Joralf Gjerstad

Joralf Gjerstad (født 11. april 1926, død 18. juni 2021), også kjent som «Snåsamannen» eller «Snåsakallen» («Snåsakaill’n»), var en norsk politiker, forfatter og «klarsynt» og helbreder med «varme hender». Det stod strid om han virkelig hadde de evner som han ble tillagt å ha. Gjerstad skrev flere lokalhistoriske bøker, i tillegg til selvbiografier.   


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Gjerstad ble født i enkle kår og fikk bare fem års skolegang. Han kom til verden som nummer seks i søskenflokken på åtte barn. Han arbeidet på Snåsa meieri, og var i 16 år klokker i Snåsa kirke (Den norske kirke). Han var lokalpolitiker, blant annet som varaordfører for Arbeiderpartiet.
Gjerstad fortalte selv at han allerede som barn skjønte at han hadde evner utenom det vanlige. Han sier at det gikk synskhet i slekten hans, og at denne evnen til å se var sterk hos ham selv. I tillegg hevdet han å kunne helbrede folk. Han sa videre at han lenge prøvde å skyve bort evnene som tidvis var tunge å leve med, men som 21-åring og soldat i Tysklandsbrigaden ble han spådd av en eldre kvinne han tilfeldigvis møtte, som mente han ville bli kjent over hele Norge gjennom å hjelpe folk.


=== Ry for påstått helbredende evner, kjendisstatus ===
Siden da behandlet han tusenvis av mennesker gjennom femti år, og det er blitt hevdet at han helbredet mange av dem med sine varme hender og diagnostiserende synskhet.En rekke kjente personer søkte hjelp hos Gjerstad, blant annet skal Petter Northug ha søkt hjelp hos ham per telefon under Tour de Ski i 2009. Bjarne Håkon Hanssen fikk samme år kritikk fordi han som helseminister uttalte at Snåsamannen hadde kurert hans sønn for kolikk i 1997.Gjerstad tilkjennegav et kristent livssyn. Han var gift med Signe Marie Gjerstad fra 1954 frem til hennes død i 2017. De fikk tre barn sammen. 
Joralf Gjerstad mottok Kongens fortjenstmedalje i sølv. Han ble i 2006 utnevnt til årets trønder av NRK Trøndelag.
Høsten samme år sendte NRK en egenprodusert dokumentarfilm om ham med tittelen Kjenner du varmen?.Høsten 2008 utgav Ingar Sletten Kolloen biografien Snåsamannen. Boka ble en bestselger etter få uker, og førte til at Gjerstad ble kjent utenfor Trøndelag. I 2012 kom en bok som kritiserte hans virke: Profeten fra Snåsa av Ronnie Johanson. Forfatteren gikk gjennom spådommene hans, og konkluderte med at han ikke var synsk. Helbredelsene mente han kunne forklares med kroppens selvhelbredende evner, placeboeffekt. I 2014 kom en sterkt utvidet utgave, med hovedvekt på helbredelsene.
Gjerstad avslo å la seg teste av «vitenskapsfolk eller annen ekspertise». Hans evner er derfor ikke påvist utover anekdoter om helbredelser og spådommer. Til tross for at det er anslått at han har behandlet 50 000 personer er det få registrerte tilbakemeldinger på ham i NAFKAMs register for eksepsjonelle sykdomsforløp. Gjennomganger av hans spådommer har vist at han ikke treffer bedre enn hva man kunne forvente av ren gjetning. Norske forskere var skeptisk til ham og til den ukritiske responsen i norsk medier. Den amerikanske skeptikeren James Randi tilbød Gjerstad én million dollar i premie hvis han kunne demonstrere sine evner under kontrollerte forhold.Også hans søster Ingeborg Gaundal var sterkt skepsis til Jordal sine evner.I januar 2016 hadde Margreth Olins dokumentarfilm Mannen fra Snåsa premiere. Ifølge økonomitidsskriftet Kapital, hadde forlag, bokhandlere, forfattere, regissører, filmselskap og kinoer hatt en omsetning på 120 millioner kroner knyttet til merkevaren Snåsamannen. Medisinprofessor Tor K. Larsen, som mente at Joralf Gjerstad hadde «lurt tusenvis av nordmenn trill rundt», tilføyde at han «visstnok ikkje [har] skodd seg økonomisk på kvakksalveriet sitt».Han var en hovedgrunnlegger av Marthe og Joralfs hjelpefond, dom støtter organisasjoner som arrangerer utendørs tilstelninger for folk uføre i Nord-Trøndelag.
Blant emner som opptok ham var emigrasjonen fra Snåsa til Amerika. Forbindelsen mellom Snåsa og St. Olaf College i Minnesota, der en av grunnleggerne, den lutherske presten Bernt Julius Muus, kom fra Snåsa, ble dokumentert av Gjerstad.Han døde 18. juni 2021 på Snåsa sykehjem, i en alder av 95 år. Gjerstad ble begravet fra Snåsa kirke 29. juni 2021.


== Gjerstadhuset ==
Gjerstads barndomshjem, Gjerstadhuset, ble offisielt åpnet for publikum den 23. juni 2012.


== Bibliografi ==
Av GjerstadMinne-bok. Eget forlag, 1980.
«Melk og fløde, ost og smør-" : meieribrukets historie i Snåsa 1888-1988». 1988
Fra krambu til varehus: en handelsforenings liv og lagnad 1878-1889. [Snåsa]: [Snåsa handelslag]. 1990. ISBN 8299212804. 
Snåsninger og andre nordmenn i Vesterled. [Steinkjer]: I kommisjon: Steinkjer bokhandel AS. 1998. ISBN 8299482518. 
sammen med Fridtjof Jørstad: Bernt Julius Muus - grunnlegger av St.Olaf College. Grunnlagt 6. november 1874. 125-års jubileum feiret i år 2000,  2000
Det godes vilje: minner fra liv og virke. Trøndersk Forlag 2004, ISBN 978-82-92305-07-2
Å stå i lyset. Embla Forlag 2006, ISBN 978-82-92577-17-2
Den gode kraften. Gyldendal 2010, ISBN 978-82-05398-97-9
De gode gjerninger. Gyldendal 2012.
Det siste brevet. Kagge 2015.
Evig håp. 2020Om GjerstadArvid Erlandsen. Med varmt hjerte og varme hender! : trollmannen Joralf Gjerstad fra Snåsa. Hojem Trykkeri 2000.
Ingar Sletten Kolloen. Snåsamannen – kraften som helbreder. Gyldendal 2008.
Ronnie Johanson. Profeten fra Snåsa. Religionskritisk Forlag 2012.
Ronnie Johanson. Snåsamannen : Helbredelsene, spådommene, løgnene. Lanser forlag 2014, ISBN 9788273282439


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Snåsamannen i 50 000» Aftenposten 18. november 2008
 Wikiquote: Joralf Gjerstad – sitater