jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sunderland AFC

Sunderland Association Football Club er en engelsk fotballklubb som ble stiftet i 1879, og ble valgt inn i The Football League i 1890 på bekostning av Stoke, de ble dermed den første klubben til å bli valgt inn etter Football Leagues begynnelse i 1888. «The Black Cats», som er kallenavnet til Sunderland, spiller hjemmekampene sine på Stadium of Light i Sunderland. 
Byen Sunderland ligger i den engelske regionen Nordøst-England, drøye to mil sørøst for Newcastle. Sunderland spiller til vanlig med rød-og-hvit stripete drakter og sort shorts, noe de begynte med i 1887. Klubben er for øvrig den siste klubben med stripete drakter som har vunnet den øverste ligaen i England, det skjedde da de vant i 1936.


== Historie ==
Klubben ble profesjonell i 1885, og spilte sin første ligakamp i The Football League mot Burnley den 13. september 1890. Klubben holdt plassen i øverste divisjon til 1958, og proklamerte seg på 50-tallet som den eneste klubben til å ha spilt ligafotball kun i toppdivisjon. De 57 sammenhengende sesongene i toppdivisjonen fra 1890 til 1958 var lenge engelsk rekord, nå bare slått av Arsenal.
Fra 1886 til 1898 var hjemmebanen Newcastle Road. Fra 1898 hadde klubben tilhold på Roker Park. Klubben flyttet til Stadium of Light i 1997. Hjemmebanen har en publikumskapasitet på rundt 49 000.
Klubben rykket sist opp til FA Premier League i 2007.


== Rivaler og supportere ==
Sunderland er bitre rivaler med naboklubben Newcastle United, noe som kommer klart fram i mange av kampsangene og det kjente «Tyne–Wear derby».
I oktober 2007 ble Sunderland-supporterne kåret til de mest høylytte supporterne i Premier League, etter en undersøkelse foretatt på alle stadionene i ligaen.


== Meritter ==
Vinner av 1. divisjon (gammel 2. divisjon): 1995/96 og 1998/99.
Vinner av Football League Championship: 2004/05 og 2006/07.
Vinner av 2. divisjon: 1975/76.
Vinner av 3. divisjon: 1987/88.
Finalist i FA-cupen: 1913 og 1992.
Finalist i Ligacupen: 1985 og 2014.


== Engelske landslagsspillere ==
Siden klubben ble stiftet i 1879 har Sunderland hatt 24 engelske landslagsspillere. Til sammen har disse spilt 93 kamper, og scoret 18 mål for England. I 84 av kampene har spilleren fra Sunderland vært med fra start, og i 2 kamper har det engelske landslaget hatt en kaptein som representerte Sunderland på klubbnivå.


== Managere ==


== Spillerstall ==
Oppdatert 27. september 2022. 


=== Utlånte spillere ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Sunderland AFC – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Klubbside fra BBC
(en) «Oversikt over klubbens resultater i liga og cup». Arkivert fra originalen 1. august 2012. 
(en) Nettsted om Sunderland (RedandWhiteBarmy)
(en) Nettsted om Sunderland (Sunderland Mad)
(en) Nettsted om Sunderland (theStatCat)
(en) Oversikt over engelske landslagsspillere (England Football Online)
(en) Klubbside fra Soccerbase
(no) Hjemmesiden til Sunderlands norske supporterklubb
Sunderland

Sunderland er en industri- og havneby i Tyne and Wear, England. Frem til 1974 utgjorde den et distrikt i Durham, men den ble så innlemmet i City of Sunderland i Tyne and Wear. Den er dermed en by innenfor en annen by, en situasjon som ikke er uvanlig i England. Den er beliggende ved munningen av elven Wear.

I historisk i grevskapet Durham har det vært tre opprinnelige bosetninger på stedet for dagens Sunderland. På nordsiden av elven ble Monkwearmouth en bosetning i 674 da Benedict Biscop grunnla klosteret Monkwearmouth-Jarrow Abbey. På motsatt side av sørbredden ble Bishopwearmouth grunnlagt i 930. En liten fiskelandsby kalt for Sunderland var lokalisert ved munningen av elven, det stedet som i dag kalles East End. Den ble gitt charter i 1179. I århundrenes løp vokste Sunderland til en havn som handlet i kull og salt. Skipsbygging begynte langs elven på 1300-tallet. Ved 1800-tallet hadde havnen Sunderland vokst til at den hadde absorbert Bishopwearmouth og Monkwearmouth.
Sunderland er i dag den trettende største byen i England med et areal på 3874 hektar. I henhold til statistikk basert på tall fra folketellingen i 2001 er 60 prosent av hjemmene i Sunderland storbyområde selveie og med gjennomsnittlig husholdning på 2,4 mennesker. Folketellingen for 2011 har oppgitt 174 286 innbyggere.Tyne and Wear Metro har flere stasjoner i Sunderland og forbinder byen med de andre folkerike byene i området.


== Vennskapsbyer ==
Sunderland har følgende vennskapsbyer:

 Harbin
 Saint-Nazaire
 Washington, D.C.
 Essen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sunderland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sunderland – galleri av bilder, video eller lyd på Commons  Sunderland hos Wikivoyage
Per Sunderland

Per Sunderland (født 9. oktober 1924 i Risør, død 4. juni 2012) var en norsk skuespiller. Han var ansatt på Nationaltheatret fra 1957 til 1994, hvor han spilte i 81 ulike oppsetninger. 
Sunderland ble også brukt i norsk film, og huskes kanskje best i tittelrollen i filmen Hans Nielsen Hauge fra 1961. Sunderland ble utnevnt til ridder av St. Olavs orden i 1994, og var ved sin død gift med skuespiller Lise Fjeldstad. Han var tidligere gift med skuespilleren og instruktøren Merete Skavlan.
Mange forbinder hans mørke og karakteristiske stemme med hørespillene om dr. Jonas Fjeld, en rolle han spilte i mange år.


== Filmografi ==
1996 - Gåten Knut Hamsun  - den eldre Knut Hamsun (film og mini-TV-serie)
1991 - Dødsdansen
1989 - Når den ny vin blomstrer, Arvik
1985 - Adjø solidaritet, Teatersjefen
1985 - Dragens fange, Guttorm
1985 - Galskap!, Bomsen
1985 - Papirfuglen, Stefan Larre
1981 - Julia Julia, Bonden
1980 - Liv og død, Herr Bergmann
1975 - Hedda Gabler (TV), Eilert Lövborg
1966 - Rosmersholm (TV), Johannes Rosmer
1963 - Stompa, selvfølgelig!, Jarle Vik
1961 - Hans Nielsen Hauge, Hans Nielsen Hauge
1960 - Venner
1946 - Englandsfarere, Den navnløse


== Priser (utvalg) ==
1991 - Amandaprisen for beste mannlige hovedrolle i Dødsdansen
1965/66 - Teaterkritikerprisen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Per Sunderland i Store norske leksikon
(no) Per Sunderland i Norsk biografisk leksikon
(en) Per Sunderland på Internet Movie Database 
(no) Per Sunderland hos Sceneweb 
(sv) Per Sunderland i Svensk Filmdatabas 
(en) Per Sunderland hos The Movie Database
Blackburn (andre betydninger)

Blackburn kan vise til:


== Steder i Storbritannia ==
Blackburn, Lancashire, England
Blackburn with Darwen, Lancashire, England
Blackburn, West Lothian, Skottland
Blackburn, Aberdeenshire, Skottland


== Steder i USA ==
Blackburn, Arkansas, USA
Blackburn, Louisiana, USA
Blackburn, Missouri, USA
Blackburn, Nevada, USA
Blackburn, Nord-Carolina, USA
Blackburn, Ohio, USA
Blackburn, Oklahoma, USA
Blackburn, Vest-Virginia, USA
Mount Blackburn (fjell), Alaska, USA]
Blackburn Hills (fjell), Alaska, USA


== Andre steder ==
Blackburn, Victoria, Australia
Blackburn, New Zealand
Blackburn, KwaZulu-Natal, Sør-Afrika
Blackburne Airport, Montserrat


== Annet ==
Blackburn Rovers FC, fotballklubb fra Blackburn i Lancashire
Blackburn with Darwen

Blackburn with Darwen er en enhetlig myndighet i Lancashire, England. Den består av administrasjonsbyen Blackburn, den mindre byen Darwen og den omkringliggende landsbygden. 
Distriktet ble opprettet i 1974 ved at Blackburn, Darwen og deler av landdistriktene Turton og Blackburn ble slått sammen. I mai 1997 fikk det sitt nåværende navn, og 1. april 1998 fikk det status som enhetlig myndighet. Blackburn with Darwen dekker et areal på 137,01 km² og hadde 147 489 innbyggere i 2011.Blackburn with Darwen utmerker seg ved at 19,4 % av befolkningen er muslimer (2004-tall), hvilket er den høyeste andelen i noe vanlig distrikt i England, og tredje høyest dersom man tar med Londons bydeler.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Borough of Blackburn with Darwen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Radialdekk

Radialdekk er dekk for kjøretøy hvor cordlagene (trådlagene) ligger radialt, altså ikke krysser hverandre.  På 1970-tallet gikk de fleste bilprodusenter over til å bruke radialdekk.


== Fordeler og ulemper ==
Fordelene med radialdekk framfor diagonaldekk er:

Bedre veigrep (traksjon), både i svinger og ved akselerasjon og bremsing. Dette kommer av at radialdekket beholder hele anleggsflaten mot veien.
Lengre levetid på grunn av mer stabil slitebane. Et radialdekk kan ha opptil 50 prosent lengre levetid enn et diagonaldekk.
Bilen ruller lettere.  Dette er fordi cordtrådene gnisser mindre mot hverandre. Man kan vente en nedgang i bensinforbruket på opptil 5 prosent.Ulempene er:

Radialdekkene slipper veien mye bråere. Med diagonaldekk får føreren mer varsel før veigrepet slipper, for eksempel i en krapp sving.
I lave hastigheter (under 50 km/t) er radialdekk mindre behagelige, på grunn av den harde slitebanen og de myke dekksidene.
Kjøretøyet blir noe tyngre på rattet i lave hastigheter.


== Litteratur ==
Land Rover Monthly juli 2005: Tyres know how (vedlegg)
Alt om bilen, Det Beste A/S, ISBN 82-7010-036-6
Diagonaldekk

Diagonaldekk er dekk for kjøretøy hvor cordlagene (trådlagene) ligger diagonalt over hverandre.  Denne dekktypen ble mindre brukt på 1970-tallet, og i dag leveres ingen biler med diagonaldekk.
Til å begynne med var vinkelen mellom cordlagene 90 grader, men dette ga dårlig sidestabilitet.  I mange år var vinkelen 45 grader, før den til slutt endte opp på 40 grader.  Dekkene klassifiseres etter hvor mange cordlag det er.  Hvis det står 4 ply på dekket, så besto det av fire lag bomullscord tidligere, mens etter hvert så betød det at dekket består av et antall cordlag som tilsvarer fire lag bomullscord i styrke.


== Fordeler og ulemper ==
Fordelene med diagonaldekk framfor radialdekk er:

I lave hastigheter (under 50 km/t) er diagonaldekk mer behagelige.
Kjøretøyet blir noe lettere på rattet i lave hastigheter.Ulempene er:

Dårligere veigrep, både i svinger og ved akselerasjon og bremsing.  Dette kommer av at diagonaldekket ikke beholder hele anleggsflaten mot veien.
Kortere levetid på grunn av mindre stabil slitebane.  Et radialdekk kan ha opptil 50% lengre levetid enn et diagonaldekk.
Bilen ruller tyngre.  Dette er fordi cordtrådene gnisser mer mot hverandre.  Man kan vente opptil 5% høyere drivstofforbruk.


== Kilder ==
Land Rover Monthly juli 2005: Tyres know how (vedlegg)
Alt om bilen, Det Beste A/S, ISBN 82-7010-036-6
Hasselslekten

Hasselslekten (Corylus) er en slekt i bjørkefamilien.  Det er vanlig å regne slekten til bjørkefamilien, men enkelte forskere velger å plassere hasselslekten (Corylus), humlebøkslekten (Ostrya), agnbøkslekten (Carpinus) og Ostryopsis i en egen familie – Corylaceae (hasselfamilien). Slekten er mest kjent for sine spiselige nøtter. 


== Anvendelse ==
De tynne seige kvisten fra hassel er brukt til flettverk og tønnebånd. Veden brukes også til trekull, som blir av svært god kvalitet.
Nøttene inneholder ca. 60 % olje, 20 % proteiner og en del C-vitaminer. De er blitt brukt både som menneske- og dyreføde, og som råstoff for både såpe- og parfymeproduksjon.


== Tradisjon ==
Hasselen har tidligere hatt betydning som «varseltre»; mange nøtter betød en våt høst og kald vinter, mens få nøtter spådde en tørr høst og mild vinter.


== Litteratur ==
Nedkvitne, Knut og J. Gjerdåker Hegg og hassel i norsk natur og tradisjon


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hasselslekten i Encyclopedia of Life 
(en) Hasselslekten i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hasselslekten hos Artsdatabanken 
(sv) Hasselslekten hos Dyntaxa 
(en) Hasselslekten hos Fossilworks 
(en) Hasselslekten hos ITIS 
(en) Hasselslekten hos NCBI 
(en) Hasselslekten hos The International Plant Names Index 
(en) Hasselslekten hos Tropicos 
(en) Kategori:Corylus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Corylus – detaljert informasjon på Wikispecies
Canonbury stasjon

Canonbury stasjon er en jernbanestasjon i Islington i det nordlige London. Den ligger på North London-linjen, og alle tog fra stasjonen drives av London Overground. Stasjonen ligger i Londons kollektivsone 2.
Tog fra stasjonen går vestover til Richmond upon Thames via Highbury, Camden Town og Willesden, og østover til Stratford via Hackney. Det er normalt fire avganger i timen hver vei, og stasjonen betjener først og fremst pendlere.
Máxima av Nederland

Máxima av Nederland (født Máxima Zorreguieta 17. mai 1971 i Buenos Aires i  Argentina), dronning av Nederlandene, fru van Amsberg er kong Willem-Alexander av Nederlands hustru og dermed Nederlands dronning. 
Hun ble født i Buenos Aires i Argentina, og er datter av Jorge Horacio Zorreguieta Stefanini og hans andre kone, Maria del Carmen Cerruti Carricart. Før hun giftet seg arbeidet hun med investeringer i en bank.
Nyheten om at paret ønsket å gifte seg var kontroversiell. Máximas far var landbruksminister for Jorge Rafael Videla diktatoriske regime (1976–1983). I denne perioden forsvant 10 000–30 000 politisk opposisjonelle i Argentina. Koblingen mellom hans familie og det nederlandske kongehuset ble gjenstand for omfattende debatt.
Statsminister Wim Kok grep inn og meglet i den vanskelige situasjonen, noe han i ettertid har fått mye ros fra begge sider for. Det nederlandske parlamentet gav dispensasjon slik at Willem Alexander kunne gifte seg med en ikke-kongelig kvinne, som også er katolikk, uten at han måtte frasi seg arveretten til tronen. Det ble satt som vilkår at hennes far ikke fikk være med under bryllupet. 
17. mai 2001 fikk hun innvilget nederlandsk statsborgerskap. Dette førte til protester fra den politiske venstresiden, ettersom det i Nederland, som i de fleste andre land, ikke er normalt at statsborgerskap blir innvilget før ekteskap er inngått, og da flere år etter bryllupet. I dette tilfellet måtte man velge mellom å dispensere fra denne regelen, eller å dispensere for kravet om at medlemmer av kongefamilien må være nederlandske statsborgere. Da det var ønskelig at hun var nederlandsk borger før hun eventuelt fødte den neste i arverekken, valgte man den løsningen. 
18. juni 2003 ble det annonsert at hun var gravid, og parets første barn ble født 7. desember 2003 i Haag. Datteren, Catharina-Amalia av Nederland, er nummer en i arverekkefølgen. Hennes andre svangerskap ble annonsert i desember 2004, og deres andre datter, Alexia av Nederland, ble født 26. juni 2005. Deres tredje datter, Ariane av Nederland ble født 10. april 2007.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Máxima på kongehusets offisielle nettside (engelsk)
Harper’s Magazine

Harper's Magazine er et amerikansk tidsskrift for litteratur, politikk og kulturspørsmål. 
Harper's Magazine er basert i New York, og kom første gang ut i 1850. Profilerte forfattere som Mark Twain, Herman Melville, Tom Wolfe og David Foster Wallace har vært blant bidragsyterne til tidsskriftet, såvel som statsledere som Woodrow Wilson, Winston Churchill og Theodore Roosevelt.
Redaktør pr. juni 2005 er Lewis H. Lapham.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Harper's Magazine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Paradigme

Paradigme (gresk παράδειγμα, paradeigma) betyr forbilde, mønster, mønstergyldig eksempel.
Paradigme blir brukt som betegnelse på særlige regler innenfor vitenskapelige disipliner. Den amerikanske vitenskapshistorikeren Thomas Kuhn definerte «paradigme» som de felles, i vid utstrekning uskrevne spilleregler, som samler et forskerkollektiv omkring en bestemt problemløsende, vitenskapelig praksis. Kuhn beskriver den vitenskapelige utviklingen som bestående av ulike faser som leder frem til en brytning mellom etablerte og nye paradigmer, som igjen ender i et paradigmeskifte; en aksept av det nye paradigmet.
Filosofen Michel Foucault brukte begrepene episteme og diskurs i en lignende betydning som paradigme forklart her.


== Litteratur ==
Poul Lübke (red.), Politikens filosofileksikon, Politikens Forlag AS, København 1983
T. S. Kuhn, The Structure of Scientific Revolutions, Univ. of Chicago Pr., Chicago 1962
Bolton Wanderers FC

Bolton Wanderers Football Club er en engelsk fotballklubb. Klubben ble stiftet i 1874, og var en av tolv klubber som startet The Football League i 1888. Bolton har vunnet FA-cupen fire ganger, den fjerde gangen etter to mål av Bolton-legenden Nat Lofthouse. «The Trotters», som er kallenavnet til Bolton Wanderers, spiller hjemmekampene sine på Reebok Stadium i Bolton. Byen Bolton ligger i den engelske regionen Nordvest-England, drøye to mil nordvest for Manchester.
En norsk spiller har spilt for Bolton, det var Daniel Braaten som spilte uten stor suksess mellom juli 2007 og juni 2008.


== Meritter ==
Beste ligaresultat: 3.-plass i 1891/92, 1920/21 og 1924/25.
Vinner av 1. divisjon: 1996/97.
Vinner av 2. divisjon: 1908/09, 1977/78.
Vinner av 3. divisjon: 1972/73.
Finalist i FA-cupen: 1894, 1904 og 1953.
Finalist i Ligacupen: 1995 og 2004.
Finalist i Football League Trophy: 1986.


== Klubbrekorder ==

Største ligaseier: 8-0 mot Barnsley, 6. oktober 1934.
Største cupseier: 13-0 mot Sheffield United, 1. februar 1890.
Største tap: 1-9 mot Preston North End, 10. desember 1887.
Flest ligapoeng i en sesong: 98 poeng, 1. divisjon i 1996/97.
Flest ligamål i en sesong (hele laget): 100 mål, 1. divisjon i 1996/97.
Flest ligamål i en sesong (spiller): 38 mål, Joe Smith i 1920/21.
Flest ligamål for klubben: Nat Lofthouse, 255 mål fra 1946-1961.
Flest ligakamper for klubben: Eddie Hopkinson, 519 ligakamper fra 1956-1970.
Yngste ligaspiller: Ray Parry, 15 år og 267 dager, 13. oktober 1951.
Tilskuerrekord: 69 912 mot Manchester City, 18. februar 1933.


== Spillerstall ==
Oppdatert 29. september 2022.


=== Utlånte spillere ===


== Kjente tidligere spillere ==

 Youri Djorkaeff
 Alex Finney
 Roy Greaves
 Eidur Gudjohnsen
 Fernando Hierro
 Eddie Hopkinson
 Nat Lofthouse
 John McGinlay
 Peter Reid
 Daniel Braaten
 Ivan Campo
 Nicolas Anelka
 Jay-Jay Okocha
 Kevin Davies
  Gary Cahill
 Rob Holding
 Marcos Alonso
 Daniel Sturridge


== Boltons managere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bolton Wanderers FC – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bolton Wanderers Official Homepage
WanderersWays – Unofficial Homepage
Worldwidewanderers – Unofficial Homepage
Bolton Wanderers Mad – Unofficial Homepage
The Wanderer – Unofficial Fanzine
4thegame.com's Bolton Wanderers page
Vestmarka (Oslomarka)

Vestmarka er en del av Oslomarka mot sørvest, som ligger i kommunene Bærum, Asker og Lier. I vest avgrenses Vestmarka av Holsfjorden og Lierdalen. Ringeriksveien/E16 over Sollihøgda danner grensen mot Krokskogen i nord, og det gamle kulturlandskapet langs Isielva og Sandvikselva i vestre Bærum skiller Vestmarka fra Bærumsmarka i nordøst. I sørøst og i sør danner de bratte åssidene ned mot det lavereliggende kulturlandskapet på Lierskogen og i Asker Vestmarkas grense, og skiller Vestmarka fra Kjekstadmarka. 
Vestmarkas høyeste punkt er Kraftkollen (481 moh) nordøst for Tranby, i det sørvestre hjørnet av marka. Fra Kraftkollen går en tydelig åsrygg mot nordøst, med toppene Bøåsen, Furuåsen og Bergsåsen – alle over 400 moh. I forlengelsen av denne åsryggen, på den andre siden av Semsvannet, ligger Skaugumsåsen som Vestmarkas utpost mot sørøst.  
De største vannene inne i Vestmarka er Lille Sandungen, Store Sandungen og Asdøltjern i sør, og Svartvann i nord. I tillegg ligger Stovivannet og Semsvannet i Vestmarkas randsoner  mot øst og sørøst. Både Sandvikselva, Neselva, Askerelva, Åroselva, Lierelva og Drammenselva har deler av sine nedbørsfelt i Vestmarka.
Det meste av Vestmarka er dekket av barskog, med mye gran og innslag av furu på kollene. Fra gammelt av brukte gårdene i bygdene rundt Vestmarka denne skogen aktivt som utmark, til seterdrift, beite, sanking, jakt, hogst, torvskjæring og kølabrenning. Dette gjaldt ikke minst gårdene rundt Semsvannet i Asker, hvor Vestmarka utgjorde en viktig del av driftsgrunnlaget for både storgårder og husmannsplasser. Livet i og rundt Vestmarka er beskrevet og forklart i en serie på tre illustrerte bøker utgitt av Asker og Bærum historielag rundt år 2000, som nå er fritt tilgjengelig på nett i digital utgave fra Nasjonalbiblioteket (se under). 
I dag er Vestmarka et mye brukt utfartsområde for friluftsliv både sommer- og vinterstid, med tilrettelegging fra kommunene, turistforeningen og skiforeningen. Det er en rekke turisthytter og andre serveringssteder i og rundt Vestmarka. 


== Litteratur ==
Grosvold, Olav (1999). Semsvannet – Liv og landskap. Asker og Bærum historielag. ISBN 8299447917. 
Larsen, Jan Martin (2000). Vestmarka – Veifar og vandring. Asker og Bærum historielag. ISBN 8290095082. 
Larsen, Jan Martin (2001). Vestmarka – Seterliv og kølabrenning. Asker og Bærum historielag. ISBN 8290095090. 


== Eksterne lenker ==
Vestmarka på norgeskart.no
Vestmarkas oppslag på ut.no
Skiforeningens presentasjon av Vestmarka i Markadatabasen
Markaloven på lovdata.no, med det offisielle kartet i vedlegg
Wigan Athletic FC

Wigan Athletic Football Club er en engelsk fotballklubb som spiller i League One. Klubben ble stiftet i 1932, og ble valgt inn i The Football League i 1978.  «The Latics», som er kallenavnet til Wigan Athletic, spiller hjemmekampene sine på DW Stadium i Wigan. Byen Wigan ligger i  Nordvest-England, omtrent midtveis mellom Liverpool og Manchester.


== Historie ==
Klubben ble stiftet etter at klubben Wigan Borough gikk konkurs. Wigan Athletic ble dermed det femte forsøket på å få i gang en fotballklubb i byen. Klubben spilte sine hjemmekamper på Springfield Park til 1999/2000-sesongen, da JJB Stadium ble bygget. Springfield Park brukes nå til blant annet reservelagskamper.


== Meritter ==
Beste ligaresultat: Nr. 10 i Premier League i 2005/06.
Vinner av EFL League One (gamle 3. divisjon): 2002/03, 2015/16, 2017/18.
Vinner av 3. divisjon (gamle 4. divisjon): 1996/97.
Beste resultat i FA-Cupen: Vinner i 2012/13.
Finalist i Ligacupen: 2005/06.


== Spillerstall ==
Oppdatert 27. september 2022.


=== Utlånte spillere ===


== Kjente spillere ==
Nathan Ellington
Jason Roberts
Andrew Liddell
Roy Carroll
Lee McCulloch
Leighton Baines
Emile Heskey
Luis Antonio Valencia
Franco Di Santo


== Wigans managere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Wigan Athletic FC – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Klubbside fra BBC
(en) «Oversikt over klubbens resultater i liga og cup». Arkivert fra originalen 3. august 2012. 
(en) Nettsted om Wigan (Ye Olde Tree & Crown)
(en) Uavhengig nettsted om Wigan (Cockney Latic)
(en) Uavhengig nettsted om Wigan (Wiganer Net) Arkivert 8. september 2014 hos Wayback Machine.
(en) Klubbside fra Soccerbase
(no) Hjemmesiden til Wigans norske supporterklubb Arkivert 2. januar 2019 hos Wayback Machine.