jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Spansdalen

Spansdalen (nordsamisk: Ruŋgu eller Ruŋgovuopmi) er en dal i Lavangen kommune i Troms. Spansdalen er den største canyonen i Norge, og er ca. 8,5 kilometer lang, utgravd av Spansdalselva. I dalbunnen av canyonen ligger Sneveien (100 moh.) øverst, og nederst til under Holmen (30 moh.). Fjellet på nordsiden er Trosen (1217 moh.), og på sørsiden av dalen ligger Spanstind (1457 moh.) (Čohkka/Stuor(ra)čohkka/Ruŋggučohkka) med fossen Henrikkafossen (Heandrihkágorži). Fylkesvei 84 går nede i bunnen av dalen. (Ta av E6 på Fossbakken, etter 1 kilometer går fylkesvei 84 ned i dalen.)
I dag er det mest vanlig å bruke den korte formen av det samiske stedsnavnet. I nedre del av Spansdalen ligger bygda med samme navn (nordsamisk Ruŋgu). Navnet Ruŋgu betegner topografien på stedet.
De fleste av bygdas ca. 100 innbyggere (2009) er etterkommere etter svenske reindriftssamer som for ca. 200 år siden ble bofaste i det som hadde vært deres sommerbeiteland. Det er først i folketellingen av 1825 at de første bofaste samene kommer til syne i skriftlige kilder, men man kan regne med at de ble mer bofaste her fra slutten av 1700-tallet.


== Referanser ==
Luftforsvarets Hovedverksted Kjeller

Luftforsvarets hovedverksted Kjeller (LHK) var inntil 15. desember 2011 en avdeling i Forsvaret. Verkstedet drev med reparasjon og vedlikehold av blant annet fly, flymotorer, flyinstrumenter, aggregater, radarer og radio-, tele- og datautstyr for Forsvaret. Virksomheten var lokalisert på Kjeller flyplass utenfor Lillestrøm.
LHK ble lagt under FLOs divisjon Tungt vedlikehold 1. januar 2004. Den 15. desember 2011 ble LHK omdannet til et statsforetak med navnet Aerospace Industrial Maintenance Norway SF (AIM Norway). Verkstedet hadde omkring 400 ansatte ved omdanningen.
Finn Iunker

Finn Iunker (født Finn Iunker Andersen 27. mars 1969 i Oslo) er en norsk dramatiker og gjendikter.
Hans første skuespill, The Answering Machine, kom i 1994. Han har også skrevet stykkene Ifigeneia og Dealing with Helen. Iunker er en hyppig spilt dramatiker på europeiske scener, blant annet i Nederland.
Radioteatrets oppsetning av Ifigeneia fikk i 2006 sølv i radioprisen Prix Italia. I 2006 satte den norske teatergruppen Verk Produksjoner opp Ifigeneia på Black Box teater i Oslo. Denne oppsetningen vant Danse- og Teatersentrums scenekunstpris for 2007, og ble også nominert til Hedda-prisen. Vinteren 2008 satte Verk Produksjoner opp The Answering Machine, og høsten 2008 fulgte de opp med Dealing with Helen.
Iunker ble tildelt Ibsenprisen i 2006 sammen med Liv Heløe.


== Bibliografi ==
The Answering Machine (1994)
Ventiler, prosa (Kolon, 1995, ISBN 8205232091)
Tre skuespill, dramatikk (Cappelen, 2004)
Fortellinger, noveller (Cappelen, 2006)
Det skjendige drapet i Skippergata, dramatikk (Cappelen Damm, 2007)
Arbeider for scenen, skuespill, (1993–2015)
Fortellinger (2015)
Stemmer fra Israel, prosa (2017)
Praksis, essays (2019)


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Finn Iunker i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Finn Iunker hos Kolon Forlag
Biografi på Kulturnett
Finn Iunker hos Norske Dramatikeres Forbund
Verk Produksjoner
Digitaliserte bøker av Finn Iunker i Nasjonalbiblioteket
Mannskap

Mannskap er betegnelsen på en arbeidsstyrke som under felles ledelse eller kommando skal løse et oppdrag eller gjennomføre konkrete oppgaver, som f.eks besetningen på fartøyer, båt og fly, ulike former for utposter som fyr, meteorologiske stasjoner, militære enheter og andre former for arbeidslag som tjenestegjør i en operativ enhet.
På skip regnes gjerne hele besetningen, unntatt skipsføreren, til mannskapet. I muntlig, maritim språkbruk er det imidlertid vanlig å ikke regne noen av offiserene til mannskapet. På seilskip refererte mannskap til de sjøfolkene som hadde kvarter foran masten.
I artistisk sammenheng kan et mannskap bli betegnet med det engelske ordet crew, for eksempel vil et band crew utføre det manuelle arbeidet knyttet til å gjennomføre en konsert med et band.


== Se også ==
Besetning
Bestmann
Dekksoffiser
Kaptein
Navigatør
Salongservitør
Hyre
Kodein

Kodein er et legemiddel som virker smertelindrende og hostedempende. Kodein utvinnes fra opiumsvalmuen eller syntetiseres fra tebain. Kodein finnes i en rekke medisiner, som smertestillende tabletter (for eksempel Paralgin forte) samt Kodein 25 mg uten Paracet, og hostesafter. Det finnes to kodein typer, kodeinfosfathemhydrat og kodeinfosfatsequihydrat.


== Farmakokinetikk ==
Som smertestillende er kodein et såkalt prodrug, det vil si at det omdannes i kroppen til det aktive stoffet morfin. Siden bare omtrent 10 % av kodeinet blir omdannet regnes det som svakere enn morfin, og har også mindre fare for avhengighetsutvikling.
Teorietisk må kodein administreres i en dose på 200 mg peroralt for å oppnå en tilsvarende smertestillende effekt som 30 mg morfin peroralt, men ingen preparater i salg har høyere kodeininnhold enn 60 mg per dose. Den smertestillende effekten øker ikke proporsjonalt med dosen, og ved omtrent 450 mg over 24 timer flater effekten ut.
Omdanningen av kodein til morfin skjer i leveren, og katalyseres av cytokrom P450-enzymet CYP2D6. Omtrent 6–10 % av befolkningen har ikke velfungerende CYP2D6, og hos disse har kodein liten smertestillende effekt, mens bivirkningene i stor grad er de samme. Enkelte legemidler er CYP2D6-inhibitorer, og reduserer eller eliminerer effekten av kodein. De mest vanlige av disse er selektive serotoninreopptakshemmere som fluoksetin (Fontex) og citalopram (Cipramil).


== Misbruk ==
Kodein regnes som svakere enn morfin, og mindre avhengighetsdannende. Kulturelle referanser til misbruk av kodein finnes imidlertid blant annet i sangen «Waiting Around to Die» av Townes Van Zandt, «Righteous» av Juice WRLD og «Codeine Dreaming» av Kodak Black.


== Se også ==
Psykoaktivt stoff


== Litteratur ==
Dewick, Paul M. (2009). Medicinal Natural Products : A Biosynthetic Approach. (3 utg.). Chichester: John Wiley & Sons, Ltd. ISBN 978-0-470-74168-9. 
Samuelsson, Gunnar; Bohlin, Lars (2009). Drugs of natural origin : a treatise of pharmacognosy (6 utg.). Stockholm: Apotekarsocieteten. ISBN 978-91-976510-5-9. 
Heinrich, Michael; Barnes, Joanne; Gibbons, Simon; Williamson, Elizabeth M. (2012). Drugs of natural origin : a treatise of pharmacognosy (2 utg.). Edinburgh: Elsevier, Churchill Livingstone. ISBN 978-0-7020-3388-9. 
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Moore, P. K. (2003). Pharmacology (5 utg.). Edinburgh New York: Elsevier Limited. ISBN 0-443-07145-4. 
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Flower, R. J.; Henderson, G. (2012). Rang and Dale's pharmacology (7 utg.). Edinburgh New York: Elsevier/Churchill Livingstone. ISBN 978-0-7020-3471-8.
Calisota

Calisota er en fiktiv stat i USA, skapt av tegneserieskaperen Carl Barks. Den mest kjente byen er Andeby (Duckburg). Andre byer som antas å ligge i Calisota er Gåseby, Høneby, Kalkunby og Fasanby.
Det antas at Calisota ville ha ligget nord i det virkelige California. Navnet Calisota kommer fra California og Minnesota.
Roing

Roing er å drive en båt fram med årer som blir lagt på relingen. Rosport er kapproing med lange og slanke spesialbåter. Roerne sitter med ryggen mot seilretningen.


== Roing i bruksbåt ==

Roing har vært brukt som fremdrift av åpne båter i Norden i minst tusen år, antakelig atskillig lenger. Før de små motorene ble vanlige i båter, hadde man kun årer og seil å hjelpe seg med, og ofte var vinden for svak eller hadde gal retning til å seile.  Til hjemmebruk på småturer var det dessuten ofte upraktisk å styre med rigg for å seile litt, og mange av de hjemme var dessuten nokså urutinerte seilere.
Det finnes mange former for roing i bruksbåt, i Trøndelag snakker man om fire ulike: 

Andøving, andøvsror: ved hjelp av årene holde båten på samme sted og i samme retning.
Småror: dra forsiktig i årene stort sett bare med armene; båten beveger seg nokså langsomt fremover.
Stort eller fullt ror: man legge seg godt fremover og bakover i hvert rotak, og får slik brukt både bein- og ryggmuskler i roingen; båten går ganske fort.
Havror: man legger seg alt man kan fremover og bakover i hvert åretak, og drar sterkt i årene; mellom hvert tak tar man en god pause, flere sekunder, og får slik både hvile litt og se an bølgene så man kan ro når årene er lett å sette i vannet.Det er uenighet i miljøet for bruksbåter om man alltid skal ta pause mellom rotakene; tilhengerne peker på at så får man en liten hvil; motstanderne hevder at det kan da ikke være forskjell på gange og roing – og når man går, beveger man jo bena hele tiden, og greier seg med den variasjonen som blir med at hvert skritt består av ulike bevegelser utført av ulike muskler, akkurat som ved roing.
Når man ror båten med akterenden først heter det skåting (eller hamling).
Man kan også få fremdrift på en pram eller mindre båt med kun en åre i akterenden av båten, denne metoden kalles "vrikke" (eller vreke, vigge).


== Roing som idrett ==

Roing er en idrett der det gjelder å bevege seg fremover raskest mulig i en båt ved hjelp av to eller flere årer. Fédération Internationale des Sociétes d'Aviron (FISA) er det Internasjonale roforbundet som er det styrende organet for internasjonal roing.
Moderne kapproing stammer fra England. De berømte roregattaene på Themsen mellom universitetslag fra Cambridge og Oxford skriver seg helt tilbake til 1829.


== Se også ==
robåt
dobbeltsculler
singlesculler
toer uten styrmann
firer uten styrmann
dobbeltfirer
åtter
superkomp
NTNUI Roing


== Eksterne lenker ==
(en) Rowing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Rowing – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
EDB (andre betydninger)

Navnet eller begrepet EDB har flere betydninger:

Forkortelse for elektronisk databehandling. nå kalt informasjons- og kommunikasjonsteknologi
EDB Business Partner, tidligere norsk IT-konsern
EDB Ergogroup, fusjonert selskap bestående av EDB Business Partner og Ergogroup, nå TietoEVRY
Economic Development Board
Telegrafist

En telegrafist er en person som er utdannet i telegrafi samt bl.a. bruk og vedlikehold av radiosendere og radiomottakere.


== Historie ==
Telegrafien har sin opprinnelse på landlinjer, men har de siste 100 år stort sett vært brukt i trådløst samband.
Sjømannsskolen i Oslo opprettet en egen linje for utdanning av skipsradiotelegrafister i 1917. Jernbaneskolen har også utdannet egne telegrafister. Norsk Radiotelegrafist Forening gikk i 1936 inn i LO og Norsk Sjømannsforbund med 316 telegrafister som medlemmer. Alle skipsradiotelegrafister ble i 1947 igjen radiooffiserer, slik de hadde vært det i radiotelegrafiens barndom. Yrket som radiooffiser til sjøs hadde sin gullalder fra ca. 1940 til ca. 1980. Den sivile utdanningen av telegrafister i Norge opphørte omkring 1990.


== Utdanning ==

Telegrafistutdanningen foregikk på radioskoler og var i Norge på 1980-tallet en studieretning i fiskeri- og sjøfartsfag med ett-årig studium for elever med gymnas og ellers to-årig.


== Distinksjoner ==
En telegrafist kaltes ofte «gnist» etter bransjeemblemet på uniformsermet og epaulettene som var en gnist med tre lyn mot venstre og tre mot høyre.
Radiotelegrafister i handelsflåten startet med en stripe. For hvert 5. års tjeneste i stillingen fikk de en stripe mer inntil de hadde maksimalt tre striper. Noen rederier hadde andre, avvikende regler.


== Kjente norske telegrafister ==
Motstandsmann og museumsdirektør Knut Haugland.
Tidligere statsråd Kåre Kristiansen.
Generalkonsul, forretningsmann og Venstre-politiker Leon Bodd.
Tidligere stortingsrepresentant og riksrevisor Petter Furberg.
Første formann i Norsk Radiotelegrafist Forening, Ragnar Gade Sørensen.
Skipsradiotelegrafist Johan Arthur Johansen på MT «Alcides» som ble torpedert av en japansk ubåt i Det indiske hav den 23. juli 1943.
Odd Børretzen var telegrafist da han arbeidet til sjøs.
Høyre-politiker Johanna Thoren.
Motstandsmann Torstein Raaby.


== Se også ==
Kystradiostasjon


== Litteratur ==
Hauge, Eiliv Odde: «Lykkelige Mosdale». Sagaen om et skip. 297 s. ill. med fotos; J.W. Eides forlag, 1954.
Solstad, Gudmund: Telegrafisten 1855 – 2005. Eget forlag, Fosnavåg, 2005.
Korbøl, Gerd: Kvinne til sjøs 1959-1968, ISBN 9788281121089, 2008.


== Eksterne lenker ==
Radio Offiserer til sjøs
Trym kaller Venus
Sitron

Sitron (Citrus limon) er den sureste av sitrusfruktene. Den er gul og eggeformet, og har et strukturert skall.


== Opprinnelse ==

Sitronen stammer fra Nord-India og har vært dyrket i både Lilleasia og Kina i flere tusen år. Sitron er en sitrusfrukt og tilhører rutefamilien.
I dag dyrkes sitroner i stor grad i landene rundt Middelhavet og i California. Sitrontreet blir 3–6 meter høyt, har kraftige torner, men store blomster med hvite kronblader, som er lyserøde på utsiden. Treet blomstrer året rundt og står derfor både med blomster og modne frukter på én gang. 
Fruktene er gule og eggeformede med et tykt, læraktig skall og et lysegult fruktkjøtt med en meget syrlig smak, som egner seg godt til matlaging, det utvinnes sitronsyre fra frukten som brukes i mat. Skall av én art er egnet til sukat.


== Produksjon ==

India er verdens største produsent av sitroner/lime (16 %), etterfulgt av Mexico (14,5 %) og Argentina (10 %).


== Sitronen i dagliglivet ==


=== Bruksområde ===
På grunn av det høye innholdet av sitronsyre er det få som orker å spise sitronen naturell, men den er hyppig brukt som smakstilsetning i en stor variasjon av ulike retter. Sitron kan skjæres i skiver, båter og biter, eller skrelles. Du kan også presse sitronsaften, eller raspe skallet.Fruktsaften gir syrlighet til maten, mens skallet gir en kraftig sitronaroma og bitter smak. 
Hvis man presser litt sitronjuice over dampede grønnsaker, beholder de den friske fargen lengre og fremheve smaken. Sitron forhindrer at rå frukt og grønt blir brune i fargen etter oppkutting, slik som på for eksempel epler og avokado. 


=== Oppbevaring ===

Sitronen har lang holdbarhetstid og oppbevares best ved 8–12 ºC, men trenger ikke å oppbevares i kjøleskap.
Sitron er tilgjengelig hele året. Den skal ha klart gult skall. Skallet kan være tynt med svak struktur eller tykt med mer kraftig struktur. Velg sitroner som har tynt skall og som er relativt tunge i forhold til størrelsen, de har mest fruktjuice.


=== Næringsinnhold ===
Sitronen inneholder mye C-vitamin og den kraftige antioksidanten limonin.


=== Medisinske egenskaper ===
Sitron har blitt brukt i medisiner i årtusener. Den er sterkt bakteriedrepende.Sitron brukes blant annet til behandling av munnsår.


=== Buddhisme ===
Sitronen er, ved siden av fersken og granateple, én av de tre hellige frukter, ifølge buddhismen. Den har trolig fått denne statusen pga. dens medisinske bruksområder.


== Se også ==
Lime


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) sitrontre i Encyclopedia of Life 
(en) sitrontre i Global Biodiversity Information Facility 
(no) sitrontre hos Artsdatabanken 
(sv) sitrontre hos Dyntaxa 
(en) sitrontre hos ITIS 
(en) sitrontre hos ITIS 
(en) sitrontre hos NCBI 
(en) sitrontre hos The International Plant Names Index 
(en) sitrontre hos Tropicos 
(en) Kategori:Citrus × limon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Citrus × limon – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Pund

Pund kan referere til:


== Valuta ==
Britisk pund, pund sterling, Storbritannia
Egyptisk pund, Egypt
Falklandspund, Falklandsøyene
Gibraltarsk pund, Gibraltar
Guernsey-pund, Guernsey
Jersey-pund, Jersey
Kypriotisk pund, Kypros
Libanesisk pund, Libanon
Sankthelensk pund, St. Helena
Sudansk pund, Sudan
Syrisk pund, Syria


== Masse ==
Libra (også kalt «romersk pund» og «romerpund»), Romerriket
Prøyssisk pund, lik 468 gram
Pund (masseenhet), lik 454 gram
Skålpund, Skandinavia


== Pundtegn ==
Pundtegnet (£) benyttes for å angi beløp i valutaen britisk pund. Tegnet brukes eller har vært brukt for andre valutaer som gibraltarsk pund. ₤, kalt lira, ble benyttet som symbol for italiensk lira før euroen ble innført.


== Telefontaster ==
I amerikansk- og kanadisk engelsk omtales symbolet # som «pound sign» og tasten med dette tegnet på telefoner kalles gjerne «pound key».
Egyptisk pund

Egyptiske pund er valutaen i Egypt. 1 egyptisk pund = 100 piastre. Valutakoden er EGP. Vanligste valører er 25 piastre, 50 piastre, 1, 5, 10, 20, 50 og 100 pund. Alt i sedler.


== Eksterne lenker ==
Historisk og aktuell sedler av Egypt (på tysk) (på engelsk)
Australsk dollar

Australsk dollar er valutaen i Australia. Valutakoden er AUD. En dollar deles opp i 100 cent. Australia var i 1988 det første landet til å innføre polymersedler, og i dag er alle australske sedler laget av polymer.
Verdien til australsk dollar er i en viss grad korrelert med utviklingen til råvarepriser, da Australia er en stor eksportør.Australsk dollar benyttes også i disse statene:

Kiribati
Nauru
Tuvalu (som har en egen valuta, tuvalsk dollar)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Money of Australia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Sedler fra Australia (på tysk) (på engelsk)
Dansk krone

Danske kroner (forkortes kr eller DKK) er valutaen i Danmark. Én dansk krone deles i hundre øre. ISO 4217-koden for valutaen er DKK, men det er vanligere å referere til valutaen med forkortelsen kr eller bare symbolet «,–» (komma og tankestrek). Verdien av danske kroner holdes stabil mot den europeiske fellesvalutaen euro gjennom den europeiske vekslingsmekanismen (ERM II).«Krone» er også navnet på myntenhetene i flere nordiske land, blant annet i Norge, Sverige («krona») og Island («króna»).


== Historie ==
Kroner og ører ble innført ved en lov av 1873 og tatt i bruk 1. januar 1875. De avløste rigsbankdaleren, og én daler ble da verdsatt til to kroner, én mark til 33 1/3 øre og én skilling til to øre. 
Samtidig ble den skandinaviske myntunion innført, en union som bestod frem til første verdenskrig.


== Dagens mynter og sedler ==


=== Mynter ===
Danske gyldige mynter finnes i følgende valører: 50-øre, 1 kr, 2 kr, 5 kr, 10 kr, 20 kr.
Til spesielle anledninger er det utstedt gyldige mynter i andre valører, som 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr og 1000 kr.
Utover de gyldige finnes det som samleobjekt for myntsamlere mynter i følgende valører: 1 øre, 2 øre, 5 øre, 10 øre, 25-øre og ½ kr.


=== Sedler ===
Danske gyldige pengesedler finnes i følgende valører: 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr, 1000 kr.
Utover de gyldige finnes det som samleobjekt for myntsamlere sedler i følgende valører: 1 kr, 5 kr, 10 kr, 20 kr.


== Referanser ==
Islandsk krone

Islandske kroner (Isl. króna, fl. krónur) er valutaen på Island som ble innført i 1885. 1 islandsk krone deles i 100 aurar (øre). ISO 4217-koden for valutaen er ISK.
1 norsk krone tilsvarer rundt 15 islandske kroner, mens 1 islandsk krone tilsvarer rundt 0,066 norske kroner.


== Dagens mynter og sedler ==


=== Mynter ===
Mynter finnes i størrelsene: 100 kr, 50 kr, 10 kr, 5 kr og 1 kr. 


=== Sedler ===
Pengesedler finnes i størrelsene: 10 000 kr, 5 000 kr, 2 000 kr, 1 000 kr og 500 kr.


== Eksterne lenker ==
Skann av islandske sedler
Estlandsk krone

Estlandsk krone (estisk: kroon flert. kroonid) var valutaen i Estland. 1 kroon var inndelt i 100 sent. Valutakoden var EEK. 
Estlandske kroner ble første gang innført i 1928, da den tok over som myntenhet etter estlandske mark (innført 1921). Da Estland ble innlemmet i Sovjetunionen ble estlandske kroner avskaffet til fordel for sovjetiske rubler. I juni 1992 ble rublene avskaffet og den estlandske kronen gjeninnført. Kroon ble bundet til tyske mark den 20. juni 1992, og deretter til euro den 1. januar 1999. Den 28. juni 2004 ble kursen satt til 1 euro = 15,64660 estlandske kroner. 
Estlandske kroner ble erstattet av euro 1. januar 2011.
599


== Begivenheter ==
Brunhilda tvinges ut av Austrasia
598


== Fødsler ==
597


== Begivenheter ==
Augustin av Canterbury kom til Kent i dagens England som misjonær


== Dødsfall ==
9. juni – Columba av Iona, munk og helgen
596


== Fødsler ==
595


== Begivenheter ==
Sannsynlig tidspunkt for Muhammeds ekteskap med Khadijah.
Teodebert II blir konge av Burgund


== Fødsler ==
Sa`d ibn Abi Waqqas, muslimsk militær leder


== Dødsfall ==
Childebert II, konge av Austrasia og Burgund
594


== Dødsfall ==
17. november – Gregorius av Tours, frankisk historiker, biskop og helgen
593


== Fødsler ==
592


== Begivenheter ==
Childebert II blir konge av Burgund


== Dødsfall ==
Guntram, konge av Burgund
591


== Begivenheter ==
Agilulf, langobardenes konge, gifter seg med Theodelinda.
590


== Begivenheter ==
Agiluf, hertugen i Torino, blir langobardenes konge.
Khosrau II Parvez blir konge i Persia


== Dødsfall ==
Authari, langobardenes konge i Nord-Italia
Hormizd IV, konge i Persia
589


== Begivenheter ==
Langobardenes kong Authari gifter seg med Theodelinda.
De iberiske vestgoterne konverterer fra arianisme til katolisisme.
588


== Fødsler ==
587


== Begivenheter ==
Guntram, konge av Burgund, adopterer og gjør til sin arving Childebert II, konge i Austrasia.


== Fødsler ==
Teoderik II, konge av Burgund og Austrasia


== Dødsfall ==
586


== Begivenheter ==
Reccared I blir vestgoternes konge


== Fødsler ==
Teodebert II, konge av Austrasia


== Dødsfall ==
21. april – Liuvigild, vestgoternes konge
585


== Begivenheter ==
Hermenegilds opprør mot sin far, vestgoternes kong Liuvigild (584–585).
584


== Begivenheter ==
Authari blir valgt til langobardenes konge i Italia.
Hermenegilds opprør mot sin far, vestgoternes kong Liuvigild (584–585).
Liuvigild beseirer suevienes kongedømme Galicia.
Klotar II blir konge av Neustria da han ble født, hans far Chilperik I døde noe tidligere.
Guntram erobrer Tours og Poitiers fra Childebert II


== Fødsler ==
Klotar II, konge i Neustria (584–629) og frankernes enekonge (613–629)


== Dødsfall ==
September – Chilperik I, konge av Neustria
583


== Fødsler ==
582


== Begivenheter ==
13. august - Maurikios blir keiser i Østromerriket


== Fødsler ==
13. august – Arnulf av Metz, frankisk adelsmann og biskop
581


== Fødsler ==
580


== Fødsler ==
Pipin av Landen, rikshovmester i Austrasia
579


== Begivenheter ==
Hormizd IV blir konge i Persia


== Dødsfall ==
Khosrau I Anushirvan, konge i Persia
578


== Begivenheter ==
Tiberius II blir keiser i Østromerriket


== Dødsfall ==
5. oktober - Justinus II, østromersk keiser 565 - 574
577


== Begivenheter ==
Guntram adopterer Childebert II som sin sønn og arving etter at hans to siste barn, Klotar og Clodomer, dør av dysenteri.
575


== Begivenheter ==
Childebert II blir konge i Austrasia
2. juni – Pave Benedikt I blir innsatt som pave
Tiāntáiskolen blir grunnlagt i Kina


== Dødsfall ==
Sigibert I, konge av Austrasia
574


== Begivenheter ==
7. desember – Tiberius II utnevnes av Justinus II som sin etterfølger som keiser av det østromerske riket. Tiberius og Justinius' kone, keiserinne Aelia Sophia, hadde vært regenter i hans sted siden tidligere på året pga. Justinius' sinnssykdom.Dato ukjentAedan av Dalriada etterfølger Conall I som konge av Dalriada.
Biskopen av Augsburg oppgir sitt bispedømme i Augsburg, trolig en Marcianus (senere biskop av Säben).


== Fødsler ==
7. februar – Shōtoku Taishi (d. 622), en japansk prins.Dato ukjentUthman ibn Affan (d. 656), ansett av sunnimuslimer som den tredje av de fire rettledede kalifer i islam, regjerte fra 644 til 656.


== Dødsfall ==
13. juli – Johannes III, romersk-katolsk pave siden 17. juli 561.Dato ukjentCleph, konge over langobardene fra 572 til sin død.Omtrentlig dødsårConall I av Dalriada, konge av Dalriada siden ca. 558.
573


== Begivenheter ==
Sigibert I tar kontroll over Poitiers og Touraine


== Dødsfall ==
Liuva I, vestgoterne konge (muligens i 572)
Narses, østromersk general
572


== Begivenheter ==
Pavia i Italia blir langobardenes hovedstad etter at den blir erobret etter en tre år lang beleiring.
571


== Fødsler ==
570


== Fødsler ==
Sannsynlig tidspunkt for Profeten Muhammeds fødsel.
Ammar ibn Yasir, en av Profeten Muhammeds mest kjente følgesvenner
Childebert II, konge av Austrasia
567


== Begivenheter ==
Sigibert I gifter seg med Brunhilda, den vestgotiske kong Atanagilds datter
Charibert Is kongedømme deles mellom Guntram, Sigibert I og Chilperic I


== Dødsfall ==
Atanagild, vestgoternes konge
Charibert I, frankernes konge i Paris
566


== Begivenheter ==
Langobardkongen Alboin gifter seg med Rosmunda, datter av kong Cunimond.