I motsetning til korrelasjonsanalyse som kun påviser hvorvidt det er korrelasjon mellom variabler, så kan regresjonsanalyse vise i hvilken grad en variabel samvarierer med en annen variabel. Man skiller ofte mellom lineær regresjon og ikke-lineær regresjon. Regresjonsanalyse brukes mye innenfor statsvitenskap og medisin. 
En modell med en enkel forklaringsvariabel (univariat modell) kan beskrives som Y = α + βX med følgende komponenter:

Y = Effektvariabelen som blir gitt av vår modell.
α (alfa) = Konstant. Dette er verdien Y vil ha dersom X = 0, og således skjæringspunktet på y-aksen.
β (beta) = Stigningstallet, eller også kalt helningskoeffisienten. β sier hvor mye i gjennomsnitt verdien til Y øker eller avtar med en enhets endring i X.I denne modellen er det gitt at kun X (med α og β som koeffisienter) forklarer Y. En slik modell kalles deterministisk. Regresjonsanalysen når den er ikke-deterministisk: Y=α+βX+e, hvor e er et restledd som tar med alle variasjoner som resten av modellen (variabelen X) ikke forklarer.
En modell med flere forklaringsvariabler (X1, X2 ...Xk) kalles en multivariat modell.
I matematikk betegner begrepet regresjon eller mer nøyaktig regresjonsanalyse, metoder for kurvetilpasning av innsamlede data. Kurvetilpasningen kan skje i en eller flere dimensjoner, og dataene inneholder i de fleste tilfellene målefeil. Kurvetilpasningen kan uttrykkes matematisk som:

  
    
      
        y
        =
        f
        (
        x
        )
        +
        e
        
      
    
    {\displaystyle y=f(x)+e\quad }
   i en dimensjon,

  
    
      
        y
        =
        f
        (
        
          x
          
            1
          
        
        ,
        
          x
          
            2
          
        
        ,
        .
        .
        .
        ,
        
          x
          
            n
          
        
        )
        +
        e
        
      
    
    {\displaystyle y=f(x_{1},x_{2},...,x_{n})+e\quad }
   i n dimensjoner,
hvor y er den målte verdien i et gitt punkt spesifisert ved en eller flere uavhengige variable x. f er funksjonen man ønsker å finne og e er feilen eller residualet til målefeilen.
Øistein Ringstad

Øistein «Tinka» Ringstad (født 9. desember 1927, død 27. juni 1991) var en norsk jazzmusiker (piano og vibrafon), kjent fra Oslos jazzmiljø og ansett for en av landets ypperste innen swingjazz.
Han spilte i orkestre ledet av Rowland Greenberg, Bjarne Nerem og Lasse Gerlyng på 1940-tallet, og turnerte en tid med amerikanske Anthony Ortega på 1950-tallet. Senere spilte han i band ledet av Hein Paulsen, Pete Brown, Karl Otto Hoff og Per Borthen. På 1960-tallet ledet han eget husband på Metropol Jazz Club, mottok Buddyprisen 1964 og spilte med Ben Webster da denne besøkte Moldejazz (1969). Han ble beæret med albumet Øistein Ringstad 50 år (1967). På 1970-tallet ledet han kvintett med Kristian Bergheim (plateinnspilling 1977).  


== Eksterne lenker ==
Biografi fra Jazzbasen.
Diskografi fra Jazzbasen.
foto fra Norsk jazzarkiv
Svein Øvergaard

Artikkelen er om bokser og musiker Svein Øvergaard (1912–86). Se annet sted for datapioneren Svein Axel Øvergaard (1926–98)Svein Arne Øvergaard (født 1. januar 1912, død 1986) var en norsk bokser og jazzmusiker (saksofon, slagverk) og bandleder, kjent fra Oslo's jazzmiljø.
Han spilte i Willie Vieth's Kabaorkester og det mektig populære Funny Boys som var aktivt fra 1932 til 1939.  Fra 1937 ledet 
han siden sitt eget orkester, som innbefattet
Fred Lange-Nielsen bass,
Per Gregersen trommer,
Finn Westbye gitar,
Arvid Gram Paulsen saksofon, og
Einar Gustavsen klarinett.
Han virket ellers mye sammen med
Pete Brown trommer og
Robert Normann gitar.
I 1938 vant han NM i boksing i lett tungvekt (junior) for BK Pugilist.Han deltok i Felttoget i Norge i 1940 i kampene ved Harestua. Under den andre verdenskrig reiste han til Sverige i 1941 og videre til England og tjenestegjorde i Kompani Linge med telegrafi som arbeidsområde. I oktober 1944 ble Øvergaard sluppet ut i fallskjerm ved Elgsjøen i forbindelse med operasjon Woodpecker II.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
bilde av hans orkester (1939) fra Norsk jazzarkiv
Stasjon Z

Stasjon Z (tysk: Station Z) var under andre verdenskrig navnet på retterstedet i Sachsenhausen konsentrasjonsleir. Anlegget ble benyttet til massehenrettelser, men var også reserverettersted for Berlin.
Navnet stasjon Z hevdes å ha blitt til som en grusom «spøk» fra SS. Siden vakttårnet der fangene kom inn hadde betegnelsen Station A, måtte stasjonen ved enden av «reisen» være Station Z – siden Z var den siste bokstaven i det tyske alfabetet.


== Antall ofre ==
Hvor mange som ble drept ved stasjon Z er ukjent, siden mennesker som ble sendt direkte til henrettelse ikke ble innregistrert i leiren. De antatte dødstallene for hele Sachenhausen, konsentrasjonsleir, inkludert stasjon Z, varierer fra 30 000 til 100 000. Dette inkluderer også dødsfall på grunn av sult, sykdom, skader, mishandling og medisinske eksperimenter. Ifølge leirkommandant Anton Kaindls forklaring for et sovjetisk militærtribunal i 1947 ble det i hans tid «tilintetgjort» 42 000 mennesker i hele Sachenhausen, hvorav 18 000 i selve hovedleiren. Dersom disse tallene er riktige, ligger antallet drap ved stasjon Z et sted mellom 20 000 og 25 000.


== Historie ==
Byggingen av stasjon Z startet i januar 1942 som en utvidelse av Industriehof, konsentrasjonsleiren Sachenhausens industripark hvor fanger utførte slavearbeide i forskjellig småindustri. 

Industriehof hadde allerede fra 1940 vært åsted for sporadiske massehenrettelser ved skyting. Høsten 1941 ble en brakke ombygget som «nakkeskuddanlegg» med tre portable krematorieovner tilknyttet. Fanger ble sendt inn til en simulert legeundersøkelse. Når høyden skulle måles ved et målestativ satt opp mot en vegg, ble de gjennom en skjult åpning skutt i nakken av en SS-mann med pistol i et tilstøtende rom. 14 500 sovjetiske krigsfanger ble fra september dette året henrettet her. Hitler hadde personlig beordret at 18 000 skulle dø, men resten av kvoten ble fylt ved dødsfall på grunn av sult og sykdom. Stasjon Z ble bygget som en utvidelse av dette anlegget.
Henrettelsene ved stasjon Z ble i begynnelsen hovedsakelig utført ved hengning eller skyting i spesielle løpegraver. Anlegget hadde eget krematorium. Ved innvielsen den 28. mai 1942 ble flere høye embedsmenn fra Reichssicherheitshauptamt invitert til å bevitne skytingen av 96 jøder, som en demonstrasjon av anleggets effektivitet.

I løpet av 1942 ble det ved stasjon Z påbegynt bygging av et gasskammer i forbindelse med krematoriet. Opplysningene om når dette først ble tatt i bruk varierer, de fleste kildene oppgir mars 1943. Gasskammeret var lite etter nazistenes målestokk, med en grunnflate på 2,5 x 3,5 meter. Det var beregnet for drap på grupper på inntil 35 personer. Kammeret var innredet som en virkelig dusj, gassen ble ledet inn i kammeret gjennom seks dusjhoder.
Krematoriebygningen ved stasjon Z ble revet av østtyske myndigheter på 1950-tallet.


== Litteratur ==
Se Sachsenhausen (konsentrasjonsleir).
Karl Otto Hoff

Karl Otto Hoff (født 27. november 1930 i Oslo, død 7. april 1994) var en norsk jazzmusiker (slagverk) og bandleder.
Han medvirket i orkestre ledet av Rowland Greenberg, Mikkel Flagstad, Leiv Flisnes, Terje Kjær, Scott Lunde, Frank Ottersen, Sigurd Jansen, Lars Sandsgaard, samt Verden Rundt All Stars Band. I tillegg ble han på 1950-tallet jazzanmelder i Verdens Gang.  Med Einar Schanke ledet han eget storband, i tillegg at Hoff ledet egne mindre ensembler utover 1950-tallet, det mest kjente var Karl Otto og hans hoff på 1960-tallet, blant annet Kongsberg Jazzfestival 1967 der de jammet med Roland Kirk. Han spilte over tyve år i Big Chief Jazzband, og på tampen i Eivin Sannes' gruppe «All Stars».


== Eksterne lenker ==
(en) Karl Otto Hoff på Discogs 
(en) Karl Otto Hoff på MusicBrainz 
(no) Biografi fra Jazzbasen.
(no) Diskografi fra Jazzbasen.
(no) Bilder fra Norsk jazzarkiv
Kayfabe

Kayfabe er et uttrykk brukt i wrestlingsammenheng om en handling eller story-line som skal forestille å være virkelig. En wrestler som bryter kayfabe, kan sies å være det samme som en skuespiller som bryter sin rolle på kamera.
Uttrykkets opprinnelse kommer fra Pig Latin og ordet «akefay» som betyr falskt eller uekte.


== Litteratur ==
Barrett, Grant (21. april 2005). «Kayfabe». A Way with Words. Besøkt 16. august 2012.  (Information about the origin of the word.)
Shergill, Raja (10. oktober 2017). «Mat Matters: Kayfabe isn't dead». SLAM Wrestling. Besøkt 15. oktober 2017.