jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Coulomb

Coulomb (symbol: C) er Det internasjonale enhetssystemets (SI) enhet for elektrisk ladning. Under omdefinisjonen av SI-baseenhetene i 2019, som trådte i kraft 20. mai 2019, er coulomb eksakt 
  
    
      
        
          1
        
        
          1.602176634
          ×
          
            10
            
              −
              19
            
          
        
      
    
    {\displaystyle 1 \over 1.602176634\times 10^{-19}}
   elementærladninger.


== Navn og notasjon ==
Coulomb er oppkalt etter Charles Augustin Coulomb. Som med alle SI-enheter som er oppkalt etter en person, begynner symbolet med store bokstaver (C), men når det er skrevet i sin helhet, følger det reglene for bruk av store bokstaver; dvs. "coulomb" blir kapitalisert i begynnelsen av en setning og i titler, men er ellers med små bokstaver.


== Definisjon ==
SI-systemet definerer coulomb i form av ampere og sekund: 1 C = 1 A × 1 s. Redefinisjonen av ampere og andre SI-baseenheter i 2019 fikset den numeriske verdien til elementarladningen når den ble uttrykt i coulomb, og derfor fikset coulombens verdi når den ble uttrykt som et multiplum av grunnladningen (de numeriske verdiene til disse størrelsene er multiplikative inverser av hverandre). Ampere defineres ved å ta den faste numeriske verdien av elementærladningen e til 1,602176634 × 10−19 coulomb.Dermed er en coulomb ladningen til 6 241 509 074 460 762 607,776 elementære ladninger, hvor tallet er gjensidig av 1,602176634 × 10−19 C. Det er umulig å realisere nøyaktig 1 C ladning, siden det er omdefinert til å inkludere en brøkdel av et heltall, nemlig 6 241 509 074 460 762 607,776 elementære ladninger. Det er ingen måte å lage 0,776 protoner eller elektroner.
I 1873 hadde British Association for Advancement of Science definert volt, ohm og farad, men ikke coulomb. I 1881 godkjente International Electrical Congress, nå International Electrotechnical Commission (IEC), volt som enhet for elektromotorisk kraft, ampere som enhet for elektrisk strøm og coulomb som enhet for elektrisk ladning. På den tiden ble volt definert som potensialforskjellen [dvs. det som i dag kalles "spennings (forskjell)"] over en leder når en strøm på en ampere sprer en watt kraft. Coulomb (senere "absolutt coulomb" eller "abcoulomb" for tvetydighet) var en del av EMU-systemet for enheter. Den "internasjonale coulomb" basert på laboratoriespesifikasjoner for dens måling ble introdusert av IEC i 1908. Hele settet med "reproduserbare enheter" ble forlatt i 1948 og den "internasjonale coulomb" ble den moderne Coulomb.


== Referanser ==
Henry (enhet)

Henry (H) er en avledet SI-enhet for måling av induktans.Formler for utregning av Henry er: H=Wb/A (weber per ampere) og H=Vs/A (volt × sekund per ampere).
Måleenheten er oppkalt etter fysikeren Joseph Henry (1797-1878).
Siemens (enhet)

Siemens (symbol: S) er enheten for elektrisk konduktans, elektrisk susceptans og elektrisk admittans i SI-systemet. Konduktans, susceptans og admittans er gjensidigheten til henholdsvis motstand, reaktans og impedans; derfor er en siemens redundant lik det resiproke av en ohm (Ω−1) og blir også referert til som mho. Den 14. generalkonferansen for mål og vekt godkjente tillegget av siemens som en avledet enhet i 1971.Enheten er oppkalt etter Ernst Werner von Siemens. Som andre SI-enheter oppkalt etter personer, er symbolet med stor bokstav, men navnet på enheten er det ikke. For siemens er dette spesielt viktig å skille det fra sekund, symbol (små bokstaver) s.
Den relaterte egenskapen, elektrisk ledningsevne, måles i enheter siemens per meter (S/m).


== Definisjon ==
For et element som leder likestrøm, er elektrisk motstand R og elektrisk konduktans G definert som

  
    
      
        G
        =
        
          
            1
            R
          
        
        =
        
          
            I
            V
          
        
      
    
    {\displaystyle G={\frac {1}{R}}={\frac {I}{V}}}
  hvor I er den elektriske strømmen gjennom objektet og V er spenningen (elektrisk potensialforskjell) over objektet.
Enheten siemens for konduktansen G er definert av

  
    
      
        
          [
          S
          ]
        
        =
        [
        
          Ω
          
            −
            1
          
        
        ]
        =
        [
        
          A
        
        
          /
        
        
          V
        
        ]
      
    
    {\displaystyle \mathrm {[S]} =[\Omega ^{-1}]=[\mathrm {A} /\mathrm {V} ]}
  hvor Ω er ohm, A er ampere, og V er volt.
For en enhet med en konduktans på én siemens vil den elektriske strømmen gjennom enheten øke med én ampere for hver økning på én volt av elektrisk potensialforskjell over enheten.
Konduktansen til en motstand med en motstand på fem ohm er for eksempel (5 Ω)−1, som er lik 200 mS.


== Bibliografi ==
Becquerel

Becquerel (uttales be-kə-rel, symbol: Bq) er en avledet SI-enhet for aktivitet til en radionuklide og angir antall atomspaltninger eller antall utsendte partikler per sekund. Bequerel-enheten er ekvivalent med inverst sekund, s−1, slik at 1 becquerel = 1 Bq = 1 spaltning per sekund. Aktiviteten oppgis ofte i enheter som kilobecquerel (kBq), megabecquerel (MBq), gigabecquerel (GBq) osv. for måling av radioaktiv forurensning, konsentrasjon av radioaktivt materiale, dosering av radioaktive legemidler med mer.
Måleenheten har sitt navn etter den franske fysikeren Henri Becquerel som sammen med Pierre og Marie Curie mottok Nobelprisen i fysikk i 1903 for arbeidet med oppdagelsen av radioaktivitet.Tidligere ble curie (Ci) brukt som enhet for radioaktivitet. 1 Ci = 37 GBq (37 000 000 000 Bq).


== Tjernobyl-ulykken ==
Ordet becquerel ble i Norge mest kjent etter Tsjernobyl-ulykken i 1986 der atomreaktoren i Tsjernobyl, nord for Kyiv i Ukraina eksploderte og spredte store mengder radioaktivitet, blant annet over Norge.


== Se også ==
Bakgrunnsstråling
Ioniserende stråling
Strålingssyke
sievert


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«10 spørsmål om radioaktivitet i naturen» – Artikkel hos forskning.no.
«Måling av ioniserende stråling» Arkivert 25. mai 2019 hos Wayback Machine. – Artikkel hos Nasjonal digital læringsarena.
Gray (enhet)

En gray (1975) er en måleenhet for absorbert dose, som brukes i ioniserende stråling.Når stråling går gjennom materie avgir den energi. Det er bare den strålingsenergien som blir absorbert i cellene, som kan ha noen virkning og gjøre skade på levende organismer. Mengden av absorbert energi per masseenhet kalles absorbert dose (stråledose), som altså måles i gray. Det har symbolet Gy og ble definert av SI-systemet i 1975. 
Den er oppkalt etter den engelske fysikeren Louis Harold Gray (1905–65) som forsket på hvordan radioaktivitet påvirket biologiske ting.


== Definisjon ==
Når vi måler 1 Gy betyr det at 1 kg av det bestrålte stoffet har absorbert 1 J (joule) stråleenergi. En gray er altså en joule per kg (J/kg) og dermed en SI-enhet avledet fra to av de syv grunnenhetene.
Ved å gange stråledose med en virkningsfaktor får man den biologiske effekt målt i sievert.


== Det gamle "rad" ==
Før 1975 hadde man i det "gamle" CGS-systemet brukt måleenheten rad  1 rad (engelsk: Radiation Absorbed Dose). Den ble i 1953  definert som hvor mye dose som trengs for å få 1 gram materie til å absorbere 100 erg med energi.  Altså er 1 rad = 100 erg per gram.  Siden 1 erg = 10-7 joule er 1 rad = 10-2 J/kg.  Derfor er da 1 Gy = 100 rad. 


== Referanser ==
Sievert

For navnet Sievert, se SivertSievert er en avledet SI-enhet for bestemmelse av biologisk effekt av ioniserende stråling.
Symbolet for sievert er Sv. Navnet kommer fra den svenske fysiker og medisiner Rolf Maximilian Sievert.
Enheten sievert kan uttrykkes ved de grunnleggende SI-enhetene slik:

1 Sv = 1 J/kg = 1 m2·s–2Selv om både gray og sievert begge er J/kg, må disse ikke forveksles. En gray er en måling for hvor mye strålingsenergi som er avsatt i vev. Sievert er et mål for biologisk virkning (effekt) av denne strålingsenergien i et vev. Noen vev er mer følsomme for stråling enn andre, derfor kommer gray ofte til kort. Effektiv dose og ekvivalent dose oppgis i sievert eller millisievert (mSv) som er en tusendels Sv. Å regne om mellom gray og sievert kan være en svært komplisert prosess som avhenger av strålingstype og hvilke organer som blir eksponert for strålingen.
Sievert regnes ut ved å gange stråledosen målt i gray med en virkningsfaktor. Virkningsfaktoren er satt til 20 for alfastråling, 10 for nøytron- og protonstråling, og 1 for beta- og gammastråling. Selv om både beta- og gammastråling har større rekkevidde enn alfastråling, så regnes alfa for å være 20 ganger mer skadelig hvis den befinner seg i kroppen. Dette fordi alfastrålingen er så svak at den ikke kommer seg ut av kroppen, men blir der. Gammastrålingen derimot, kan bare fly rett gjennom – nesten uten å forårsake noe skade i det hele tatt. Grunnen til at alfastrålingen er så farlig inne i kroppen er at heliumkjernene har så mye energi, og de avgir denne energien så fort at energien blir avgitt på et relativt lite område. I tillegg til dette har heliumkjerner mye større masse enn elektronet fra betastrålingen og den elektromagnetiske strålingen fra gammastrålingen.
Fra historiske enheter i dosimetri kan man si at ved stråling fra 1 röntgen (R) i røntgenstråling absorberes 1 rad (radiation-absorbed dose), som har en effekt på 1 rem (roentgen equivalent man).
Altså tilsvarer en Sv 100 rad og 100 rem, og en Gy tilsvarer 100 röntgen.
Kroppens tålegrense før akutt strålingssyke er ved 500 mGy.
Studier har vist at risikoen for å få dødelig kreft øker med 0,004% per mSv.
Katal

Katal er en avledet SI-enhet for måling av katalytisk aktivitet.
Symbolet for katal er kat. Navnet «katal» ble foreslått av ensymkommisjonen i IUB (International Union of Biochemistry) i 1972 som SI-enhet for mål på enzymaktiviteten. Men det ble tatt med i katalogen over SI-enheter først i 1999. Det er anbefalt tatt i bruk av CGPM og andre internasjonale organisasjoner for å erstatte enheten enzymenhet. Denne enheten er fremdeles mer brukt enn katal, særlig innen biokjemi.
Enheten katal brukes ikke for å beskrive raten på en reaksjon. Der bruker man mol per sekund. Den brukes for å beskrive katalytisk aktivitet. Den er særegen for katalysten. 


== Eksterne lenker ==
Unit "katal" for catalytic activity (IUPAC Technical Report) Pure Appl. Chem. Vol. 73, No. 6, pp. 927–931 (2001) [1]
René Dybkær (1. mars 2002). «The Tortuous Road to the Adoption of katal for the Expression of Catalytic Activity by the General Conference on Weights and Measures». Clinical Chemistry. 48 (3): 586–590. PMID 11861460. doi:10.1093/clinchem/48.3.586.
Gray

Gray er engelsk for den akromatiske fargen grå. Gray har flere betydninger:

Gray (enhet) for stråling
Gray-kode, binær kode
Gray County (peker), to fylker i USA
Gray County (Kansas), fylke i den amerikanske delstaten Kansas
Gray County (Texas), fylke i den amerikanske delstaten TexasA Pleasant Shade of Gray, det åttende studioalbumet til bandet Fates Warning
A Pleasant Shade of Gray (video), konsertvideo til bandet Fates WarningBildet av Dorian Gray, roman av den engelske, irskfødte forfatteren Oscar Wilde
D.Gray-man, japansk manga, skrevet og illustrert av Katsura Hoshino


== Personer ==
Gray er et etternavn av skotsk eller irsk opprinnelse og refererer til en rekke personer:

KlanGray (klan), en skotsk klanNavnClifford Grey (1887–1941), britisk film skuespiller og komponist
David Gray (musiker) (f. 1968), engelsk sanger og låtskriver
David Gray (snookerspiller) (f. 1979), engelsk snookerspiller
David Gray (fotballspiller) (f. 1988), skotsk fotballspiller
Edwin «Eddie» Gray (f. 1948), skotsk fotballspiller og fotballtrener
Edgar «Dunc» Gray (1906–1996), australsk syklist
Euphemia «Effie» Gray (1828–1897), hustru til den engelske kunstkritikeren John Ruskin og maleren John Everett Millais
Elisha Gray (1835–1901), amerikansk oppfinner
Felix Gary Gray (f. 1969), amerikansk musikvideo- og filmregissør
George Robert Gray (1808–1872), britisk zoolog
Gilbert T. Gray (1902–1981), amerikansk seiler
Gordon Joseph Gray (1910–1993), skotsk kardinal og erkebiskop
Henry Gray (1827–1861), engelsk anatom (biolog)
John Gray (forfatter) (f. 1951), amerikansk forfatter av boka Men Are from Mars, Women Are from Venus (Menn er fra Mars, kvinner er fra Venus)
John Edward Gray (1800–1875), britisk zoolog
John Stuart Gray (1941–2007), britisk marinbiolog
Julian Gray (f. 1979), engelsk fotballspiller
Kelly Gray, amerikansk plateprodusent og musiker, gitarist i bandet Queensrÿche
Linda Gray (f. 1940), amerikansk skuespillerinne og modell
Louis Harold Gray (1905–1965), britisk fysiker
Michael Gray (f. 1974), engelsk fotballspiller
Paul Gray (1972–2010) amerikansk bassist
Stephen Gray (1666–1736) engelsk amatørastronom
Thomas Gray (1716–1771), engelsk lyriker
Walter de Gray (–1255), engelsk statsmann og erkebiskopNoah Gray-Cabey (f. 1995), amerikansk skuespiller og pianistGray Davis (f. 1942), amerikansk politiker, demokrat
Hubbles lov

Hubbles lov (eller Hubbles–Lemaîtres lov) er en teori som ble presentert av den amerikanske astronomen Edwin Hubble i 1929. 
Hubble regnet i 1929 ut avstanden til 18 galakser ved hjelp av lysstyrkemetoden. Han brukte dopplereffekten til å måle radialhastigheten til de samme galaksene. Hubble oppdaget at galaksene hadde en radialhastighet som er proporsjonal med avstanden. Jo større avstand, jo større radialhastighet.  På matematisk form er loven 

v = H Dder v er radialfarten til en galakse, D er avstanden fra jorda til galaksen, og H er Hubbles konstant (Hubble-parameteren) som i dag er bestemt til

H = (21,7 ± 1,0) km/s per million lysår


== Lovens tilblivelse ==
Selv om hypotesen/loven er blitt tilskrevet Edwin Hubble, ble den først utledet av den belgiske presten og astronomen Georges Lemaître fra hans studier i generell relativitet i en artikkel fra 1927 der han viste at universet er metrisk ekspanderende, og foreslo en hastighetsrate for ekspansjonen, som nå er kjent som Hubbles konstant. To år etter bekreftet Edwin Hubble lovens validitet og fremsatte en mer nøyaktig formel for den konstant som nå bærer hans navn. Hastigheten av objektene ble utledet fra deres rødforskyvninger, hvorav mange var blitt målt tidligere av Vesto Slipher (1917) og knyttet til hastighet av ham.


== Referanser ==


== Se også ==
Big Bang
NextGenTel

NextGenTel AS er et norsk bredbåndsselskap som er heleid av investeringsselskapet Kistefos, og har hovedkontor i Bergen i tillegg til kontor i Oslo. 
Selskapet ble etablert 1. mars 2000, og leverer internett over fiber, trådløst bredbånd og mobilt bredbånd til private husstander og borettslag.
I 2023 hadde NextGenTel en markedsandel på 16,4 prosent av det norske bredbåndsmarkedet.NextGenTel var heleid av det svensk-finske telekommunikasjonsselskapet TeliaSonera frem til desember 2012, da selskapet ble oppkjøpt av Telio. I 2019 ble NextGenTel kjøpt opp av Kistefos.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted  (norsk)
Grenseløs kommunikasjon

Telenors kulturpris - Grenseløs kommunikasjon er en kulturpris som deles ut årlig av Telenor.Prisen ble etablert som en del av selskapets kulturprogram i 1995. Den er på 500 000 kroner og tildeles av en egen jury. Den skal ifølge statuttene gå til en person som har gjort en betydelig innsats innenfor kultur, og kan gå til skapende, utøvende eller formidlende virksomhet innen eller på tvers av flere kunstneriske uttrykksformer.


== Jury ==
Martin Eia-Revheim, prosjektleder,  Sparebankstiftelsen DNB, juryens leder
Lars Saabye Christensen, forfatter
Ingrid Lorentzen, ballettsjef, Den Norske Opera & Ballett
Henrik Mestad, skuespiller
Alexandra Archetti Stølen, festivalsjef, Oslo World
Randi Winnem Due, Vice President, Telenor


== Vinnere ==
1995 — Svein Tindberg, skuespiller
1996 — Wenche Øyen, billedkunstner
1997 — Kjersti Alveberg, koreograf
1998 — Kari Bremnes, sanger, komponist og tekstforfatter
1999 — Torun Lian, forfatter og filmregissør
2000 — Juni Dahr, skuespiller
2001 — Ingvar Ambjørnsen, forfatter Mellom 2002 og 2003 endret Telenor praksis for datering: I pressemeldinger etter 2002 er prisen datert til samme år den utdeles. Tidligere ble prisen datert til året forut for tildeling. Det finnes dermed ingen pristildeling datert 2002.
2003 — Verdensteateret, fri teatergruppe etablert av Lisbeth J. Bodd (1958–2014)
2004 — Ingrid Lorentzen, danser
2005 — Anne Marit Jacobsen, skuespiller
2006 — Det internasjonale barnekunstmuseet
2007 — Marilyn Mazur, jazzmusiker fra Danmark
2008 — Jonas Bendiksen, fotograf
2009 — Liv Ullmann, skuespiller og regissør
2010 — Olafur Eliasson, billedkunstner fra Island og Danmark
2011 — Kringkastingsorkestret, musikk
2012 — Timbuktu (artist), rockemusiker fra Sverige
2013 — Hisham Zaman, regissør fra Kurdistan
2014 — Stian Carstensen, musiker og komponist
2015 — Jo Strømgren, danser og koreograf
2016 — Deeyah Khan, filmregissør og plateprodusent
2017 — Grete Pedersen, dirigent og professor ved Norges musikkhøgskole
2018 — Vanessa Baird, billedkunstner
2019 — Kim Hiorthøy, multikunstner
2020 — Bugge Wesseltoft, jazzmusiker, «for sin evne til å skape nye koblinger mellom ulike sjangre, kulturer og tradisjoner»
2021 — Marvin Halleraker, karikaturtegnert
2022 — Girl in Red, Artist


== Referanser ==
Norman (bedrift)

Norman AS er et norsk IT-selskap, etablert 1. oktober 1984 i Oslo. Selskapets virksomhet er innen datasikkerhet, med produkter for antivirus (viruskontroll), brannmur, antispam, kryptering og antispyware. De har spesialisert seg på proaktive løsninger for sikring av innhold mot ondsinnet programkode (malware), samt etterforskningsverktøy mot det samme. 
Selskapets hovedkontor er i Norge, og dets primærmarkeder er Europa og USA. Normans produkter distribueres både gjennom datterselskaper og via et nettverk av partnere over hele verden.
Høsten 2012 ble Norman ASA splittet i to selskaper: Norman Safeground, som orienterer seg mot privat- og SMB-markedet, og Norman Shark AS, som leverer løsninger rettet mot enterprisemarkedet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Tbilisi

Tbilisi (georgisk: თბილისი t'bilisi [tʰb̥ilisi]) er hovedstaden og den største byen i Georgia. Den ligger ved elva Kura. Selve Tbilisi har 1,15 millioner innbyggere (2010), mens storbyområdet har om lag 1,5 millioner innbyggere.
Byen ble grunnlagt i det 5. århundret Vakhtang I av Iberia, kongen av Georgias forløper, Kaukasisk Iberia. Tbilisi har, med flere avbrudd, vært Georgias hovedstad i nesten 1500 år, og utgjør et viktig industrielt, sosialt og kulturelt sentrum for landet. Ettersom byen befinner seg ved den sørøstlige enden av Europa, nær de viktige handelsrutene mellom øst og vest, har den opp gjennom historien ofte vært et midtpunkt mellom ulike rivaliserende imperier. Tbilisis historie reflekteres i arkitekturen, som er ei blanding av middelaldersk, neoklassisk og sovjetisk stil. Tbilisi har historisk sett vært hjemstedet til folk med ulik kulturell, etnisk og religiøs bakgrunn, men Den ortodokse kirke er i dag den klart største trosretningen.
Viktigste turistattraksjoner i Tbilisi er blant annet Frihetsplassen med Frihetsmonumentet, Rustaveri-avenyen, katedralene Sameba og Sioni, middelalderfestninga Narikala, Operateateret og Georgias nasjonalmuseum.


== Bilder ==

		
		
		


== Klima ==
Den gjennomsnittlige årlige temperaturen i Tbilisi er 13.3 ° C. Januar er den kaldeste måneden med en gjennomsnittstemperatur på 2,3 ° C. Juli er den heteste måneden med en gjennomsnittstemperatur på 24,9 ° C. Dagstidens høyeste temperaturer når 32 ° C eller mer i gjennomsnitt 22 dager i løpet av et typisk år. Den absolutte minimum registrerte temperaturen er -24,4 ° C i januar 1883 og det absolutte maksimumet er 42,0 ° C den 17. juli 1882. Mai er den våteste måneden (gjennomsnittlig 77,6 mm nedbør) mens januar er den tørreste (gjennomsnittlig 18,9 mm nedbør). Snø faller i gjennomsnitt 15-25 dager per år. De omkringliggende fjellene fanger ofte skyene i og rundt byen, hovedsakelig i løpet av våren og høstmånedene, noe som resulterer i langvarig regnfullt og / eller overskyet vær. Nordvestlige vinder dominerer i de fleste deler av Tbilisi gjennom hele året. Sørøstlig vind er også vanlig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ka) Offisielt nettsted 
(en) Tbilisi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) თბილისი – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Klimadata
Klimadata normalerOfficial website
SuperOffice

SuperOffice (tidligere SuperOffice ASA) er et norsk IT-selskap som ble grunnlagt i 1990 av Une Amundsen. Han har internt omdøpt selskapet til «Superland» og omtaler seg selv som «Kongen av Superland».. Une Amundsen gikk bort i 2017 på tjenestereise til Madagaskar.Selskapet leverer Customer Relationship Management-løsninger til bedrifter i Europa, USA, Japan og Australia, og har hovedkontor i Oslo. 


== Børsnotering og delisting ==
Selskapet har vært notert på Oslo Børs med tickeren SUO, og konsernsjef er Gisle Jentoft. I 2008 ble selskapet delistet fra Oslo Børs.


== Merket for god design ==
SuperOffice CRM 5 ble anerkjent med Merket for god design i 2002.


== eJournal ==
I juli 2007 kjøpte SuperOffice ASA alle aksjene av selskapet eJournal. eJournal AS ble startet i februar 1998 i Forskningsparken i Oslo av Anders Kjersem, Trygve Bauer-Nilsen, Karsten Ersland, Christian Løverås og Sverre Hjelm, som tidligere arbeidet for EUnet Norge.
Produktet til eJournal var et webbasert saksbehandlingssystem for å motta, behandle og følge opp henvendelser, oppgaver, prosjekter og arbeidsprosesser, som kobler seg direkte opp mot bedriftens e-postkasser (feks support@, info@) og henter denne e-posten. All kommunikasjon legges i en sentral database, og systemet har funksjonalitet som kvalitetssikrer at alle henvendelser håndteres av rett medarbeider til rett tid. Løsningen har også funksjoner for prosjektstyring og automatisert arbeidsflyt (Workflow).
Systemet ble benyttet av kunder primært i Norge, for administrasjon av kundesentre (Norwegian, Vy og Posten Norge) og for intern IT-Drift/Helpdesk (Troms Kraft, Ernst & Young og Intility). Andre kunder var GAT Soft. 
Idag er eJournal fullstendig integrert i SuperOffice og omtales som modulene kalt «Service» og «Marketing».


== Hugo ==
Selskapet har maskoten Hugo, en ugle.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norske hjemmeside
Offisielt nettsted 
Artikkel om Une Amundsens bortgang
Visma

Visma (forkortelse for Visual management) er et norsk multinasjonalt konglomerat som er leverandør av programvare, outsourcingstjenester, innkjøpsløsninger, butikkdataløsninger, innfordringstjenester samt IT-relatert utviklings- og konsulentvirksomhet. Visma har over har over 11 000 ansatte og rundt 1 million kunder i Europa. Konsernet hadde i 2019 en omsetning på til sammen NOK 16 500 000 000. 
Selskapet ble dannet i 1996, da selskapene Multisoft, SpecTec og Dovre Informasjonssystemer slo seg sammen. I dag består konsernet av de fire virksomhetsområdene: Software Nordic & International, Software Benelux, Custom Solutions og Commerce Solutions.Hovedkontoret ligger på Skøyen i Oslo, og Visma har mer enn 100 kontorer over store deler av Europa. I tillegg har Visma 1 100 forhandlere i Norden og distribusjon gjennom partnere i flere europeiske land.Visma er eid av HgCapital (~54%), GIC (~17%), ICG (~7%), CPPIB (~6%), Warburg Pinucs (~5%), TPG (~3%), Genral Atlantic (~2%) og Vismas ledergruppe (~7%).
Fra 2015 er Visma sponsor for Visma Ski Classics. Fra 2019 er konsernet navnesponsor for det nederlandske skøyte- og sykkellaget Team Jumbo-Visma.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Mega

Mega (symbol M, tilsvarende den greske bokstaven My i stor versjon) er et SI-prefiks i  SI-systemet som representerer 106 eller 1 000 000 (én million). 
Det ble tatt inn i systemet i 1960. Mega kommer fra gresk μέγας, som betyr stor.
I EDB kan mega referere til 1 048 576 (10242 eller 220), i stedet for 1 000 000. Spesielt når det er i bruk som et prefiks til byte, det vil si megabyte, er denne betydningen vanlig. For å fjerne denne tvetydigheten har uttrykket mebibyte blitt foreslått til å bety 220 byte. Dette begrepet er ikke i utstrakt bruk.