Solkraft

Solkraft betegner energi og produksjon av elektrisitet som framkommer ved at solenergien fanges og anvendes til fotovoltaisk produksjon eller som varmeenergikilde for et termisk solkraftverk. Solkraft har vært under utbygging de senere årene, spesielt i Spania og USA, men det er også store potensialer i tropene og spesielt i Sahara. Solkraft er avhengig av stabilt høyttrykk og vil kunne variere med værforholdene. Energiformen er fornybar og forurenser ikke, og solkraft er lite tidkrevende å bygge ut. 


== Bakgrunn og metoder ==
Bakgrunnen for å bruke solen som energikilde er at jordoverflaten mottar omtrent 1400 W / m², målt på en overflate som står normalt på (i en rett vinkel på) solen. Mengden solenergi som treffer Jordens overflate i løpet av 40 minutter er større enn all energien verdens befolkning trenger i løpet av et år. Av den totale energien går omtrent 19% bort i absorpsjon i atmosfæren, og skyer reflekterer gjennomsnittlig 35%.  Vanligvis regner man 1020 W per kvadratmeter ved havoverflaten. Håpet er å bruke denne «gratis» energien i stor skala, og et stort antall solkraftverk er planlagt utbygd de kommende årene.
Som direkte former for solenergi regner man da:

Fotovoltaisk i solceller – sollys treffer en solcelle, også kalt fotovoltaiske (PV) celler, etter effekten som omdanner sollys til elektrisitet (den fotovoltaiske effekt).
Konsentrerende i soltårn – sollys treffer et parabolisk anlegg med speil som samler lyset i én stråle mot et tårn som gir varme for en termisk generator.
Konsentrerende parabolisk traudesign – sollys treffer en trauformet parabol, som konsentrerer varme til et horisontalt rør hvor varmen bæres bort av en krets med væske. Verdens største solkraftverk, Solar Energy Generating Systems, er et slikt anlegg. I Norge har Solarnor vært pionerer i dette arbeidet og selskapet har utviklet teknologier knyttet til polymerer og vann.
Romfart – sollys treffer overflaten på solseilet til et romfartøy, og konverteres direkte til kraft som skyver romfartøyet.
Lys – sollys treffer et speil eller en fiberoptisk kabel, som igjen leder lyset inn i en bygning.


== Solkraftverk ==
Områder som Sahara, Nevada og Saudi-Arabia er meget godt egnet for solkraft. Solkraftverk anlegges ikke bare i tropene og subtropene, men også i industriland i tempererte strøk som Spania, USA og Tyskland. De konsentrerende solkraftverkene har størst elektrisk effekt, inntil 100-300 MW, mens fotovoltaiske kraftverk typisk har en effekt på 30-60 MW. Det planlegges derimot kraftverk helt opp til 1.000-2.000 MW, og Spania er i ferd med å konstruere et stort antall standardiserte, 100 MW-anlegg.


=== Liste over solkraftverk ===
De viktigste solkraftverkene i verden er:


== Solkraftindustri ==
En fotovoltaisk solcelle består av en tynn skive nesten 100 % ren silisium, kalt en wafer. Waferen blir viderebehandlet slik at når den belyses utvikles elektrisitet. Vanligvis er en rekke solceller koblet sammen i et panel, et solcellepanel.


== Se også ==
Termisk solkraft
Solenergi


== Litteratur ==
Harald N. Røstvik: The Sunshine Revolution 1992 ISBN 82-91052-03-4


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk Solenergiforening
Ocean Sun - flytende solkraftverk
AltOmSolvarme – nyheter innenfor solvarme (dansk)