Bladfotinger

Bladfotinger (Branchiopoda) er en stor gruppe (ofte fremstilt som egen klasse) av rekeliknende krepsdyr som hovedsakelig lever i ferskvann eller brakkvann - noen få arter lever i saltvann, og utgjør der en viktig bestanddel av dyreplanktonet, for eksempel flere slekter av vannloppene. Kroppslengden er vanligvis 1 – 10 cm. Bladfotingene er delt inn i hovedgruppene «Phyllopoda» og «tusenbeinkreps», og det finnes over 900 beskrevne arter.
Mange bladfotinger lever i midlertidige vann og pytter, hvor eggene kan overleve lange tørkeperioder. De har evnen til å formere seg gjennom parthenogenese, dvs vekst fra ikke-befruktede egg. Eggene kan klekkes i vann og larvene brukes da ofte som mat i akvarium. Bladfotinger spiser ved å enten virvle opp materiale i vannet, eller skrape biologisk materiale av steiner eller havbunn. Noen av artene fanger andre levende organismer, blant annet de muslingrekene som lever i havet.
De vanligste tusenbeinkrepsene (Anostraca) er Artemia, og hele gruppen har langstrakt kropp uten hodepanser og svømmer på ryggen. Arten Lepidocaris rhyniensis er fossil, og ble første gang funnet i lag fra Devon i Skottland. Gruppen av skjoldkreps (Notostraca) er sjeldnere, de har bredt hodepanser, og kan gjøre stor skade på rismarker. Gruppen av vannlopper (Cladocera) har uleddet panser på bryst og hale, men ikke på hodet, og ben bare på bakdelen. De dominerer planktonmengden i ferskvann, er ofte bare 1–3 mm lange og maksimalt 18 mm, og de artene som kan svømme gjør det ved å bevege antennene. Noen få arter lever i saltvann. Den vanligste slekten av Cladocera er Daphnia. Gruppen av muslingreker (Conchostraca) har leddet panser som dekker hele kroppen, og har ben langs hele bryst- og bakkroppen. De lever bare i ferskvann.Av gruppen er det observert fem arter i ferskvann i Skandinavia av Sarsostraca, og noen mulige arter i Østersjøen av Cladocera. Sistnevnte omfatter en Haplopoda-art av slekten Leptodora, nemlig Leptodora kindti som lever i både Norge, Danmark, Sverige og Finland. En rekke arter av Eucladocera finnes i Skandinavia, men denne undergruppen regnes ikke lengre til bladfotingene.


== Morfologi ==
Bladfotingene kjennetegnes blant annet ved at bakpartiet (abdomen) er delvis eller helt sammenvokst med brystet (thorax). Antallet ben er varierende, men ofte er de svært tynne og tallrike. Benene kan i visse tilfeller brukes til gassutveksling som en slags primitive gjeller. De viktigste kjennetegn er:
To par følehorn, et større og et mindre (antennuler).
Ben på brystet er bladformet (phyllopoder).
Hodet (cephalon) har 5 segmenter.
Brystet (thorax) har inntil 32 segmenter.
Bakpartiet (abdomen) har som regel ikke ben
Kan ha omsluttende hodepanser


== Taksonomi ==
Taksonomien til krepsdyrene er komplisert og under regelmessig revisjon ettersom ny innsikt vinnes. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Bladfotingene ble før ca 2013 inndelt i fire grupper: «tusenbeinkreps» (Anostraca), «skjoldkreps» (Notostraca), «vannlopper» (Cladocera), og «muslingreker» (Conchostraca). Den forrige inndelingen fulgte av Martin og Davis, og Catalogue of Life..
Etter en omfattende revisjon er bladfotingene (2016) delt inn i to underklasser: «bladfotinger» (Phyllopoda) med undergruppene «skjoldkreps» (Notostraca) og «muslingreker» (Doplostraca), og videre underklasse tusenbeinkreps (Sarsostraca) med undergruppe Anostraca. Biologene bak WoRMS-databasen har systematisert de to nye underklassene, og dette vises nedenfor for å illustrere deres systematikk.
Siden Conchostraca ikke var monofyletisk er den i den nyeste systematikken (2016) fjernet som gruppe, og undergruppene er stort sett inkludert innenfor  Diplostraca. WoRMS-systematikken er brukt nedenfor for å illustrere både ny og gammel systematikk (utdødde grupper merket med †):

Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse bladfotinger (Branchiopoda)
Underklasse bladfotinger (Phyllopoda)
Incertae sedis
† Slekt Cryptocaris Barrande, 1872
† Slekt Dithyrocaris
Orden skjoldkreps (Notostraca, Triopsidae)
Slekt spisskjoldkreps (Lepidurus) - 10 arter
Familie Triopsidae Keilhack, 1909 
Slekt «rumpetrollreker» Triops - 6 arter
Orden Diplostraca
Ikke akseptert underorden muslingreker (Conchostraca) - tidligere gruppe
Ikke akseptert underorden Eucladocera - tidligere underorden
Underorden Laevicaudata
Familie Lynceidae - 1 slekt, 1 art
Slekt Lynceus O.F. Müller, 1776
Underorden Onychocaudata
Infraorden Cladoceromorpha
Infraorden vannlopper (Cladocera)
Parvorden Anomopoda
Familie Bosminidae Baird, 1845 - 1 slekt, 4 arter
Familie Chydoridae  Stebbing, 1902 - 15 slekter, 22 arter
Slekt Acroperus Baird, 1843
Slekt Alona Baird, 1843
Slekt Biapertura Smirnov, 1971
Slekt Chydorus Leach, 1843
Slekt Disparalona Fryer, 1968
Slekt Eurycercus Baird, 1843
Slekt Graptoleberis G.O. Sars, 1862
Slekt Leydigia Kurz, 1875
Slekt Monospilus G.O. Sars, 1861
Slekt Paralona Sramek-Husek, Straskraba & Brtek, 1962
Slekt Parvalona Van Damme, Kotov & Dumont, 2005
Slekt Peracantha Baird, 1843
Slekt Picripleuroxus Frey, 1993
Slekt Pleuroxus Baird, 1843
Slekt Pseudochydorus Fryer, 1968
Familie Daphniidae  Straus, 1820
Slekt dafnier (Daphnia) O.F. Müller, 1785
Slekt Scapholeberis Schoedler, 1858
Slekt Simocephalus Schoedler, 1858
Familie Eurycercidae  (usikker)
Slekt Camptocercus Baird, 1843 (usikker)
Familie Ilyocryptidae  Smirnov, 1971
Slekt Ilyocryptus G.O. Sars, 1861
Familie Macrothricidae  Norman & Brady, 1867 - 2 slekter, 3 arter
Slekt Macrothrix Baird, 1843
Slekt Neothrix Gurney, 1927
Familie Moinidae  Goulden, 1968
Slekt Moina Baird, 1850
Parvorden Ctenopoda
Familie Holopediidae  G.O. Sars, 1865
Slekt Holopedium Zaddach, 1855
Familie Pseudopenilidae  Korovchinsky & Sergeeva, 2008
Slekt Pseudopenilia Sergeeva, 2004
Familie Sididae  Baird, 1850
Slekt Diaphanosoma Fischer, 1854
Slekt Latona Straus, 1820
Slekt Penilia Dana, 1852
Slekt Sida Straus, 1820
Parvorden Gymnomera
Seksjon Haplopoda
Familie Leptodoridae Lilljeborg, 1861
Slekt Leptodora Lilljeborg, 1861
Seksjon Onychopoda
Familie Cercopagididae  Mordukhai-Boltovskoi, 1968
Slekt Bythotrephes Leydig, 1860
Slekt Cercopagis G.O. Sars, 1897
Familie Podonidae  Mordukhai-Boltovskoi, 1968 - 8 slekter, 17-25 arter
Familie Polyphemidae  Baird, 1845
Slekt Polyphemus (O.F. Müller, 1785)
Infraorden Cyclestherida
Familie Cyclestheriidae  Sars G.O., 1899 - ferskvann, ukjent antall arter
Slekt Cyclestheria (usikker)
Slekt Paracyclestheria (usikker)
Infraorden Spinicaudata - ferskvann
Familie Cyzicidae  Stebbing, 1910
Slekt Cyzicus Audouin, 1837
Underklasse tusenbeinkreps Sarsostraca
Orden tusenbeinkreps (Anostraca)
Familie Artemiidae – 1 slekt, 9 arter


=== Taksonomi før 2013 ===
Nedenfor gjengis eldre taksonomi fra før 2013, med angivelse for enkelte grupper hvordan de ble behandlet etter den nye systematiseringen.

Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse bladfotinger (Branchiopoda)
Orden skjoldkreps (Notostraca) - beholdt som orden
Slekt spisskjoldkreps (Lepidurus) - 10 arter
Familie Triopsidae Keilhack, 1909 
Slekt «rumpetrollreker» Triops - 6 arter
Orden tusenbeinkreps (Anostraca) - beholdt som orden, innenfor underklasse Sarsoctraca
Familie Artemiidae – 1 slekt, 9 arter - beholdt
Familie Branchinectidae – 1 slekt, 45 arter - usikker
Familie Branchipodidae – 5 slekter, 35 arter - usikker
Familie Chirocephalidae – 9 slekter, 81 arter - usikker
Familie Parartemiidae – 1 slekt, 13 arter - usikker
Familie Streptocephalidae – 1 slekt, 56 arter - usikker
Familie Tanymastigidae – 2 slekter, 8 arter - usikker
Familie Thamnocephalidae – 6 slekter, 62 arter - usikker
Parafyletisk gruppe muslingreker (Conchostraca) - 5 familier - opphevet, overført til orden Diplostraca
Orden Cyclestherida Sars, 1899 - flyttet til infraorden Cladoceromorpha
Familie Cyclestheriidae Sars, 1899 
Slekt Cyclestheria
Slekt Paracyclestheria - opphevet
Orden Laevicaudata Linder, 1945 - beholdt som underorden innenfor orden Diplostraca
Familie Lynceidae Baird, 1845  - beholdt
Slekt Lynceiopsis - opphevet
Slekt Lynceus - beholdt
Slekt Paralimnetis - opphevet
Orden Spinicaudata Linder, 1945
Familie Cyzicidae Stebbing, 1910 - 4 slekter
† Familie Eosestheriidae Zhang & Chen, 1976 - 2 slekter
† Familie Euestheridae Defretin, 1965 - 1 slekt
Familie Leptestheriidae Daday, 1923 - 5 slekter
Familie Limnadiidae Baird, 1849 - 6 slekter
† Familie Palaeolimnadiidae Tasch, 1956 - usikker, 1 slekt
Orden vannlopper (Cladocera) Tasch, 1956 - 80 slekter, 400 arter - beholdt som infraorden under orden Diplostraca
Underorden Anomopoda Stebbing, 1902
Familie Bosminidae Baird, 1845
Familie Chydoridae Stebbing, 1902
Familie Daphniidae Straus, 1820
Slekt Ceriodaphnia Dana, 1853
Slekt dafnier (Daphnia) - ferskvann O. F. Müller, 1785
Underfamilie Moinidae
Slekt Moina - 18 arter
Familie Gondwanotrichidae Van Damme et al., 2007
Slekt Gondwanothrix - 1 art Van Damme, Shiel & Dumont, 2007 
Macrotrichidae Norman & Brady, 1867
Underorden Ctenopoda Sars, 1865
Familie Holopediidae Sars, 1865
Familie Pseudopenilidae Korovchinsky & Sergeeva, 2008
Slekt Pseudopenilia - 1 art Sergeeva, 2004
Familie Sididae Baird, 1850
Underorden Onychopoda Sars, 1865
Familie Cercopagididae Mordukhai-Boltovskoi, 1968
Slekt Bythotrephes
Slekt Cercopagis
Familie Podonidae Mordukhai-Boltovskoi, 1968
Familie Polyphemidae Baird, 1845
Slekt Polyphemus - 2 arter O. F. Müller, 1785
Underorden Haplopoda Sars, 1865
Familie Leptodoridae Lilljeborg, 1900
Slekt Leptodora Lilljeborg, 1861


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bladfotkreps – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Bladfotkreps i Encyclopedia of Life 
(en) Bladfotkreps i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Bladfotkreps hos Artsdatabanken 
(sv) Bladfotkreps hos Dyntaxa 
(en) Bladfotkreps hos Fauna Europaea 
(en) Bladfotkreps hos Fossilworks 
(en) Bladfotkreps hos ITIS 
(en) Bladfotkreps hos NCBI 
(en) Kategori:Branchiopoda – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Branchiopoda – detaljert informasjon på Wikispecies http://www.dinopets.no - FAQ info om bladfotkreps også kalt Triops.