jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fjelberg

Fjelberg er en tidligere selvstendig kommune i Hordaland fylke. I 1965 ble den en del av Kvinnherad kommune.


== Historikk ==
Fjelberg  ble opprettet som Fjeldberg formannskapsdistrikt i 1837. I 1855 ble Fjelberg (3 587 innbyggere) slått sammen med Eid (1 207 innbyggere) til den nye Fjelberg kommune. I 1865 ble Vikebygd sogn (1 062 innbyggere) skilt ut fra Fjelberg og slått sammen med Finnås (2 227 innbyggere) til Sveen (Sveio) kommune. 1. januar 1898 ble en del av Stord med 117 innbyggere overført til Fjelberg kommune. 1. juli 1916 ble Ølen (1 715 innbyggere) skilt ut fra Fjelberg som egen kommune. Fjelberg hadde etter fradelingen 1 926 innbyggere.
1. januar 1965 ble Fjelberg slått sammen med Kvinnherad, det meste av Varaldsøy og deler av Skånevik til den nye Kvinnherad kommune. Fjelberg hadde ved sammenslåingen 2 308 innbyggere.
Fjelberg kirke er en langkirke i tre fra 1722. den ligger på Fjelbergøya.

		


== Eksterne lenker ==
Oppslagsordet «Fjeldberg» i Salmonsens konversationsleksikon (1919)
Fjelberg prestegard
Royal Courts of Justice

Royal Courts of Justice (også kalt Law Courts) er en bygning i London som huser Appelldomstolen for England og Wales (Court of Appeal of England and Wales) og Overretten for England og Wales (High Court of Justice of England and Wales). Bygningen ligger på Strand i London. Den har kuppel, og ble ferdigstilt i 1881.
Shahadah

Shahāda (arabisk شهادة) er islams trosbekjennelse. Den bekjenner troen på den éne gud Allah og på Muhammed som Allahs profet. Resitering av trosbekjennelsen er en av islams fem søyler. Det å fremsi bekjennelsen høyt foran minst to muslimske vitner regnes som en offisiell erklæring om at man er muslim.

latinisert arabisk form: Lā 'ilāha 'illā llāha wa Muhammadun rasūlu llāhi.
norsk: «Det finnes ingen Gud unntatt Allah, og Muhammed er Hans profet».En variant av denne trosbekjennelsen inngår i adhan – bønneropet som ropes ut før hver av de fem bønnetidene:

ashadu an la ilaha illa llah (to ganger)
wa-ashadu anna Muhammada r-rasul Allah (to ganger)Trosbekjennelsen står også skrevet på flagget til en rekke muslimske land. Den eldste kjente oversettelse av trosbekjennelsen er en gresk versjon fra al-Walid Is tid, 705–715.


== Forskjeller ==
Enkelte Sufi-grupperinger nevner også tidligere profeter nevnt i koranen, blant annet Jesus i trosbekjennelsen.


== Norsk oversettelse ==
Det finnes flere oversettelser av trobekjennelsen til norsk:

Det finnes ingen Gud unntatt Allah, og Muhammad er Hans sendebud.
Jeg bekjenner at det ikke er noen gud uten Gud og jeg bekjenner at Muhammad er hans profet
Jeg bevitner at det finnes bare en guddom Allah og jeg bevitner at Muhammad er hans sendebud
Jeg bevitner at det er ingen guddom utenom Allah og at Muhammad er hans sendebud
Jeg bevitner at det er ingen guddom utenom Allah og at Muhammad er hans budbringer
Allah er den eneste Gud; Mohammad er Allas budbringer/sendebud.
Det er ingen gud foruten Allah og Muhammed er hans Profet.
Det er ingen annen gud enn Gud! Og Muhammed er hans profet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Shahada – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Trikolor

Trikolor («tre farger») betegner et flagg med tre farger plassert i horisontale eller vertikale striper. I enkelte land er det vanlig å referere til flagget som «trikoloren». Det er i en del tilfeller plassert et heraldisk merke, et emblem eller annet symbol på flagget. I disse tilfellene er det midt i flaggduken eller i øverste hjørne ved stangen, som er den foretrukne plassering for merket. 
Trikolorer er særlig vanlig i kontinental-Europa (alle landene i «Kjerne-Europa» har en trikolor som flagg). Også i Afrika har mange land trikolorer, da ofte i de panafrikanske fargene rødt, gult, grønt (eventuelt svart).


== Opprinnelse ==
Nederlands flagg er den første trikolor, og har sitt opphav i det nederlandske opprør mot Spania som startet i 1568.
Frankrikes flagg fra revolusjonstiden, var ikke den første, men er en av de mest kjente trikolorer. Dagen etter stormen på Bastillen ble kong Ludvig 16. overtalt til å trekke tilbake troppene fra Paris og Versailles for å unngå borgerkrig. Nasjonalforsamlingen sendte en delegasjon på 88 mann til Paris for å meddele kongens beslutning, som ble mottatt med jubel. Som et bevis på båndet mellom Paris og kongehuset, skulle Nasjonalgarden fremover bære en kokarde i hvitt, blått og rødt, med fargene hentet fra kongehusets (Bourbon) hvite fanefarge plassert mellom de blå og røde fargene fra Paris' byvåpen. Slik ble Trikoloren skapt.Trikolorer, uansett farger, ble opprinnelig sett på som et revolusjonært symbol og som samlingsmerke for liberale og demokratiske ideer. Både Irlands, Italias og Tysklands trikolorer føyer seg historisk inn i dette bildet.
Flagg med tre farger plassert på annen måte, som f.eks. Norges flagg, kalles vanligvis ikke trikolorer i våre dager. Heller ikke tofargede flagg med tre striper, slik som Østerrikes eller Latvias flagg, kalles trikolorer.


== Europeiske trikolorer ==
Andorras flagg (med emblem)
Armenias flagg
Aserbajdsjans flagg (med emblem)
Belgias flagg
Bulgarias flagg
Estlands flagg
Frankrikes flagg
Kroatias flagg (med emblem)
Irlands flagg
Italias flagg
Litauens flagg
Luxembourgs flagg
Moldovas flagg (med emblem)
Nederlands flagg
Romanias flagg
Russlands flagg
Serbias flagg
Slovakias flagg (med emblem)
Slovenias flagg (med emblem)
Tysklands flagg
Ungarns flagg


== Afrikanske trikolorer ==
Elfenbenskystens flagg
Etiopias flagg
Gabons flagg
Ghanas flagg
Guineas flagg
Kameruns flagg
Malawis flagg
Malis flagg
Nigers flagg
Senegals flagg
Sierra Leones flagg
Tsjads flagg


== Litteratur ==
Whitney Smith: Flags through the ages and across the world, McGraw-Hill Book Co,Maidenhead 1975, side 30, 135-139, 340-341 m.fl.


== Referanser ==
Sportsklubben Træff

Sportsklubben Træff er et idrettslag fra Molde, hovedsakelig med tilhold i byens vestlige deler. Herrelaget i fotball spiller i 2022 i 2. divisjon, etter en sesong av de sjeldne i Norsk-Tipping ligaen. Klubbens store bragd var seieren over Stabæk på Nadderud i 3. runde i NM 2000. Klubbens damelag i fotball har de siste årene spilt i 2. divisjon.
Klubben ble stiftet 1. oktober 1924 og driver i dag med fotball og håndball, der de inntil nylig har stilt lag i tredjedivisjon håndball for kvinner og andredivisjon fotball for menn. Boccia er også et tilbud i klubben. Tidligere drev klubben også med ski og sykkel. Klubbfargene er hvite trøyer, grønne bukser og hvite strømper. Klubben har ca. 1 000medlemmer, og er den nest største klubben i Molde.Træff har bygd hallen Træffhuset for håndball, klatring og fotball like ved Reknesbanen nordvest for Molde sentrum. Træffhuset eies riktignok pr. 2022 av Molde Kommune og driftes av Molde Eiendom. 


== Tabellen ==


== Spillere med bakgrunn i Træff ==
Christian Gauseth
Fredrik Solberg
Tina Wulf Eikeland
Tommy Eide Møster
Kai Røberg
Bernt Hulsker
Simon Markeng
Jahn Ove Wiik
Øyvind Gram


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Reknesbanen - Nordic Stadiums
Sportsklubben Rival

Sportsklubben Rival (stiftet 19. september 1939) er et idrettslag fra Årø i utkanten av Molde. Klubben har grupper for fotball, håndball og ski, og er moderklubb for kjente idrettsnavn som Birgitte Sættem, Ragnhild Mowinckel og Andrine Flemmen. Klubbfargene er rød trøye, blå skjorts og rød strømper. 
Rival har egen gressbane for fotball på Årø i Molde som blir kalt Rivalbanen. I 2010 ble Årølia kunstgressbane åpnet i forbindelse med den 17. Rivalcupen. Årølia kunstgressbane er den eneste kunstgressbanen med fulle internasjonale mål i fylket sammen med Color Line Stadion.Rival har også Norwaycupgull fra Norway Cup 2019 i G13-klassen. Laget ble ledet av Øystein Risan og Trond Brændø.


== Fotball ==
A-laget i fotball for herrer spiller 2013-sesongen i 5. divisjon, etter å ha rykket ned fra 4. divisjon i 2012.


== Spillere med bakgrunn i Rival ==
Bendik Hareide
Knut Olav Rindarøy
Knut Anders Fostervold
Ronald Wenaas
Birgitte Sættem


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
Rival Fotball
Ashmore

Ashmore er en liten landsby og et verdslig sogn i distriktet North Dorset i den nordøstlige delen av grevskapet Dorset, England. Den ligger ved Cranborne Chase, omkring 8 km sør for Shaftesbury og 32 km sørvest for Salisbury. Landsbyen består av en kirke og drøyt 80 små stenhus, mange av dem med stråtak. Den ligger over 200 moh., og er den høyest beliggende landsbyen i Dorset. Landsbyen er sentrert rundt en sirkulær dam og består av en kirke og flere steinhus, mange med stråtak. Dammen, angelsaksisk mere, er hva som har gitt landsbyen dens opprinnelige navn, Ashmere, siden forvansket til Ashmore. 
Ved folketellingen i 2011 hadde sognet en befolkning på 188 innbyggere.Landsbyen ligger ved den romerske veien mellom Bath og Badbury Rings, og man mener at dammen kan ha hatt en spesiell betydning, muligens som kultsted, i romersk tid. Det lå antagelig en bosetning der i denne perioden, selv om navnet den er kjent under, som forklart over, er av senere angelsaksisk opprinnelse.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Pitt-Rivers, Michael (1968): Dorset. London: Faber & Faber.
Taylor, Christopher (1970): The Making of the Dorset Landscape. London: Hodder & Stoughton.


== Eksterne lenker ==
(en) Ashmore – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

«Ashmore» Arkivert 3. mars 2016 hos Wayback Machine., The Dorset Page
Vejle

Vejle er en by og tidligere kjøpstad i Vejle kommune på Syd-Jylland i Danmark, og er administrasjonssenter for Region Syddanmark. Regionens Regionsråd møtes også i Vejle. Med sine 52 449 innbyggere (2013) er byen Danmarks 9. største by.
Bynavnet «Vejle» ble i middelalderen skrevet Wæthlæ, Wæthel, Wedel hos Huitfeldt og andre steder Vedle, trolig av vejle, som er eldre dansk for en grunn fjord. Forklaringen skal være byens beliggenhet ved et våtmarksområde, som man i vikingtiden kunne krysse på Ravningebroen. Byen ble første gang nevnt i 1256. Eldste kjente kjøpstadsrettigheter er fra 1327.Fra 1970 til 1. januar 2007 var Vejle kommunesenter i gamle Vejle kommune, og sete for administrasjonen og amtsrådet i det nå oppløste Vejle amt.


== Vennskapsbyer ==
Vejle er vennskapsby til

 Baja, Ungarn
 Mostar, Bosnia-Hercegovina
 Sankt Michel, Finland (siden 1946)
 Jelgava, Latvia
 Molde, Norge (siden 1946)
 Borås, Sverige (siden 1946)
 Schleswig, Tyskland (siden 1977)


== Demografi ==


== Referanser ==
Hard bop

Hard bop (eller også hardbop) er en jazzstil. Den er en videre utvikling av bebop etter 1950 med en sterkt drivende rytmikk. Her blir elementer fra cool jazz, soul,  blues og delvis også afrikansk musikk forent. 
Typisk for denne stilen er modal improvisasjon, utviklet av Miles Davis og John Coltrane. Dette innebærer at en modal skala blir brukt som grunnlag når melodiene for solospillet skal dannes. De forsøkte dermed å befri seg fra de fastlagte strukturene og harmoniprogresjonene i bebopen.
Dette førte til en 'hardere' måte å spille på, dvs. stilen er noe strengere, mindre leken enn bebop. De tradisjonelle elementene fra de nevnte stilretningene ble videreutviklet til de tekniske grensene var nådd. En undersjanger er soul jazz som er oppbygd enda strengere.
Et typisk album er Kind of Blue av Miles Davis, det er et særdeles vellykket eksempel på modal improvisasjon.


== Viktige musikere ==


=== Trompet ===
Nat Adderley, også kornett
Benny Bailey, også flygelhorn
Clifford Brown
Donald Byrd, også flygelhorn
Ted Curson
Miles Davis
Kenny Dorham
Bill Hardman
Freddie Hubbard, også flygelhorn
Thad Jones, også kornett, flygelhorn
Booker Little
Blue Mitchell, også kornett
Lee Morgan
Art Farmer Også flygelhorn
Woody Shaw


=== Trombone ===
Curtis Fuller
Slide Hampton
Jimmy Knepper
Julian Priester


=== Saksofon ===
Julian Cannonball Adderley, alt
John Coltrane tenor, alt, sopran, fløyte
Benny Golson tenor
Dexter Gordon tenor, sopran
Gigi Gryce alt
Yusef Lateef tenor, obo, fløyte, horn
Jackie McLean alt
Charles McPherson alt
Hank Mobley tenor
Sonny Rollins tenor, sopran
Wayne Shorter tenor, sopran
Harold land Tenor
Phil Woods Alt


=== Piano ===
Walter Davis Jr.
Kenny Drew
Tommy Flanagan
Red Garland
Wynton Kelly
Mulgrew Miller
Horace Silver
Richie Powell
Bobby Timmons
Hank Jones
Duke Pearson
Sonny Clark


=== Bass ===
Pepper Adams
Paul Chambers
Jymie Merritt
Charles Mingus, også piano
Wilbur Ware
Doug Watkins
Reggie Workman
George Morrow
George Duvivier
Sam Jones


=== Trommer ===
Art Blakey
Roy Haynes
Elvin Jones
"Philly" Joe Jones
Dannie Richmond
Max Roach, også perkusjon
Art Taylor
Lex Humphries
Louis Hayes


=== Gitar ===
Kenny Burrell
Jimmy Bruno
Wes Montgomery
Grant Green
René Thomas
Joe Pass


== Andre ==
Bobby Hutcherson, vibrafon
Jimmy Smith orgel


== Kilder ==
(no) Hard bop i Store norske leksikon
Shaftesbury (andre betydninger)

Shaftesbury kan vise til:

Shaftesbury, by i Dorset, England
Shaftesbury, by i Vermont, USA
Shaftesbury Avenue, gate i London, England
Shaftesbury Hotel, hotell i London, England
Shaftesbury Theatre, teater i London, England
Jarl av Shaftesbury, engelsk adelstittel
Den gule keiser

Den gule keiser eller Huang Di (kinesisk: 黃帝, pinyin: Huáng Dì) er en legendarisk kinesisk hersker og kulturell helteskikkelse som sies å være alle kineseres stamfar. Han skal ha blitt født der dagens Xinzheng i Hunan nå er.
Som en av De tre opphøyede keisere og fem konger skal Den gule keiser ha hersket fra 2696 til 2598 f.Kr. Legenden om hans tilbaketog vestover under krigen mot den østlige keiser Chī Yóu ved slaget ved Zhuōlù betraktes som startpunktet for det han-kinesiske folk. 
Blant alt Den gule keiser skal ha utrettet, er også utviklingen av prinsippene for tradisjonell kinesisk medisin. Nèijīng (Den gule keisers medisinale foretegnelse) skal angivelig ha blitt til i samarbeid med hans lege Qí Bó.  Moderne historikere mener imidlertid at den ble kompilert på grunnlag av en rekke eldre kilder av en lærd som levde i brytningstiden mellom Zhou- og Han-dynastiene, mer enn 2000 år senere.
Ifølge legenden var det Den gule keisers hustru Leizu som lærte kineserne å veve silke fra silkeormene, og hans historiker Cang Jie som skal ha skapt de første kinesiske skrifttegn. 


== Litteratur ==
Anne Birell: Chinese Mythology. Johns Hopkins University Press, 1993. ISBN 0-8018-4595-5
Trygve Løtveit: Den gule keiser, og andre historiske fortellinger fra det gamle Kina. Huitfeldt, 1995
Muhammad W.G.A. Schmidt: Die Medizin des Gelben Kaisers. Konzepte und Therapien für Körper und Geist in der Traditionellen Chinesischen Medizin, Viademica-Verlag Berlin, 2008, ISBN 978-3-937494-48-7
Messe (katolsk)

Messen er Den katolske kirkes viktigste form for gudstjeneste. Den inkluderer i motsetning til andre gudstjenesteformer feiring av nattverden. Det er variasjoner i oppbygning og liturgi mellom de forskjellige særkirker og mellom messer for forskjellige formål.


== Den romerske messen ==
Den romerske messen, også kjent som den latinske messen ettersom den tidligere bare ble feiret på latin, er Den romersk-katolske kirkes grunnleggede form for messe. Den består av to hoveddeler: Ordets liturgi og nattverdens liturgi. Den første delen består av lesninger fra Bibelen, salmer, preken og foreskrevne bønner, mens den andre delen består av nattverdsfeiringen. Under messer ved f.eks. bryllup og begravelser, legges elementene som er spesielle for denne typen feiring inn i den første delen. 
Fram til 1969 ble messen feiret på latin, men etter det andre Vatikankonsil ble det åpnet for messer på det lokale språket. Dette har nå blitt den helt dominerende formen, selv om det fortsatt er en del kirker hvor man feirer messe på latin. Det er også mange steder vanlig å framsi eller synge visse elementer, som trosbekjennelsen og Fadervår, på latin mens resten av tekstene er på folkespråket.


=== Messens faste ledd ===
Messen har en del faste ledd som alltid skal være med, selv om innholdet i disse varierer med den liturgiske kalender og andre omstendigheter.
Leddene som ikke varierer kalles Ordinarium (blant annet Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Fadervår, Agnus Dei, utsendelse), mens tekster som veksler med den liturgiske kalenderen hører til Proprium.
En del elementer er forbeholdt messer på festdager og høytider, inkludert søndager. Det er også enkelte anledninger hvor man har flere elementer, som sekvenser og ekstra lesninger.
Innledende riter

Åpningsbønn
Korstegn
Syndsbekjennelse
Kyrie eleison
Gloria in excelsis (fest og høytid)
KirkebønnOrdets liturgi

Første lesning
Salme
Annen lesning (fest og høytid)
Hallelujavers (i fastetiden: Evangelievers)
Evangelielesning
Preken
Credo
ForbønnerNattverdens liturgi

Offertorium
Eukaristisk bønn
Fadervår
Fredshilsen
Kommunion
Avslutningsbønn
Evt. kunngjøringer
Velsignelse
Utsendelse (Ite, missa est)


== Brudemesse ==
Brudemesser er bryllup hvor det feires gudstjeneste med nattverd. Dette er den vanligste formen for vigselsseremoni i Den katolske kirke, men det er også mange som velger en vigsel uten messe. Dette er spesielt vanlig ved blandede ekteskap, der den ene parten ikke kan motta nattverd. 


== Rekviemmesse ==
En rekviemmesse er en begravelsesseremoni med nattverdsfeiring. Dette er en meget vanlig form for begravelsesseremoni i katolsk tradisjon, men det er også mulig å gjennomføre begravelser uten nattverd. 


== Eksterne lenker ==
(en) Mass (liturgy) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mass (liturgy) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Messens enkelte deler
Talgje

Talgje (gammelnorsk Tolga) er en øy i Finnøy kommune i Rogaland, med et areal på 4 km².
For å skille Talgje fra Nord-Talgje, en av Sjernarøyane, blir øyen også kalt Sør-Talgje. På denne øyen ligger Talgje kirke, en steinkirke fra middelalderen.


== Naturforhold ==
Talgje er relativt flat, og mesteparten av øya er brukt til jordbruksformål. Rikt jordsmonn og godt lokalklima gir en frodig vegetasjon. Til tross for at mye av øya er oppdyrket finnes det en ganske stor bestand av rådyr.


== Historie ==
Øya har trolig vært befolket langt tilbake. I 1992 ble det gravd ut et hus fra folkevandringstida på øya. Det er også kjent funn fra bronsealder, og en fallos-stein fra jernalderen kan tyde på at øya har vært et religiøst senter i gammel tid. Talgje kyrkje på Gard er en steinkirke i romansk stil datert til ca. 1150. Til litt utpå 1800-tallet stod det ved kirken rester av en grunnmur av et stort hus, dette var muligens en gildehall i middelalderen. I middelalderen var Gard på Sør-Talgje sete for en mektig adelsætt, to av gårdsherrene hadde rang som baron. Den første kjente personen fra denne ætten var baron Gaute Erlingsson (ca. 1220-1288). Her bodde også ridder og riksråd Olav Nilsson, som ble drept i en konflikt med hanseatene i Bergen i 1455.


== Næringsliv ==
Som flere andre øyer i Boknafjorden har Talgje en del gartnerivirksomhet, med omfattende dyrking av tomater i drivhus. Det dyrkes også noe blomster, og landbruk setter også sitt preg på landskapet. Øya har også lakseoppdrett. Ellers er det ganske mange som bor på øya som har sitt arbeide i Stavanger-området.


== Fastlandsforbindelse ==
30. oktober 2009 fikk Talgje fastlandsforbindelse da den undersjøiske Talgjefjordtunnelen (Finnfast) mellom Rennesøy og Finnøy ble åpnet, med en arm til Talgje. Fram til tunnelen ble åpnet gikk det ferje fra Talgje til Hanasand på Rennesøy og Ladstein på Finnøy. Rennesøy er tidligere blitt bundet til Nord-Jæren med de to tunnelene i Rennfast-systemet.
Talgje hadde barneskole for 1.-7. klasse ut 2008, da ble skolen lagt ned og elevene reiser nå til Finnøy for å gå på skole. Det er nå barnehage i de tidligere skolelokalene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Velkommen til Talgje
Talgje Info
Judaberg

Judaberg er et tettsted og administrasjonssenteret i Finnøy kommune i Rogaland. Tettstedet har 885 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger på østsiden av Finnøy. Judaberg har ferjeforbindelse til naboøyene og hurtigbåtforbindelse til Stavanger. Rygjabø videregående skole ligger på Judaberg.


== Referanser ==
Talgje kirke

Talgje kirke ligger på øya Talgje i Stavanger kommune i Rogaland. Den tilhørte fram til reformasjonen den romersk katolske kirke, og siden den norske kirke.
Kirken er fra 1100-tallet og ligger på den største og eldste garden på øya. Gården var sentrum for baron Gaute Erlingssons stormannsætt i middelalderen.
Kirken har et avlangt skip og rektangulært kor med apsis. På korbuen er det et sikksakkornament som er karakteristisk for den normanniske periode. Sørportalen var en rikt dekorert rundbueportal. Portalen ble under restaureringen i 1870 flyttet til det nybygde våpenhuset i vest. Av de originale vinduene er bare de i nordveggen i skipet og de i vestgavelen som er bevart. Alle andre er utvidet og endret.


== Historie ==
Kirken ble sannsynligvis oppført på midten av 1100-tallet og er i romansk-normannisk stil. Det er antatt at den er bygd av steinhuggere fra Stavanger domkirke.Kirken er viet til jomfru Maria. Dette står i et pavebrev fra 1355.


== Interiør ==
Av interiøret fra middelalderen er bare alteret av stein bevart. Altertavlen og prekestolen er arbeider fra 1620 i renessansestil av Lauritz Snekker og Thomas Snekker, og senere malt av Gottfried Hendtzschel i 1634-35.


== Annet ==
Øst for kirken var det tidligere en stor murbygning fra mellomalderen. Denne ble en gang i 1840–1850 brukt til grunnmur i ei løe. En mulig forklaring på hva dette var er at det var rester av et hospital. En lignende bygning er kjent fra Halsnøy kloster i Sunnhordland. I et pavebrev fra 1355 er det nevnt en «veldedig ordning», og dette blir tolket som at det viser til et hospital på stedet.Tidligere var det en runeinnskrift på kirkens sørvegg som omtalte byggingen. Steinene er flyttet på så i dag er kun deler av teksten lesbar. «…ved sin død… til bygning av denne kirke… til opphold med (hus og kost)… til ære, og gav til (det) seks…» Dette er tolket som at en person har gitt midler til byggearbeidet. Over denne teksten har en annen, kanskje en av de første prestene på Talgje, risset inn «Disse runer skrev Eindride Jonsson, og bed for meg».


== Litteratur ==
Øystein Ekroll, Morten Stige, Jiri Havran: Middelalder i Stein bind 1 i serien Kirker i Norge, Oslo 2000, ISBN 82-91399-09-3


== Eksterne lenker ==
(no) «Talgje kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Talgje kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Finnøy kommune: Sehenswertes – Kirchen (tysk)
Stavanger kirkelige fellesråd
Menighetens egen nettside