jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Abortpille

En abortpille er en pille som brukes for å avbryte et svangerskap, og inngår i medikamentell abort. Normalt brukes to piller, en med mifepriston og en med misoprostol. Virkestoffet i mifepriston gjør at livmoren ikke lenger reagerer på kroppens eget graviditetsbevarende hormon, progesteron. Dermed stanser den videre utviklingen av graviditeten.
Alternativer er methotrexate og misoprostol, eller bare misoprostol.Den som ønsker abort, får time på sykehuset. Der får kvinnen en pille (mifepriston) som de må ta der og da. Kvinnen drar hjem og kommer tilbake til sykehuset etter ett til to døgn, eller hun kan fullføre aborten hjemme dersom forholdene ligger til rette for det.. I neste omgang får kvinnen en ny pille (misoprostol). Den siste pillen setter i gang sammentrekninger av livmoren, og etter noen timer får kvinnen en kraftig blødning, og fosteret kommer ut. Hun blir sendt hjem igjen og får time til undersøkelse etter 14 dager, der det blir sjekket at alt er kommet ut.
Behandlingen er litt forskjellig avhengig av hvor lenge svangerskapet har vart.Kvinneklinikken på Haukeland var det første sykehuset i landet som tok i bruk medikamentell abort i 1998. I 2016 ble 87,6% av alle aborter i Norge utført medikamentelt.


== Risiko ==
Denne abortformen gir ikke samme fare for komplikasjoner som et kirurgisk inngrep med narkose. Det er en mulighet for at svangerskapet ikke avsluttes, og det er en fare for at fosteret ikke kommer ut, slik at kirurgisk inngrep likevel blir nødvendig. Infeksjonsfaren øker etter en abort,Medikamentell abort er risikofylt for kvinner med alvorlig astma, binyrebarksvikt og i situasjoner der man ikke tror pasienten klarer å forstå omfanget og betydningen av behandlingen.


== Annet ==
Abortpille må ikke forveksles med angrepille som er en pille man kan ta kort tid etter et samleie for å forhindre befrukting.


== Referanser ==
Heydər Əliyev

Heydər Əlirza oğlu Əliyev (født 10. mai 1923, død 12. desember 2003) var president i Aserbajdsjan fra 24. juni 1993 til 31. oktober 2003, da hans sønn İlham Heydər oğlu Əliyev overtok etter ham. Heydər Əliyev dominerte det politiske livet i det oljerike landet i over 30 år, men etterlot seg alvorlige beskyldninger om korrupsjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NUPIs side om Heydər Əliyev
Tribune

En tribune er et opphøyd byggverk som er konstruert for å skape en god optisk kontakt mellom denne og omgivelsen. Det finnes prinsipielt to forskjellige typer tribune:

med tilskuere foran tribunen og den sentrale hendelsen på tribunen, eksempelvis en talertribune
som tilskuertribune med den sentrale hendelsen foran tribunen. Slike tribuner er som regel bygd i trappeform som i et amfiteater.Ordet tribune kommer fra latin tribunus, det var betegnelsen på en romersk embetsmann som blant annet ledet forsamlinger, ofte fra en opphøyd plattform.


== Litteratur ==
Ahlstrand, Jan Torsten.; Arkitekturtermer. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Pant

Pant kan ha flere betydninger:


== Økonomi ==
Pant (sikkerhet) er sikkerhet for et økonomisk krav.
Vrakpant er en tilleggsavgift som blir betalt ved kjøp av et nytt kjøretøy, og som fås tilbake ved levering av samme kjøretøyet på godkjent sted.
Flaskepant er en tilleggsavgift som blir betalt ved kjøp av en flaske eller boks, og som fås tilbake ved levering av samme vare på godkjent sted.


== Artister ==
Pant (artist), norsk rapper ved navn Anders Nilsen
Den som henger i en tråd

Den som henger i en tråd er en roman  utgitt i 1935, skrevet av den norske nyrealistiske forfatteren Nini Roll Anker. Boken skildrer et kvinnelig arbeidermiljø med en gruppe syersker på konfeksjonsfabrikken, og hvilke dårlige kår de jobbet under. I boken drøftes tema som abort, religion, og kvinners stilling. Boken er et av de vesentligste bidragene til norsk kvinnelitteratur. 
Romanen ble dramatisert for TV i 1980, etter et manus av Åse Vikene, og sendt som serie i NRK. Eli Ryg sto for regien, og blant annet medvirket Katja Medbøe, Anne Marit Jacobsen og Minken Fosheim. 


== Eksterne lenker ==
Den som henger i en tråd (1935) via Nasjonalbiblioteket
Laila Kaland

Laila Kaland (født Lothe, 1939-2007) var en norsk sykepleier og  Ap-politiker. Hun satt på Stortinget for Møre og Romsdal i fire perioder fra 1985 til 2001. Hun var vararepresentant i perioden 1981–1985.
Kaland ble født og vokste opp på Rygg i Gloppen kommune. Hun var datter av handelsmann Jonfinn Lothe (1913–1997) og husmor Julie Hansen (1915–1995). Hun flyttet senere til Sykkylven på Sunnmøre.
Hun tok sykepleierutdanning i Bergen i 1961. Hun arbeidet som sykepleier fra 1968 til 1979, de fem siste årene på Sykkylven sykehjem, og ble deretter sykepleiesjef i Sykkylven kommune fra 1979 til 1985.


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over stortingsrepresentanter fra Gloppen kommune
Liste over kjente personer fra Gloppen kommune


== Eksterne lenker ==
(no) Laila Kaland hos Stortinget 
(no) Laila Kaland hos Norsk senter for forskningsdata 
Sunnmørsposten: Laila Kaland er død
Inger Lise Husøy

Inger Lise Husøy (født 30. januar 1957 i Rauma, Møre og Romsdal) er en norsk politiker (Ap). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Oslo i 1997, men ble vraket i Oslo Arbeiderpartis nominasjonsprosess foran valget i 2001. Hun var vararepresentant i periodene 1989–1993 og 1993–1997. Husøy var frem til 30. januar 2013 daglig leder i Den norske Burmakomité. Hun er samboer med tidligere leder for LO Oslo, Kleiv Fiskvik.


== Stortingskomitéer ==
1997–2001 varamedlem i Valgkomitéen
1997–2001 medlem i Kontroll- og konstitusjonskomitéen
1993–1997 medlem i Næringskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Inger Lise Husøy hos Stortinget 
(no) Inger Lise Husøy hos Norsk senter for forskningsdata
Håndpant

Håndpant er en form for pant hvor rådigheten over pantet (gjenstanden det er tatt pant i) blir fratatt eieren. Pantet blir da overgitt panthaver eller tredjeperson. Håndpant er mest anvendelig for løsøre eller verdipapirer.
Ved håndpant får den som har hånd om pantet plikt til å «sørge for slikt tilsyn med og stell av pantet som forholdene krever». Håndpant oppnår rettsvern ved overlevering av pantet.Det motsatte av håndpant er underpant.


== Referanser ==
Hellesylt

Hellesylt er et tettsted i Stranda kommune i Møre og Romsdal. Tettstedet har 255 innbyggere per 1. januar 2022. Hellesylt er senteret i den vesle bygda Sunnylven, som tidligere var en egen kommune bestående av de to bygdesamfunnene Sunnylven og Geiranger, men ble slått sammen med Stranda kommune 1. januar 1965. 


== Stedet ==
Hele Sunnylven har i overkant av 600 innbyggere (2006). Hellesylt ligger i enden av Sunnylvsfjorden, ikke langt fra den mer kjente Geirangerfjorden. Hellesylt ligger under en konstant trussel av at fjellpartiet Åkernesremna på 90 millioner kubikkmeter skal rase ut i fjorden og skape en flodbølge som vil ødelegge store deler av bygda. Staten bevilger flere millioner kroner årlig til overvåkning av fjellpartiet, som har en stadig økende akselerasjon mot utrasning.
Hellesylt er også med i et prosjekt kallet «Hellesylt vekst» som jobber for å gjøre Hellesylt til et mer attraktivt sted å bo. Prosjektet har de siste par årene bl.a hjulpet (direkte eller indirekte) bygda til å få et ungdomshus, styrkerom, nettsted m.m.


== Galleri ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hellesylt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hellesylt
Grand Hotell
Stadheimfossen Camping
Helset Hytteutleige
Webcam fra Hellesylt
Tor Nymo

Tor Nymo (født 3. juli 1940 i Målselv, Troms) er en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Troms i 1993.


== Stortingskomitéer ==
1997–2001 medlem i Justiskomitéen
1993–1997 medlem i Justiskomitéen
1993–1997 medlem i Fullmaktskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Tor Nymo hos Stortinget 
(no) Tor Nymo hos Norsk senter for forskningsdata
Hypertekstualitet

Hypertekstualitet er en postmodernistisk teori om sammenkobling av tekster eller litterære verk og deres tolkning.
Det finnes forskjellig typer av hypertekstualitet.
Innenfor litterær teori er hypertekstualitet en fragmentert eller oppdelt lesing hvor leseren selv bestemmer hvilken vegvalg vedkommende må ta. Hypertekstualitet forutsetter at leserens rolle er utlagt som den som faktisk setter sammen teksten til en mening. Hypertekstualitet representerer en utvidelse av det konvensjonelle synet på språksystemet, som et system avgrenset av de enkelte lydene på den ene siden og teksten på den andre. Roland Barthes formulerte tekstualiteten ved å skille mellom ‘lesbar’ (lisible) og ‘skrivbar’ (scriptible) tekst.
Innenfor Internett er hypertekst en form for elektronisk sammenkopling av informasjonsenheter og hvor leseren i en aktiv handling må klikke på en lenke (i form av et bilde, en setning, et ord) for å komme seg videre i lesningen.


== Se også ==
Intertekstualitet


== Eksterne lenker ==
Hypertekstualitet og musikk – rom versus tid?
Ane Sofie Tømmerås

Ane Sofie Tømmerås (født 18. februar 1966 i Halden i Viken) er en norsk advokat og tidligere politiker (Ap). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Østfold i 1993 og møtte fast fram til valget i 2001. Hun var vararepresentant i perioden 2001–2005. 
Hun begynte å studere rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo i 1988. I 1992 fullførte hun sin cand.jur.-grad. I 2003 tok Tømmerås en ytterligere mastergrad i International Public Policy ved Johns Hopkins University. 
Hun fikk advokatbevilling i 2006. 
Tømmerås er i tillegg til å være advokat, sertifisert advokatmekler, og medlem i domstolenes eksterne meklingsutvalg. 


== Stortingskomiteer ==
1997–2001: varamedlem i Valgkomiteen
1997–2001: medlem i Justiskomiteen
1993–1997: medlem i Justiskomiteen
1993–1997: varamedlem i ValgkomiteenAne Sofie Tømmerås har skrevet en bok om billighetserstatning og tilgrensende erstatningsordninger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ane Sofie Tømmerås hos Stortinget 
(no) Ane Sofie Tømmerås hos Norsk senter for forskningsdata
Kjellaug Nakkim

Kjellaug Nakkim (født Kjellaug Hagen 2. august 1940, død 16. mai 2022) var en norsk politiker (H) og stortingsrepresentant for Østfold fra 1989 til 2001.
Etter gjennomført handelsskole gikk hun tidlig ut i arbeidslivet og tok deretter gymnaset som privatist i 1959. Hun hadde merkantile stillinger i næringslivet og i Moss kommune.Hun var valgt inn i Moss bystyre 1975-1979 og 1983-1987 og var medlem av Østfold fylkesting 1983-1989. Fra 1989 satt hun tre valgperioder på Stortinget og var medlem av henholdsvis samferdselskomitéen, familie-, kultur- og administrasjonskomitéen og finanskomitéen. Etter at hun gikk ut av Stortinget i 2001, engasjerte hun seg på nytt i kommunepolitikken. Fra 2000 til 2004 var hun leder i Østfold Høyre.Fra 2006 til 2009 var hun leder i Kringkastningsrådet.Hun hadde også en rekke verv innen idretten, blant annet som formann i Østfold Friidrettskrets, og i husmorlag.Hun var datter av gårdbrukerne Eugen Hagen (1904-1981) og Olga Kristine Skipperud (1903-1998), og gift med rektor og friidrettsleder Ola Nakkim. De fikk tre sønner; Frode Nakkim, kommunikasjonssjef og tidligere nyhetssjef i VG, Kyrre Nakkim, nyhetssjef i NRK, og Are Nakkim, tidligere friidrettsutøver., se slekten Nakkim.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kjellaug Nakkim på Internet Movie Database 
(no) Kjellaug Nakkim hos Stortinget 
(no) Kjellaug Nakkim hos Norsk senter for forskningsdata
Tomas Norvoll

Tomas Norvoll (født 12. februar 1972 i Vardø) er en norsk politiker (Ap). Siden 7. oktober 2013 var han leder for fylkesrådet i Nordland fylkeskommune. 2. september 2022 ble han utnevnt til statssekretær for arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen.Norvoll er oppvokst på Andenes og bosatt i Bodø. Han har studiekompetanse fra Andøy videregående skole fra 1991 og mellomfag i offentlig politikk og administrasjon fra Universitetet i Tromsø fra 1993.Han tok initiativet til å stifte AUF-lag i Andøy i 1991, og ledet senere AUF i Nordland 1992–1993. Han var også varamedlem av Andøy kommunestyre 1992–1995, medlem av LOs ungdomsutvalg i Nordland fra 1993 og medlem av sentralstyret i Sosialdemokratisk Studentforbund 1994–1995. I 1993 ble han innvalgt som stortingsrepresentant for Nordland som 21-åring, en av de yngste noensinne. Norvoll satt som stortingsrepresentant og medlem av Stortingets kirke-, utdannings- og forskningskomité i to perioder, og var 1. vararepresentant til Stortinget i perioden 2001–2005.Etter tiden på Stortinget var Norvoll seniorrådgiver i Kunnskapsparken Bodø AS.I 2011 ble Norvoll innvalgt i Nordland fylkesting og valgt til leder for Arbeiderpartiets gruppe samt leder i plan- og økonomikomiteen. Høsten 2013 overtok han som leder for fylkesrådet, etter at Odd Eriksen trakk seg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Tomas Norvoll hos Stortinget 
(no) Tomas Norvoll hos Norsk senter for forskningsdata 
(en) Tomas Norvoll hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Kari Økland

Kari Økland (født 16. desember 1955 i Bergen) er en norsk politiker (KrF). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1997.
Hun var vararepresentant i perioden 2001–2005.


== Stortingskomitéer ==
1997–2001 medlem i Kontroll- og konstitusjonskomitéen
1997–2001 medlem i Valgkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Kari Økland hos Stortinget 
(no) Kari Økland hos Norsk senter for forskningsdata
Ingeberg

Ingeberg er et tettsted i Hamar kommune i Innlandet. Tettstedet har 916 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger cirka fem kilometer nordøst for byen Hamar. Det første dokumentet som nevner navnet Ingeberg stammer fra 1339 og finnes på Statsarkivet i Hamar.


== Utdanning ==
Ingeberg skole er barneskolen i området. Per 2020 er det to barnehager på stedet: Ingeberg barnehage og naturbarnehagen Flekkenga.


== Kjente personer fra Ingeberg ==
Alpinisten og bronsemedalisten i skicross under vinter-OL 2010:  Audun Grønvold vokste opp på Ingeberg.


== Se også ==
Liste over tettsteder i Hedmark


== Referanser ==
Gehenna (dal utenfor Jerusalem)

Gehenna (gresk: γέεννα, geènna), fra hebraiske Gehinnom (rabbinsk hebraisk: גהנום/גהנם) er betegnelser avledet fra et sted utenfor oldtidens Jerusalem, kjent i den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente) som «Dalen til Hinnoms sønn» (hebraisk: גֵיא בֶן־הִנֹּם eller גיא בן-הינום, Gai Ben-Hinnom).
Betegnelsen «Hinnoms dal» er i dag i vanlig bruk, enten den tilsvarer den gamle bibelbetydningen eller ikke, som navnet benyttet for dalen som omfavner Jerusalems Gamleby, inkludert Sionfjellet, fra vest og sør. Den møter og går sammen med Kedrondalen, den andre av to hoveddaler rundt Gamlebyen, i nærheten av det sørøstlige hjørnet av byen.
I den hebraiske Bibelen var Gehenna opprinnelig hvor frafalne israelitter og tilhengere av Baal og andre kanaanittiske guder, inkludert Molok, ofret sine barn med ild (Andre Krønikebok). Deretter var den dømt til å bli forbannet (Jeremias bok). Av den grunn ble Gehenna en figurativ tilsvarighet til betegnelsen Helvete. Den tradisjonelle forklaringen at brenning av søppel i Hinnomdalen sør om Jerusalem ga opphav til forestillingen om et flammende Gehenna som de fortaptes pinested, er tilskrevet rabbiner David Kimhi (1160–1235) og hans kommentarer til Salmenes bok 27:13. Det er dog verken arkeologiske eller litterære bevis som støtter denne teorien, verken i bibeltekster eller i senere rabbinske kilder.I jødiske, kristne og senere i islamske skrifter er Gehenna en destinasjon for det onde. Det er forskjellig fra det mer nøytrale Sheol/Hades, boligen til de døde, skjønt i vestlige språk benytter bibeloversettelsen vanligvis helvete, som i engelske «hell». Helvete er av norrøn opprinnelse og i slekt med «hell» som også er av germansk opprinnelse.
I Koranen er Jahannam (جهنم) et sted for plager og pinsler for syndere og vantro, eller den islamske tilsvarighet av helvete.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Valley of Hinom – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Valley of Hinom – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Kort veiledning til dagens Hinnoms dal, med den bibelske fortelling (engelsk)
Gehenna,  Jewish Encyclopedia (1901-1906)
Biblical Proper Names on the Valley of Hinnom
Yaoundé

Yaoundé er hovedstaden i Kamerun. Med sine 1 299 446 innbyggere (1. januar 2005) er Yaoundé landets nest største by, etter Douala. 


== Historie ==

Yaoundé ble grunnlagt i 1889 på oppdrag av den tyske koloniforvaltningen, som forskningsstasjon og hovedlager for elfenbenshandelen. Grunnleggeren var den tyske offiser og forskningsreisende Richard Kund. I 1895 ble anlegget omgjort til et militæret støttepunkt. 
I 1903 ble byen overført til sivil forvaltning, selv om det fortsatt var forlagt tyske militære styrker der. Det militære nærværet forsterket byens vekst og betydning for det indre av Kamerun. Særelig embedsmannen Hans Dominik betød meget for byens vekst. I 1911 ble koloniens sentrale rettsinstans lagt dit, og i 1914 ble det forvaltningsinstans for «overhøvdingene» i kolonien.
Under første verdenskrig ble byen tatt i besittelse av belgiske tropper, og i 1922 ble byen gjort til hovedstad i Fransk Kamerun.


== Geografi ==


=== Beliggenhet ===
Byen ligger på et platå ca. 700 moh. Omkring hovedstaden Yaoundé har Kamerun den høyeste befolkningstettheten. Mange av byens 1,3 millioner innbyggere bor i de ytre delene av byen.


=== Klima ===
Den årlige gjennomsnittstemperaturen er 23,3 °C, og varierer bare i liten grad gjennom året. Årlig middelnedbør er 1617 mm, og det er to utpregede regntider: september/oktober og april/mai. 


== Sport ==
Hjemmekampene til fotballklubbene Canon Yaoundé, Tonnerre Yaoundé og Kameruns landslag spilles på Stade Omnisports, som ble bygget i 1972.


== Transport ==
Yaoundé Nsimalen internasjonale lufthavn og den militære flyplassen Yaoundé lufthavn ligger i byen. Det går jernbanelinjer vestover til havnebyen Douala og nordover til byen Ngaoundéré. Flere busselskaper har ruter i byen, spesielt i bydelene Nsam og Mvan. Det går ofte busser mellom Yaoundé og Douala, som tar ca. 3 timer. Det har flere ganger skjedd store bussulykker langs denne strekningen. Det er veldig mye trafikk i byen i ukedagene, men det er lite trafikk i helgene. Yaoundé har hat stor framgang i byggingen av infrastruktur spesielt med veibygging.
Oslo Vinterpark

Skimore OSLO (tidligere Tryvann Vinterpark/Oslo Vinterpark) er et alpinanlegg i området rundt Tryvannshøgda over Holmenkollen. Anlegget drives av TryvannWyller AS og har 18 bakker med 11 heiser. Første skitrekket i området åpnet i 1938 som det første nord for Alpene. Anleggets lengste løype er Wyllerløypa på 1400 meter og fall på 381 meter. Målt i heiskortomsetning er Skimore Oslo landets 2. største skisenter.The Arctic Challenge ble arrangert i Wyllerløypa i 2010, 2011 og 2013. VM i snøbrett 2012 ble arrangert også her.


== Bakker ==

Wyllerløypa 1300 m
Tårnbakken 900 m
Tryvannskleiva 400 m
Vestkleiva 500 m
Tommkleiva 200 m
Mellomkleiva 200 m
Veslekleiva 200 m
Hyttli-traseene ca. 650 m


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Kalle Palander

Kalle Markus Palander (født 2. mai 1977 i Torneå) er en tidligere finsk alpinist.
Han tok en overraskende gullmedalje slalåm under VM 1999 i Vail. Det definitive gjennombruddet fikk Palander i sesongen 2002/03, da han gikk helt til topps i verdenscupen i slalåm. Han vant totalt fjorten verdenscuprenn, 10 i slalåm og 4 i storslalåm.


== Resultater i verdenscupen i alpint ==


=== Enkeltseire ===


=== Sammenlagtplasseringer ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Kalle Palander – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Kalle Palander – Olympedia 
(en) Kalle Palander – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Kalle Palander – FIS (alpint) 
(en) Kalle Palander – ski-db.com 
Palanders hjemmeside Arkivert 15. juni 2021 hos Wayback Machine.
Åkersvika

Åkersvika er ei vik på østsiden av Mjøsa, mellom Hamar og Stange kommuner i Innlandet. Elvene Svartelva og Flagstadelva munner ut i Åkersvika. Sedimentering (avsetning) og erosjon fra disse elvene er med på å forme området.
Ved høy vannstand i Mjøsa, forbinder Åkersvika Mjøsa med Åker gård. Funn som Naustet ved Åker gård peker på tidligere bruk som vannvei.
Området er kjent for Åkersvika naturreservat, som er viktig for fuglelivet, og som ble Norges første ramsarområde i 1975.
Det har tidligere vært tømmerfløting i området.  Et fløtingsanlegg er et ikke fredet kulturminne i Åkersvika.Åkersvika var på første halvdel av 1890-tallet i bruk som skøytearena og var vertsarena for det aller første offisielle Norgesmesterskapet i hurtigløp på skøyter den 4. februar 1894.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vann-nett.no Mjøsa - Åkersvika
Åker (andre betydninger)

Åker kan være:

Åker, et område for dyrking av mat.
Aker, et tidligere herred i Akershus.
Åker gård, en gård i Hamar fra 500-tallet.
Åkersvika ved Hamar i Mjøsa
Åkersvika naturreservat.


== Se også ==
Aker (andre betydninger)
Ole Giæver

Ole Giæver (født 19. juli 1977 i Tromsø) er en norsk regissør, manusforfatter og skuespiller. Han er utdannet ved Nordland kunst- og filmfagskole i Lofoten og Konstfack i Stockholm. 
Han har laget en rekke kortfilmer, blant annet Blokk B (2006) og Tommy (2007). I 2008 skrev han og regisserte novellefilmen Sommerhuset. For filmen ble han nominert til Amandaprisen 2008 i klassen beste filmmanus og han ble tildelt Tromsø kommunes kulturpris for 2008. Hans spillefilmdebut var Fjellet fra 2011 som var åpningsfilm på Tromsø internasjonale filmfestival. Filmen deltok også på Berlin internasjonale filmfestival. For filmen ble han nominert til Kanonprisen 2011 i klasen beste manus for.
I 2014 laget Ole Giæver sin andre spillefilm Mot naturen, hvor han også spilte hovedrollen. For sin rolle i filmen vant han Kanonprisen 2014 for beste mannlige hovedrolle, og ble også nominert i kategoriene beste manus og beste regi og til Amandaprisen 2015 i klassen beste manus.I 2017 hadde spillefilmen Fra balkongen premiere. Giæver hadde både manus, regi og hovedrolle i denne filmen og ble nominert Kanonprisen 2017 i klasen beste mannlige hovedrolle.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ole Giæver på Internet Movie Database 
(da) Ole Giæver på Filmdatabasen 
(fr) Ole Giæver på Allociné 
(en) Ole Giæver på AllMovie 
(en) Ole Giæver hos The Movie Database
Schmidt-hus

Scmidt-hus er en hustype i Møre og Romsdal utformet og bygget i tidsrommet 1904–1947 av den tysk-danske arkitekten og byggmesteren Heinrich Wilhelm Schmidt.
Et gjennomgående trekk ved hustypen er høy sokkel med sentralt plassert inngangsparti, dekorativ bruk av fortanning med murstein i hjørner og rundt åpninger, gjennomgående i malt i mursteinsfarge. Hustypen varierer stort sett over dette tema og er spredt over store deler av Sunnmøre og utgjør mange steder et markant trekk i landskap og bygningsmiljø.
Schmidt-husene er tillagt stor kultur- og bevaringsverdi.


== Eksterne lenker ==
Hvorfor verner vi - Riksantikvaren
Hva verner vi - Riksantikvaren
Tannbørste

En tannbørste brukes primært til rengjøring og stell av brukerens tenner. Vanligvis brukes tannpasta for å motvirke tann- og tannkjøttsykdommer. Det anbefales ofte at man børster tennene minst to ganger per dag, i minst to minutter om gangen.
Tannbørsten ble oppfunnet i 1498. Gjennom årene har tannbørster blitt fremstilt i flere ulike modeller, enkelte med børster av hår fra f.eks. kamel, hest eller gris. Den første moderne tannbørsten ble produsert i 1938 av DuPont i New Jersey, USA. Den ble dermed den første handelsvaren av nylon.
Det finnes også elektriske tannbørster, som gjør at man selv slipper å børste, i stedet holder man børsten stille på det stedet man vil ha rengjort. Enkelte elektriske tannbørster slår seg av etter to minutter, for å markere anbefalt børstetid. 
Der finnes også forskjellige utgaver som lar seg legge sammen for å passe i en lomme eller toalettmappe for folk på reisefot.
I mange land er det helt vanlig å også bruke en tungeskrape som en del av den daglige munnhygienen. 


== Litteratur ==
Frønæs, Kirsten: Tannbørsten - et hverdagens kulturminne. I Byminner nr.1-2010, s.28-35