jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
South Northamptonshire

South Northamptonshire er et administrativt distrikt i Northamptonshire i England. Administrasjonssenteret er Towcester. 
Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved sammenslåing av Brackley, Brakcley landdistrikt, Towcester landdistrikt og deler av Northampton landdistrikt. Det meste av distriktet er landsbygd; den største byen er Brackley med omkring 13 000 innbyggere (2005). Distriktet dekker et areal på 634,02 km² og hadde 85 189 innbyggere i 2011.


== Steder i distriktet ==
Abthorpe, Adstone, Ashton, Aston le Walls, Aynho
Blakesley, Blisworth, Boddington, Brackley, Bradden, Brafield-on-the-Green, Bugbrooke
Castle Ashby, Chacombe, Charlton, Chipping Warden, Cogenhoe, Cold Higham, Cosgrove, Courteenhall, Croughton, Culworth
Deanshanger, Denton
Easton Neston, Edgcote, Evenley, Eydon
Farthinghoe
Gayton, Grafton Regis, Grange Park, Greatworth, Greens Norton
Hackleton, Harpole, Hartwell, Helmdon, Hinton-in-the Hedges
Kings Sutton, Kislingbury
Litchborough, Little Houghton
Maidford, Marston St Lawrence, Middleton Cheney, Milton Malsor, Moreton Pinkney
Nether Heyford, Newbottle
Old Stratford, Overthorpe
Pattishall, Paulerspury, Potterspury
Quinton
Radstone, Roade, Rothersthorpe
Shutlanger, Silverstone, Slapton, Stoke Bruerne, Sulgrave, Syresham
Thenford, Thorpe Mandeville, Tiffield, Towcester
Upper Heyford
Wappenham, Warkworth, Weedon Lois, Weston, Whiston, Whitfield, Whittlebury, Wicken, Woodend
Yardley Gobion, Yardley Hastings


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) South Northamptonshire District – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Skarpnäck (bydelsområde)

Skarpnäck er et bydelsområde i Söderort i Stockholm med ca. 40 000 innbyggere. Bydelsområdet omfatter bydelene Bagarmossen, Björkhagen, Enskededalen, Flaten, Hammarbyhöjden, Kärrtorp, Orhem, Skarpnäcks Gård og Skrubba.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Skarpnäck (stadsdelsområde) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Skarpnäck
Skärholmen (bydelsområde)

Skärholmen er et bydelsområde i Söderort i Stockholm med drøyt 31 000 innbyggere. Bydelsområdet omfatter bydelene Bredäng, Sätra, Skärholmen og Vårberg. 


== Eksterne lenker ==
(en) Skärholmen (stadsdelsområde) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(sv) Skärholmen
Spånga-Tensta (bydelsområde)

Spånga-Tensta er et bydelsområde i Västerort i  Stockholm med ca. 34 500 innbyggere og omfatter bydelene Bromsten, Flysta, Solhem, Lundby,  Sundby og Tensta. Det sistnevnte området ble bygd under det såkalte millionprogrammet.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Spånga-Tensta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hjemmesider for bydelsområdet Spånga-Tensta
Vantör (bydelsområde)

Vantör er et tidligere bydelsområde i Söderort i Stockholm med ca. 35 000  innbyggere. Det omfattet bydelene Bandhagen, Högdalen, Örby, Rågsved og Hagsätra.
Hoveddelen av Vantör består av rekkehus som vokste fram i takt med utbyggingen av tunnelbanen i 1950- og 1960-årene. Unntaket er villabydelen Örby, der utbyggingen begynte på slutten av 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet.
1. januar 2007 ble Vantör slått sammen med bydelsområdet Enskede-Årsta, og utgjør i dag bydelsområdet Enskede-Årsta-Vantör.
Älvsjö (bydelsområde)

Älvsjö er et bydelsområde i Söderort i Stockholm med ca. 21 000 innbyggere. Bydelsområdet omfatter bydelene Herrängen, Långbro, Långsjö, Älvsjö, Solberga, Örby Slott og Liseberg.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Älvsjö (stadsdelsområde) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Älvsjö
Östermalm (bydelsområde)

Östermalm er et bydelsområde i Stockholms innerstad med ca. 61 000 innbyggere. Det omfatter bydelene Östermalm, Hjorthagen, Ladugårdsgärdet, Djurgården og Norra Djurgården. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Östermalm (stadsdelsområde) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Östermalm
Wellingborough (distrikt)

Wellingborough er et administrativt distrikt i Northamptonshire i England. Det har navn etter administrasjonssenteret Wellingborough. 
Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved sammenslåing av Wellingborough og Wellingborough landdistrikt. Distriktet dekker et areal på 163,04 km² og hadde 75 356 innbyggere i 2011.


== Steder i distriktet ==
Bozeat
Earls Barton, Easton Maudit, Ecton
Finedon
Great Doddington, Great Harrowden, Grendon
Hardwick
Irchester, Isham
Little Harrowden
Mears Ashby
Orlingbury
Strixton, Sywell
Wellingborough, Wilby, Wollaston


== Referanser ==
Selfors barneskole

Selfors barneskole er en barneskole med adressen Sportsalléen 3, i boligområdet Selfors 3.4 km øst for sentrum av Mo i Rana på Helgeland i Rana kommune. 
Skolen ble opprettet i 1956. Fra 1956 til 1973 holdt skolen til i Sjøforsgata 24. I 1973 flyttet skolen inn i et nytt bygg i Sportsalléen 3, samtidig som den tidligere bygningen ble omdannet til Selfors ungdomsskole.
Ungdomsskolen ble nedlagt 30. juni 2019. Rivingen av skolen var avsluttet i januar 2020.
Rektor ved Selfors barneskole er Frode André Hindrumsen. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
Karstensen, Per (1988). Ranas skolehistorie. Fra sandskriverbord til dataskjerm. Rana Museums- og Historielag. ISBN 82-991575-2-8.
West Lindsey

West Lindsey er et administrativt distrikt i Lincolnshire i England. Administrasjonssenteret er Gainsborough. 
Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved sammenslåing av Gainsborough, Market Rasen, Caistor landdistrikt, Gainsborough landdistrikt og Welton landdistrikt. Hele dette området lå tidligere i grevskapet Lindsey. Distriktet dekker et areal på 1155,72 km² og hadde 89 250 innbyggere i 2011.West Lindsey grenser mot North Lincolnshire og North East Lincolnshire i nord, East Lindsey i øst, Noth Kesteven og Lincoln i sør og Nottinghamshire i vest. 


== Steder i distriktet ==
Cherry Willingham
Gainsborough
Market Rasen
Nettleham
Welton


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) West Lindsey District – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sovjetunionens kommunistiske parti

Sovjetunionens kommunistiske parti (SUKP), russisk Коммунистическая партия Советского Союза (Kommunistitsjeskaja partija Sovetskogo Sojuza, KPSS) var Sovjetunionens statsbærende parti og moderpartiet for den internasjonale kommunistbevegelsen inntil 1960-tallet, da maoismen og eurokommunismen ble selvstendige retninger. Fra før var trotskismen (etter Lev Trotskij) en egen retning i opposisjon til det stalinistiske sovjetiske kommunistpartiet, men uten et internasjonalt sentrum.
På samme måte oppstod titoismen ved bruddet mellom den jugoslaviske kommunistlederen Josip Broz Tito og sovjetlederen Stalin.
SUKP oppstod som en fløy av Det russiske sosialdemokratiske arbeiderpartiet (RSDAP) i 1903, den såkalte bolsjevikfløya under ledelse av Vladimir Lenin. Etter 1912 ble bolsjevikene stadig mer uavhengige av resten av partiet, og opererte i stor grad som eget parti, under namnet RSDAP(b). 
Den 7. november 1917 tok bolsjevikene makta i hovedstaden Petrograd ved et væpna kupp (oktoberrevolusjonen). I 1918 skiftet partiet navn til Det russiske kommunistpartiet (bolsjevikene), RKP (b). Den moderne kommunismen var født som egen politisk retning. Alle partier som ville være med i Den kommunistiske Internasjonalen som ble dannet i 1919, måtte etter 1920 skifte navn og kalle seg «kommunistisk». Det norske Arbeiderpartiet var medlem i Komintern til 1923, men nektet å skifte navn. Mindretallet brøt ut og etablerte Norges Kommunistiske Parti.
Etter borger- og intervensjonskrigen, gikk de kommunistiske sovjetrepublikkene (den russiske, den hviterussiske, den ukrainske, osv.) sammen i Unionen av sosialistiske sovjetrepublikker (USSR/SSSR/Sovjetunionen) i 1922. Fra da av kalte partiet seg Sovjetunionens Kommunistiske Parti (SUKP), på norsk og kalt Det sovjetiske kommunistpartiet.
Partiet ble oppløst i 1991, sammen med staten det skapte. Arvtakeren er Den russiske føderasjons kommunistparti, KPRF. Dette partiet har tidvis hatt stor oppslutning i det etterkommunistiske Russland, fordi mange er blitt skuffet over utviklingen siden Sovjetunionens fall.
SUKPs ungdomsorganisasjon het Komsomol.


== Navn ==
Bolsjevik-fraksjonen vokste frem innenfor RSDAP som en de facto politisk blokk adskilt fra mensjevikene.
Det Russiske Sosialdemokratiske Arbeiderparti ble formelt spillet i 1912. Fra da av var bolsjevikene kjent som RSDAP (bolsjevkene), RSDAP (b). (Russisk: Росси́йская Социал-демократи́ческая Рабо́чая Па́ртия (большевико́в) , РСДРП(б)).
I 1918 tok partiet navnet Russlands Kommunistparit (bolsjeviken). (Russisk:Росси́йская Коммунисти́ческая Па́ртия (большевико́в) , РКП(б)).
I 1925 ble partiet omdøpt til All-Unions Kommunistpartiet (bolsjevikene) (Russisk: Всесою́зная Коммунисти́ческая Па́ртия (большевико́в) , ВКП(б)).
I 1952 ble partiet omdøpt til Sovjetunionens kommunistiske parti.


== Liste over generalsekretærer i Sovjetunionens kommunistiske parti ==


== Se også ==
Politbyrået i Sovjetunionen
Sovjetunionens statsminister
Det øverste sovjet
Västerort

Västerort er et av de tre hovedområdene som Stockholm kommune består av. De to øvrige er Innerstaden og Söderort. Västerort består hovedsakelig av de områdene som i 1916 (daværende Bromma sokn) og 1949 (daværende Spånga sokn og Hässelby Villastads municipalsamhälle) ble inkorporert i Stockholm. Gjennom mindre grenseendringer har bl.a. deler av kommunene Järfälla og Sollentuna kommet til senere.
Västerort består av følgende bydelsområder:

Bromma
Bromma lufthavn
Hässelby-Vällingby
Rinkeby-Kista
Spånga-Tensta
Flintholm

Flintholm er en bydel i Frederiksberg som grenser opp mot Vanløse i Københavns kommune. Tidligere ble Flintholm benyttet av Frederiksbergs gasskraftverk, hvis to store gassbeholdere var et landemerke for området. Flintholm Sygehus lå også i nærheten. I 2004 ble gassverket revet ned (produksjonen opphørte 1964), og bydelen utviklet for kontor- og lagerformål.


== Flintholm stasjon ==

Flintholm er idag mest kjent som et av Danmarks største trafikknutepunkt, og målt i antall passasjerer er Flintholm st. Danmarks tredjestørste stasjon. S-togs-linjene C, H, og F samt Metro-linjene M1 og M2 stopper på Flintholm st., som idag er kjennetegnet ved et 5 000 m² stort glasstak. Ringbanen (linje F) løper nord-syd i gateplan, mens Frederikssundsbanen (linje C og H)  mot Ballerup / Frederikssund og København H og Frederiksbergbanen (linje M1 og M2) mot Nørreport løper øst-vest i første nivå. Det er også en større holdeplass for Movias busser samt taxier på Flintholm st.
Fairbanks North Star Borough

Fairbanks North Star Borough er en bykommune i den amerikanske delstaten Alaska. Det ligger i de sentrale og vestlige delene av delstaten, med grenser til Yukon-Koyukuk Census Area i vest og nord, Southeast Fairbanks Census Area i sørøst og mot Denali Borough i sørvest.
Bykommunens totale areal er 19 280 kvadratkilometer, hvorav 201 km² er vann. Den har 97 581 innbyggere (2010), og administrasjonssenteret er byen Fairbanks.  
Området ble etablert som valgdistriktet Fairbanks i 1958, og omfattet da også den sørlige delen av Southeast Fairbanks Census Area. Det hadde et samlet areal på 60 626 km².I 1964 ble den nordlige delen organisert som en bykommune, og fikk navnet Fairbanks North Star, mens den sørøstlige delen forble uorganisert.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Fairbanks North Star Borough, Alaska – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Øystein Gullvåg Holter

Øystein Gullvåg Holter (født Øystein Gullvåg i 1952) er en norsk sosiolog som har forsket på områder som kjønn og likestilling. Han var ansatt som professor ved Universitetet i Oslo. 


== Yrkesliv ==
Holter startet studier ved Universitetet i Oslo i midten av 1970-årene. I 1980 ble han mag.art. i sosiologi, med sosialøkonomi og sosialantropologi i fagkretsen. Magisteravhandling het Kjønnsmarkedet, som siden ble til boka Sjekking: Kjærlighet og kjønnsmarked (1981), og en historisk artikkel, Mannen som gave (1987). I 1997 ble han dr. philos. ved samme universitet. 
Han startet karrieren med en treårsperiode som selvproletarisert industriarbeider på 1970-tallet. Etter fullført magistergrad ble han i 1980 ansatt som forsker ved Arbeidsforskningsinstituttet (AFI). Her var han frem til han i 2006 tiltrådte stillingen som forskningsleder ved Nordisk institutt for kunnskap om kjønn (NIKK). I 2008 ble han ansatt som professor ved Senter for tverrfaglig kjønnsforskning (STK) ved Universitetet i Oslo. Han gikk av med pensjon i 2020 og har siden vært professor emeritus.Holters forskning har i hovedsak vært på arbeidsliv og familie, kjønns- og likestillingsforskning, økonomisk teori og historisk sosiologi. Han har en mangesidig erfaring med samarbeid med likestillingspolitikere og -administratorer, både i Norge og resten av Norden. Han har skrevet utredninger og rapporter for beslutningstagere og myndigheter og har samarbeidet blant annet med arbeidslivsorganisasjoner og næringslivet. I 1988 utformet han en surveiy for Mannsrolleutvalget, som blant annet viste at mange menn kunne tenke seg å ta omsorgspermisjon dersom de ble fedre. Dette var en nyhet den gang, og bidro til at utvalgets forslag om fedrekvote ble vedtatt av Stortinget i 1993. Han har også forsket på feltet kjønnsbalanse i akademia.Han er medlem av Komiteen for kjønnsbalanse og mangfold i forskning (KIF).


== Familie ==
Øystein Gullvåg Holter er sønn av professor i filosofi Ingemund Gullvåg og professor i psykologi Harriet Hinsch (gift Bog, senere Gullvåg og til slutt Holter). Han har etternavnet Holter fra morens tredje ektemann (fra 1957), psykolog Peter Andreas Holter.


== Bibliografi ==
Ved siden av dr. philos-avhandlingen Gender, Patriarchy and Capitalism – A Social Forms Analysis (1997) har han blant annet skrevet bøkene Can Men Do It? Men and Gender Equality – The Nordic Experience (2003), Menns livssammenheng (medforfatter 1993), Arbeid og familie – en studie av teknologkulturen (1990), og Work Changes Gender (medforfatter, 2005). 
Han har også publisert artikler om blant annet kjønn og vold (A Theory of Gendercide, 2004) og teoriutvikling (Social Theories for Researching Men and Masculinities: Direct Gender Hierarchy and Structural Inequality, 2003).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskningsobjekt: Mannen
Ballerup Idræts forening

Ballerup Idræts forening. Dansk sportsklubb med hjemmebane i Ballerup Idrætsby i Danmark.
Norges Kristelige Student- og Skoleungdomslag

Norges Kristelige Student- og Skoleungdomslag, forkortet NKSS og ofte bare kalt Laget, er en kristen ungdomsorganisasjon som driver arbeid på skoler og studiesteder i hele Norge. Den ble stiftet 12. mars 1924 av blant andre Carl Fredrik Wisløff og Ole Hallesby. Foranledningen var den lange og pågående kirkestriden. Studenter som tilhørte den mer konservative og pietistiske fløyen av Norges kristelige studentforbund brøt ut fordi forbundet hellet mot den liberale teologi.
I Norge er det rundt 200 registrerte skole- og studentlag på ungdomsskoler, videregående skoler og universiteter/høgskoler, med til sammen ca. 3 000 medlemmer. Laget er også en del av den internasjonale lagsbevegelsen International Fellowship of Evangelical Students (IFES). Generalsekretær er Karl-Johan Kjøde. Lagets visjon er: Vi vil gjøre Jesus kjent på alle skoler og studiesteder i Norge, så Han blir trodd, elsket og etterfulgt. Laget er en økumenisk organisasjon med en evangelisk-luthersk forankring.
Lagets arbeid er delt inn i seks regioner: 

Region Nord (Finnmark, Troms, Nordland)
Region Midt-Norge (Sør-Trøndelag, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal)
Region Vest (Sogn og Fjordane, Hordaland)
Region Sør-Vest (Rogaland)
Region Sør (Aust-Agder, Vest-Agder)
Region Øst (Østfold, Akershus, Oslo, Hedmark, Oppland, Buskerud, Vestfold, Telemark)


== Lagets landssekretærer/generalsekretærer ==
Carl Fr. Wisløff (1932-1933)
Hans Høivik (1934-1943)
Olav Egeland (1943-1947)
Sverre Magelsen (1947-1954)
Arthur With (1954-1961)
Leif M. Michelsen (1961-1967)
Einar Solli (1967-1975)
Anfin Skaaheim (1975-1987)
Jens-Petter Johnsen (1987-1998)
Kåre Rune Hauge (1998-2010)
Tor Erling Fagermoen (2011-2015 )
Karl-Johan Kjøde (2016-)


== Lagsbevegelsens litteraturarbeid ==
Laget har gitt ut Credo Studentmagasin fra 1933 og samme år ble også Credo Forlag etablert.


== Litteratur ==
Vidar Kristensen: Lagsfolk – Norges Kristelige Student- og Skoleungdomslag 1924 – 1994


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
The International Fellowship of Evangelical Students (IFES) nettsted (engelsk)
Vanløse

Vanløse er en bydel i København med 37 115 innbyggere pr. 1. januar 2011.
Bydelens utvikling skjøt fart etter at befestningen av København ble oppgitt i 1855, og ble ytterligere interessant for tilflyttere og forretninger etter at jernbanestasjonen ble opprettet i 1898. Etter at Vanløse ble innlemmet i København i 1901, hvor det var 1 010 innbyggere innenfor grensene, ble det utlyst en byplankonkurranse, som i grove trekk har gjort bydelen til hva den er idag. 
Vanløse er Københavns minste bydel, og var frem til 1901 en del av Brønshøj, som sammen med Husum utgjør den nordlige grense. I øst og vest grenser Vanløse opp mot henholdsvis Frederiksberg og Rødovre, og Damhusengen og Damhussøen utgjør en naturlig skillelinje i øst og syd mellom Rødovre og Valby.
I dag fremstår Vanløse som et trafikknutepunkt med god forbindelse til resten av København via S-tog og Metro. I Vanløse bydel ligger S-togstasjonene Vanløse, Islev, Jyllingvej, samt stasjonene Flintholm og Grøndal, som "deles" med Frederiksberg. Således har Vanløse også to metrostasjoner; Flintholm, med overgang til Ringbanen og tog til Ballerup/Frederikssund og Østerport/Klampenborg, og Vanløse, som er endestasjon for metrolinjene M1 og M2.


== Referanser ==
North Lincolnshire

North Lincolnshire er et administrativt distrikt med status som enhetlig myndighet i Lincolnshire i England. Det ligger på sørsiden av Humber, og består for det meste av jordbruksområder på begge sider av elven Trent. Administrasjonssenteret er Scunthorpe. 
Distriktet ble opprettet 1. april 1996. Da grevskapet Humberside ble avskaffet ble distriktene Glanford og Scunthorpe, samt den sørlige delen av Boothferry, slått sammen. Distriktet dekker et areal på 846,31 km² og hadde 167 446 innbyggere i 2011.


== Steder i distriktet ==
Alkborough, Althorpe, Amcotts, Appleby
Barrow Haven, Barrow upon Humber, Barnetby-Le-Wold, Barton on Humber, Bonby, Bottesford, Brigg, Broughton, Burringham, Burton upon Stather
Cadney, Coleby, Crowle, Croxton
Ealand, East Butterwick, East Halton, Eastoft, Elsham, Epworth, Epworth Turbary
Flixborough, Fockerby
Gainsthorpe Garthorpe, Goxhill, Gunness
Hibaldstow, Howsham
Keadby, Kingsforth, Kirmington, Kirton in Lindsey
Manton, Melton Ross, Messingham, Mill Place
New Holland, North Killingholme
Redbourne
Sandtoft, Santon , Saxby All Saints, Scawby, Scunthorpe, South End, South Killingholme, Sturton
Thornton Curtis
Ulceby, Ulceby Skitter
Walcot, West Butterwick, West Halton, Whitton, Winteringham, Winterton, Wootton, Worlaby,  Wrawby,  Wressle 
Yaddlethorpe


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Borough of North Lincolnshire – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rolf Kjøde

Rolf Kjøde (født 1959) er en norsk teolog som var generalsekretær i Normisjon fra 2003 til 2014. Han kom fra en stilling som internasjonal leder i samme organisasjon, og gikk til jobb som leder for Kurs– og oppdragsvirksomheten ved NLA Høgskolen. Kjøde er førstelektor ved NLA og underviser i de teologiske programmene.
Tidligere har han jobbet som rektor ved Lagets Bibel- og Evangeliseringssenter, Hald i Mandal. Før det jobbet han som studentprest i Bergen, også da for Laget.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bilde av Rolf Kjøde
North East Lincolnshire

North East Lincolnshire er et administrativt distrikt med status som enhetlig myndighet i Lincolnshire i England. Administrasjonssenteret er Grimsby. 
Det ble opprettet 1. april 1996, da grevskapet Humberside ble avskaffet, ved at Cleethorpes og Great Gimsby ble slått sammen. Distriktet dekker et areal på 191,84 km² og hadde 159 616 innbyggere i 2011.


== Steder i distriktet ==
Ashby cum Fenby, Aylesby
Barnoldby le Beck, Beelsby, Bradley, Brigsley
Cleethorpes
East Ravendale
Great Coates, Grimsby
Habrough, Hatcliffe, Healing, Humberston
Immingham, Irby upon Humber
Laceby, Little Coates
New Waltham
Old Clee
Scartho, Stallingborough
Waltham, Weelsby, Wold Newton


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Borough of North East Lincolnshire – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Københavns hovedbanegård

Københavns hovedbanegård (kalles også København H og Hovedbanegården) er hovedjernbanestasjonen i København, og et av de viktigste knutepunktene i regionen. Den blir betjent av alle regional- og nasjonale og internasjonale fjerntog på Skjælland, og av alle S-togslinjene unntatt linje F (Ringbanen). Den første stasjonen på stedet ble åpnet 1847, dagens stasjon ble åpnet 1. desember 1911. 
Københavns hovedbanegård skal være den største jernbanestasjonen i Danmark. Den ligger mellom Tivoli, SAS Radisson Royal Hotel og Istedgade. Mye av trafikken på den danske jernbanen går herfra. Reisende med båt fra Oslo med landgang på Dampfærgevej 30 kommer lettest til Hovedbanegården ved å bruke Nordhavn stasjon. 
Stasjonsbygningene ble fredet 31. desember 1983. En omfattende restaurering av bygningen begynte i 2004 og ble fullført i 2008.
Før 2018 finnes det ikke Metro nær hovedbanegården, jernbanepassasjerer kan skifte til Metro på Ørestad stasjon eller Nørreport stasjon.


== Referanser ==


=== Litteratur ===
Flindt Larsen, Morten (1990). Vi mødes under Uret... Glimt af livet på Københavns Hovedbanegård gennem tiden (dansk). Roskilde: bane bøger. ISBN 87-88632-51-2. 


== Eksterne lenker ==
(en) Københavns Hovedbanegård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om Københavns første og andre stasjon
DSBs kjøreplaner
Nørreport stasjon

Nørreport er en større Metro- og jernbanestasjon midt i København sentrum, som også betjenes av S-toget. Nørreport er en travel stasjon i rushtiden. Om en ankommer København i rushet, kan det være lurt å stige av toget på Hovedbanegården. Stasjonen er oppkalt etter den nedrevne byport Nørreport fra 1857.


== Historie ==
Stasjonen ble åpnet 1. juli 1918 som del av tunnelforbindelsen mellom Københavns hovedbanegård og Østerport. De første S-togene stoppet først etter den 15. mai 1934 ved stasjonen. 19. oktober 2002 ble Metro innviet. Den firesporede "gamle" stasjonen, som gikk i retning nord-syd, ble forbundet med den nye med nyanlagt tunnel. Metrostasjonen var til 29. mai 2003 endestasjon for linjene M1 og M2, før strekningen til Frederiksberg ble åpnet. Fra høsten 2011 til 2014 foregår en større fornyelse av Nørreport.


== Metrostasjon ==
Den underjordiske t-banestasjonen Nørreport ligger under den mest kjente Nørreport Station. Stasjonen blir betjent av linjene M1 og M2 av Københavns metrosystem.
Stasjonen ble den 19. oktober 2002 åpnet for den nybygde strekningen Vestamager–Nørreport. Det finnes omstigningmuligheter til flere busslinjer, S-tog og fjern- og regionaltog, og det er en egen oppgang til Torvehallerne. 


== Referanser ==