jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Margit Hjukse

«Margit Hjukse» eller «Margjit Hjukse» er en folkevise fra Telemark. Den er dikta i balladens form og stil og blir klassifisert som middelalderballade i undergruppen naturmytisk ballade fordi den forteller om møte med et overnaturlig vesen. I TSB katalogen typologiseres den som TSB A 54, svensk SMB 24 «Den bergtagna», dansk DgF 37 «Jomfruen og dværgekongen».
Visa forteller om Margit Hjukse som blir bergtatt på veg til kirke og må bli i berget. 
Det som skiller Margjit Hjukse fra andre ballader om jenter som blir bergtatt, er at den er stedsbestemt til Sauherad. Forklaringa på dette må være at det har fantes et lokalt sagn i Sauherad som visa kunne knytte seg til. Alt tyder på at denne bergtakingsvisa har kommet til Sauherad fra Sverige.
Magnus Brostrup Landstad skreiv opp «Margit Hjukse» etter ei gammel kvinne fra Hjartdal, og hun kjente godt til sagnstoffet.
Typologisk regnes den som en variant av «Liti Kjersti og Bergekongen» fordi visa om Margit Hjukse ligger svært tett opp til de svenske variantene av denne typen. 
I «Margit Hjukse» mangler villarkornmotivet, og derfor kan ikke Margit glemme barndomshjemmet og foreldrene. Den mest brukte tonen til visa oppleves sårere enn i mange av de eldre visene, og det nære båndet mellom Margit og faren blir sterkt understreka. Man skjønner at mor hennes er død ved at Tor Hjukse leier Margit «i si moders stol» – en symbolsk handling som vil si at han ber henne ta over som husfrue på gården. Derfor kommer da også Bergekongen raskt til for å hindre at det skjer. 
«Margit Hjukse» hører til blant de balladene som har blitt populære og blitt tatt inn i moderne sangbøker, og finnes også på albumet Jygri fra 2002 av bandet Gåte i form av rock.


== Eksterne lenker ==
«Margit Hjukse» i Balladedatabasen
Fylkesvei 5884

Fylkesveg 5884 går mellom Dimna og Hasund i Ulstein kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv26.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ulstein


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5884
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5868

Fylkesveg 5868 går mellom Raftenes i Herøy og Gurskevågen i Sande kommune. Veien er 26,7 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv10.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HerøySandvikvegen 

SandvikstrandaMoltuvegen 

 SandeGjerdsvikvegen 

GjønesetGurskevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5868
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Falkvor Lommansson

Falkvor Lommansson er en historisk folkevise av den typen vi kaller ballader. Den forteller om et svensk bruderov som skjedde i mars 1288. Da røvet ridderen Folke Algotson (hans far var lagmann over Östergötland, derav navnet Lommansson) bort Ingrid Svantepolksdatter, og rømte til det norske hoffet i Bergen med henne. Visa skildrer bruderovet romantisk, men i virkeligheten var det nok mest maktpolitisk. Ingrid Svantepolksdatter var nemlig oldebarn både av kong Sverker av Sverige og av den danske kong Valdemar. Dermed var hun en opplagt kandidat til å føde en tronarving som kunne samle fiendene av Magnus Ladulås, som satt på den svenske tronen. Kongen oppfattet det også som en politisk handling, for Falkvors far og de av hans brødre som ikke fulgte med til Norge, ble kastet i fengsel.
Falkvors bror Karl fulgte med til hoffet i Bergen, men dro senere tilbake til Sverige. Han ble straks fanget og halshugget. Om dette finnes det også en dansk ballade, Karl Algotsøns død (DgF 182) og en tvilsom norsk variant, Herre Karl lever fredlaus (TSB C 18). 

Balladen er en viktig grunn til teorien om at den nordiske balladegenren oppsto i middelalderen. Denne balladen må i alle fall ha vært diktet mens bruderovet fremdeles ble husket.
Visa ble nedtegnet i Telemark på 1840-tallet. Den eneste melodien vi kjenner til visa om Falkvor Lommansson, ble skrevet ned av Olea Crøger.
I TSB katalogen står denne balladetypen som TSB C 15. Den finnes også på dansk (som Magnus Algotsøn, DgF 181) og svensk (Folke Algotssons brudrov, SMB 60).


== Innspillinger ==
Alf Cranner Norske viseprofiler, Den norske bokklubben/ Polydor 1976
Kong Lavring, Polydor 1977 NorLP 301
Erik Bye Norske folketoner, JB records 1978 DBLP 005
Veslemøy Solberg The Strength of the Runes, Nordicæ 1996, nordCD 100
Rita Eriksen Tideland, Kirkelig kulturverksted 1996, FXCD 175 også på Norske Ballader, Grappa 2009
Fylkesvei 5852

Fylkesveg 5852 går mellom Koperneset og Fiskå i Vanylven kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 2.


== Kommuner og knutepunkter ==

 VanylvenBrandalsstranda 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5852
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Topologisk sortering

Topologisk sortering er arbeidet med å sortere nodene i
en graf slik at naboer listes i rett 
innebyrdes orden.  Det forutsettes at to noder bare har en rettet
kant seg imellom, og at grafen er asyklisk.
Problemstillingen opptrer for eksempel i prosjektplanlegging, 
og beregninger i regneark, der avhengigheter gjør at arbeid må utføres i 
rett rekkefølge.  Grafens noder er da henholdsvis aktivitet i
prosjektet eller en celleberegning.  

Den avbildede rettede asykliske graf (t.h.) har flere mulige topologiske sorteringer:

7,5,3,11,8,2,9,10
7,5,11,2,3,10,8,9
3,7,8,5,11,10,9,2En vanlig algoritme for å finne en av løsningene, er da å 

Initielt
finne ut hvilke noder som er naboer (a har nabo b kun hvis det fins en rettet kant fra a til b)
regn ut inn-graden g(n) til hver node n i grafen.
Noder med g(n) lik 0 legges i mengden STARTPUNKT
I en løkke vil man, sålenge det finnes noder i STARTPUNKT
velge ut en node i fra mengden STARTPUNKT
skriv ut i
fjern i fra STARTPUNKT
for hver av i's naboer, j
reduser g(j) med 1
hvis g(j) har blitt 0, legg j til mengden STARTPUNKT
Utskriften inneholder den sorterte liste.Hvis grafen er syklisk avsløres det med at g(j) har antatt negative verdier.
Fylkesvei 5880

Fylkesveg 5880 går mellom Kvalsvik og Koparstad i Herøy kommune. Veiens lengde er 7,8 km
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv21.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HerøyLandsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5880
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Snøoverbygg

Et snøoverbygg er en konstruksjon som bygges over jernbaner for å beskytte dem mot snø på strekninger som er utsatt for blant annet ras. De blir i praksis en kunstig tunnel. Overbygg er en av mange mulige tiltak (snøskjermer, er en annen mulighet). I motsetning til skredoverbygg er snøoverbygg vanligvis ikke dimensjonert for å verne mot skred.Snøoverbygg kan bygges både av treverk og stål. På Ofotbanen har kulturminnehensyn gjort at man nå bruker furu på den linjen.I Norge er snøoverbygg i stor grad benyttet på Bergensbanen som har tilsammen 9,5 km av strekningen bygget inn, blant annet stasjonen Hallingskeid, de eldste fra 1960-tallet. Selv om snøoverbyggene koster penger å holde i stand, blokkerer utsynet for passasjerer, og er lite populære blant turister, er de nødvendige for å holde banen beskyttet.


== Referanser ==
Fylkesvei 5862

Fylkesveg 5862 går mellom Ristesundet og Basseneset på Kvamsøya i Sande kommune. Veien er 9,2 km lang. Ferge til Voksa er del av fylkesveien.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv7.


== Kommuner og knutepunkter ==

 SandeRistesundvegen 

Endepunkt RistesundetKvamsvegen 

Endepunkt Basseneset


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5862
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Ida Børresen

Ida Børresen (født 26. september 1950) var direktør i Stortingets administrasjon. Hun ble tilsatt i stillingen 9. februar 2012 og tiltrådte 2. mai samme år, før hun den 15. februar 2018 trakk seg etter budsjettsprekken i forbindelse med ombyggingen på Stortinget.Børresen er cand.polit. fra Universitetet i Oslo i 1983. Fra 1987 til 1990 var hun byråsjef i Justisdepartementet, og arbeidet deretter som seniorkonsulent/partner i Stradec AS frem til 1998, da hun ble ekspedisjonssjef i Utdannings- og forskningsdepartementet. I 2004 var hun fungerende departementsråd og fra 2005 assisterende departementsråd i Utdannings- og forskningsdepartementet.
Hun ble beskikket som direktør i Utlendingsdirektoratet i november 2006 etter å ha fungert i stillingen siden april samme år.Børresen er styreleder i Oslo-Filharmonien og er medlem av Nationaltheatrets styre. Hun er også medlem av styret til Oslo Konserthus og Kunsthøgskolen i Oslo.Ida Børresen, som er datter av Ba Børresen, er mor til statsviter og høyrepolitiker Erik Lundesgaard.


== Referanser ==
Tidsånd

En tidsånd er en betegnelse på det intellektuelle og kulturelle klimaet i en æra. På engelsk kalles tidsånden for Zeitgeist (uttale [ˈtsa͡ɪtga͡ɪst]) som er et tysk ord som bokstavelig talt betyr tidsånd. 
Ideen om tidsånden går tilbake til filosofen Johann Gottfried Herder og andre tyske romantikere, men er best kjent fra Hegels historiefilosofi. I 1769 skrev Herder en kritikk av verket Genius seculi og introduserte ordet «Zeitgeist» som en oversettelse av genius seculi («genius» er latin for voktende ånd og sæculi betyr «av århundret»). De tyske romantikerne behandlet tidsånden som en egen historisk karakter, heller enn bare et konseptuelt redskap.
Ordet Zeitgeist er tatt opp som lånord i mange andre språk, bl.a. norsk, engelsk, nederlandsk, spansk og japansk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Zeitgeist – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Earth, Wind & Fire

Earth, Wind & Fire er et amerikansk funk- og discoband som ble startet i Chicago, Illinois, USA i 1968.
Sangeren Maurice White og The Ramsey Lewis trio gikk sammen på 1960-tallet, og bandet flyttet senere til Los Angeles der de tok sitt nåværende navn. I 1972 kom det flere medlemmer.
Gruppen er mest kjent for sin låt «September» som ble utgitt første gang i 1978.


== Diskografi ==
1971 Earth, Wind and Fire
1971 The Need Of Love
1972 Last Days And Time
1973 Head To The Sky
1973 Open Our Eyes
1975 That's The Way Of The World
1975 Gratitude
1976 Spirit
1977 All 'n All
1978 The Best Of – Vol. 1
1979 I Am
1980 Faces
1981 Raise!
1983 Powerlight
1983 Electric Universe
1987 Touch The World
1988 The Best Of – Vol. 2
1990 Heritage
1992 The Eternal Dance
1993 Millennium
1996 Avatar
1997 In The Name Of Love
2002 That's The Way Of The World: Alive in '75
2002 Live In Rio 1980
2003 The Promise
2005 Illumination


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Earth, Wind & Fire – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Earth, Wind & Fire på Internet Movie Database 
(en) Earth, Wind & Fire på Apple Music 
(en) Earth, Wind & Fire på Discogs 
(en) Earth, Wind & Fire på MusicBrainz 
(en) Earth, Wind & Fire på SoundCloud 
(en) Earth, Wind & Fire på Spotify 
(en) Earth, Wind & Fire på Songkick 
(en) Earth, Wind & Fire på Last.fm 
(en) Earth, Wind & Fire på Genius — sangtekster 
(en) Earth, Wind & Fire på AllMusic
Fylkesvei 5860

Fylkesveg 5860 går mellom Helland og Skare i Sande kommune. Veien er 7,6 km lang (utenom fergestrekningene).
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv6.


== Kommuner og knutepunkter ==

 SandeHellandsvegen 

Kommunal vei Hellandsvegen fra Helland til Vågane (0,7 km)
VågeNøresande 

KorsnesetSandshamna 

SandshamnHaugevegen 

GløsenMyrevegen 

Voksevegen 

 Fv5862Fylkesvei 5862 fra Voksa fergekai til Kvamsøya Ferge fra Voksa fergekai
 Vanylven
 til Åram fergekai


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5860
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Lille Kamøya

Lille Kamøya er ei ubebodd, berglendt øy i Hammerfest kommune i Troms og Finnmark. Lille Kamøya ligger nord for den større Kamøya og Sørøya.
Lille Kamøya har Norges største toppskarvkoloni. Øya og sjøområdet like rundt øya er vernet som Lille Kamøya naturreservat.


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus: Lille Kamøya naturreservat
Gyachung Kang

Gyachung Kang er verdens femtende høyeste fjell, 7952 moh. Det er det høyeste fjell i verden som ikke er over 8000 meter, noe som gjør at det er langt mindre kjent og ettertraktet som klatremål enn fjellene som når over den magiske grensen på 8000 meter.
Gyachung Kang ligger på grensen mellom Nepal og Tibet, i fjellkjeden Mahalangur Himal, som er en del av Himalaya.
Fjellet ble første gang besteget 10. april 1964 av en japansk ekspedisjon.


== Se også ==
Liste over verdens høyeste fjell
Mahalangur Himal

Mahalangur Himal er en fjellkjede på grensen mellom Nepal og Tibet. Den er en del av Himalaya, og fire av verdens seks høyeste fjell ligger her: Mount Everest, Lhotse, Makalu og Cho Oyu.


== Se også ==
Liste over verdens høyeste fjell
Ian McCulloch

For den britiskfødte skuespilleren, se Ian McCulloch (skuespiller)Ian McCulloch (født 28. juli 1971 i Preston) er en engelsk snookerspiller.
McCulloch ble profesjonell i 1992, men har enda ikke vunnet en rankingturnering. Under VM i 2004 kom han til kvartfinalen og året etter tapte han semifinalen mot Matthew Stevens. Han har vært i to finaler i rankingturneringer British Open i 2002 og Grand Prix i 2004.
I verdensmesterskapet 2007 slo han regjerende verdensmester Graeme Dott i første runde, men tapte i neste runde for Anthony Hamilton.
Den høyeste rankingen han har oppnådd er nummer 16 i sesongen 2005/2006.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ian McCulloch – CueTracker
Abelfondet

Niels Henrik Abels minnefonds viktigste funksjon er å finansiere Abelprisen og arrangementet rundt prisutdelingen. I statuttene for Abelfondet står det at i tillegg til Abelprisen og tilhørende arrangementer, skal fondets avkastning benyttes til tiltak overfor barn og unge.
Inkludert i aktiviteter som Abelfondet støtter, er opptil to Abelsymposier hvert år, hvor temaet kan velges bredt innen ren og anvendt matematikk. Det gis også økonomisk støtte til Abelkonkurransen, KappAbel og getSmart. Abelfondet bidrar dessuten til to andre matematikkpriser; Holmboeprisen til matematikklærere eller et matematikkmiljø i norsk grunnskole og videregående skole, og Ramanujanprisen som blir gitt til unge matematikere fra utviklingsland.
Abelfondet arrangerer sammen med Norsk matematisk forening det årlige Abelsymposiet.Abelfondet er nedlagt (en gang mellom 2016 og 2020) og Abelprisen finansieres direkte over statsbudsjettet. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Abelfondets nettsted
Kongseik ungdomsskole

Kongseik ungdomsskole er en ungdomsskole på Lørtejordet på Eik i Tønsberg kommune i Vestfold. Skolen hadde i 2018/2019 253 elever fra tettstedene Eik, Klokkeråsen, Barkåker og Jareteigen. Rektor er Lars Rasmussen Theting som ble ansatt i 2021.
Kongseik ungdomsskole består av ett bygg med gymnastikksal og tre undervisningsbygg bundet sammen med gangbruer i glass. Da skolebygget ble utlyst som arkitektkonkurranse, kom det 45 påmeldinger. Konkurransen ble vunnet av det svenske arkitektfirmaet White arkitekter fra Malmö som tegnet skolen. Bygget ble påbegynt i 2005 og tatt i bruk høsten 2006. Byggekostnadene lå da på drøyt 100 millioner kroner. Bygget har kapasitet til å motta 369 elever.
Kongseik ungdomsskole overtok elevene fra gamle Kjelle ungdomsskole som ble nedlagt i 2006.
Ikke langt fra skolen ligger Kongseik barnehage. I nærheten ligger også tidligere Kongseik daghjem og skole, en interkommunale spesialskole som ble vedtatt nedlagt i 1993. Virksomheten Tilrettelagt arbeid ble samlet der i 2005 og er idag et arbeids- og aktivitetssenter for personer med ulik grad av funksjonshemming.


== Eksterne lenker ==
Kongseik ungdomsskoles hjemmesider
Kristian Seip

Kristian Seip (født 24. juni 1962) er en norsk matematiker. Han er professor i matematikk ved NTNU.
Han mottok doktorgrad i matematikk fra NTNU i 1988 (veiledet av Henrik Hermann Martens) og mottok året efter ESSO sin forskningspris på 25 000 kroner for grunnforskning i matematikk. Seks år etter ble han professor samme sted. Innvalgt i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og Det Norske Videnskaps-Akademi er han også.


== Verv ==
Abelkomitéen, leder siden 2006
Norsk matematisk forening, styreleder 2003–07


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Kristian Seip i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Kristian Seip i BIBSYS
Hjemmeside hos NTNU
Hylsepreparering

Hylsepreparering er en prosess hvor man gjør klar tomhylser til slik at de kan brukes til å lade nye patroner.
Prosessen gjøres i flere trinn:
Først rengjøres hylsen for å fjerne kruttrester, sot og eventuell anløping. Rengjøring kan gjøres med børste og såpevann, men vanligvis benyttes en trommel eller vibrerende kammer fylt med knust valnøttskall, maiskorn eller et tilsvarende abrasjonsmiddel.
Tennhetten fjernes. Med boxer-hetter gjøres dette vanligvis ved å støte tennhetten ut av hysebunnen fra innsiden ved hjelp av et dertil egnet verktøy. Et eget spesialredskap må til for å fjerne brukte berdan-hetter, for eksempel ved bruk av vann under høyt trykk på innsiden av hylsen eller ved å slå nytt hull til boxer-hetter.
Noen hyser må også «trimmes» ved å korte dem litt i lengde, særlig hvis hylsen har blitt skutt og ladet om mange ganger. Dette skjer fordi metallet i hylsen under avfyring blir utsatt for høyt trykk og former seg etter kammeret, og patronspillet gjør da at hylsen øker litt i lengde.Når tomhylsen er ren blir den presset til ønskelig form ved hjelp av spesialverktøy. En ladepresse med korrekte dier er nødvendig. En trenger ulikt verktøy til ulike hylser.


== Referanser ==
Silda (Loppa)

Silda (nordsamisk: Sildi) er ei ubebodd øy i Loppa kommune i Troms og Finnmark. Øya ligger mellom Bergsfjorden og Sandlandsfjorden. Den har et areal på 43,18 km².Silda er ei fjellrik øy, og høyeste topp er 628 meter over havet.Den indre delen av øya heter Sildsporen. Bergsfjorden, er en gammel sildefjord og øya het i gammel tid Silden. Navnet Silda kommer enten av fisken sild eller dyret sel (kan forekomme på øya).


== Referanser ==
Ladepresse

En ladepresse er et spesialverktøy for å lade patroner. Når privatpersoner lader for hånd kaller man det hjemmelading (engelsk handloading).
Med ladepressen setter man sammen de forskjellige komponentene i en patron, hylse, prosjektil, krutt og tennhette. Kjente produsenter av ladeutstyr er bl.a. Lee, Dillon, Lyman, Hornady og RCBS.


== Typer ==
Det finnes ulike versjoner av presser og de er delt inn etter hvordan de utfører de ulike trinnene i ladeprosessen.
Enkeltstasjon – utfører en operasjon av gangen
Karusellpresse – utfører en operasjon for hver gang man drar i spaken
Progressiv presse – utfører alle operasjoner og setter sammen en patron for hver gang man drar i spaken


== Dier ==
I pressen bruker man dier, som er en type form som utfører en oppgave.
Kalibreringsdie – retter opp hylsen og støter ut den brukte tennhetten
Ekspanderdie – utvider hylsmunningen slik at prosjektil kan entres, og på enkelte festes kruttmål på denne.
Kuleisetterdie – setter prosjektilet på plass og klemmer (krymper) denne fast
Fabrikkrympdie – klemmer hele hylsen, brukes bl.a der ekstra krymp trengesMan trenger også hylseholder for å holde på hylsen


== Se også ==
Trykktesting av ammunisjon til skytevåpen
Overtrykksammunisjon
Eksplosiv patron


== Referanser ==
Fylkesvei 6234

Fylkesveg 6234 går mellom Geitnes og Kleive i Molde.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 406.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Molde
Røviklivegen 
Osvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6234
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Showtalk

Showtalk er et norsk humorprogram og talkshow med Trond Kirkvaag som gikk på NRK1 i 2000 og 2002. Her inviterte Kirkvaag kjente nordmenn til sitt «showtalkstudio». Sammen skulle de lage et uhøytidelig familieprogram, der gjestene også fikk mulighet til å velge moro-innslag fra situasjoner de selv mente var moromme. Til gjengjeld måtte enkelte av dem finne seg i å bli parodiert. I tillegg var det mange sketsjer med Marianne Krogness, Kjetil Kooyman og Øivind «Raymon» Johannessen (som figuren Raymon). Det var ingen sendinger i 2001. Sesong to ble kjørt uten gjester. Det ble gjensyn med klassiske figurer som «Jacob Winche-Lanke» fra Montebello og «Skræmmer'n», begge introdusert i programmet Trotto Libre. Første sesong gikk på lørdagskvelder, mens siste sesong gikk på torsdagskvelder.Første sesong hadde et seersnitt på over én million, mens andre sesong hadde et snitt på 560 000.Et utdrag av første sesong var Norges bidrag til Montreux-festivalen.


== Gjester ==
Blant gjestene var Annbjørg Lien, Valgerd Svarstad Haugland, Yngve Hågensen, Thorbjørn Jagland, Toralv Maurstad, Bjørn Dæhlie, Vegard Ulvang og Thorvald Stoltenberg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Showtalk på Internet Movie Database 
(no) Showtalk hos Filmfront
Fylkesvei 6014

Fylkesveg 6014 går mellom Syltebøen og Øverås ferjekai Molde kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 192.


== Kommuner og knutepunkter ==

 MoldeSyltebøvegen 

Frisvollvegen 

Neråsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6014
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Prinsesse på prøve

Prinsesse på prøve er en amerikansk film fra 2001 i sjangeren komedie. Originaltittel er The Princess Diaries.


== Handling ==
Sjenerte Mia Thermopolis (Anne Hathaway) savner det meste. Selvsikkerhet, utstråling, kjæreste – alt glimrer med sitt fravær. Men en dag dukker hennes ukjente farmor Clarisse Renaldi (Julie Andrews) opp med en sjokkerende nyhet. Clarisse er dronning – og Mia er en vaskeekte prinsesse. Hun kan arve tronen til det søkkrike fyrstedømmet Genovia. Over natten forandrer det meste seg.


== I rollene ==
Julie Andrews som Clarisse Renaldi, Mia's bestemor som er regjerende dronning av Genovia
Anne Hathaway som Mia Thermopolis, tronarving og prinsesse av Genovia
Héctor Elizondo som Joe, Clarisse's sikkerhetssjef og Mia's limousinesjåfør
Heather Matarazzo som Lilly Moscovitz, Mia's eksentriske og sosialt dyktige venninne
Mandy Moore som Lana Thomas, En populær cheerleader som mobber Mia og alle andre på skolen
Caroline Goodall som Helen Thermopolis, Mia's kunstneriske mor
Robert Schwartzman som Michael Moscovitz, Lilly's eldre bror som har romantiske følelser for Mia
Erik von Detten som Josh Bryant, en populær, egoistisk student som blir forelsket i Mia
Patrick Flueger som Jeremiah Hart, en venn av Mia og Lilly en håpefull musiker
Sean O'Bryan som Patrick O'Connell, Mias engelsklærer som begynner å date Helen
Sandra Oh som Geraldine Gupta, assisterende rektor på Mias skole


== Eksterne lenker ==
(en) Prinsesse på prøve på Internet Movie Database 
(no) Prinsesse på prøve hos Filmfront 
(sv) Prinsesse på prøve i Svensk Filmdatabas 
(da) Prinsesse på prøve i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Prinsesse på prøve på Allociné 
(nl) Prinsesse på prøve på MovieMeter 
(en) Prinsesse på prøve på AllMovie 
(en) Prinsesse på prøve på Turner Classic Movies 
(en) Prinsesse på prøve på Rotten Tomatoes 
(en) Prinsesse på prøve på Metacritic 
(no) Omtale og seerkommentarer hos VG
(no) Omtale hos NRK filmpolitiet
Muspilli

Muspilli (Das Muspiellied) er et gammelhøytysk kristelig dikt som skriver seg fra 800-tallets Bayern. Begynnelsen og slutten mangler, trolig fordi de 103 bevarte linjene ble skrevet i margen på en annen tekst.Diktet er skrevet med bokstavrim og en håndskrift som utmerker seg ved sin skjønnhet og klarhet. Det er tilegnet unggutten Ludwig, Ludvig den tyske, som senere ble konge under samme navn. Muspilli er sannsynligvis dikterens betegnelse på en grusom djevel.
Diktet fremstår som en fortolkning av dommedag som en kamp om sjelene mellom himmelske og djevelske makter, avsluttet med en verdensbrann - et kristent ragnarok.Diktet beretter om verdens ende og sjelens skjebne etter døden. Det ses likhetspunkter med ragnarok som skildret i Edda. Menneskene formanes til god og kristelig oppførsel her på jorden, og ender med et «ve!» over dem som må brenne i den evige ild mens de forgjeves anroper Gud om hjelp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Muspilli, Store norske leksikon
Originaltekst og dansk oversettelse med kommentarer av Niels Matthias Petersen, heimskringla.no