Sør-Aurdal

Sør-Aurdal er en kommune i Innlandet fylke. Den grenser i nord mot Nord-Aurdal og Etnedal, i nordøst mot Nordre Land, i øst mot Søndre Land, i sør mot Ringerike og Flå, og i vest mot Nesbyen og Gol. Den var også et prestegjeld i Valdres prosti av Hamar bispedømme.
Kommunen ligger i Valdres, som er et større dalføre og tradisjonelt distrikt i det sentrale Sør-Norge, mellom Hallingdal og nordre del av Land og Ringerike. Kommunens våpenskjold viser en stilisert relikvarium (relikvieskrin), etter modell av skrinet i Hedalen stavkirke.


== Befolkning ==

Folketallet i 2021 var 2 889 innbyggere  og har vært synkende siden den andre verdenskrig da kommunen hadde nesten 4 200 innbyggere.
Sør-Aurdal er oppdelt i fem sokn: Bagn (1 534 innb.), Reinli (433 innb.), Leirskogen (174 innb.), Begnadalen (526 innb.) og Hedalen (751 innb.), i alt 3 418 innbyggere. Folk fra disse bygdene kalles henholdsvis  begninger, reinlinger, skoginger, begnadøler og hedøler eller hedølinger.
Eneste tettsted og kommunesenter er Bagn (627 innb.).


== Språk ==
Fra gammelt av går det en tydelig språkgrense mellom de nordlige og sørlige bygdene i Sør-Aurdal: I Bagn og Reinli snakkes det valdresmål (som er et midtlandsk målføre), og i hovedsak også på Leirskogen, og i kirken og skolen er målformen nynorsk. I Hedalen og Begnadalen derimot snakkes det en dialekt som likner mer på ringeriksmål og andre flatbygdemål, og der blir bokmål brukt i kirke og skole. I tradisjonell dialekt sies det i nordre del av kommunen e, mø, boke, gutatn, jentutn, bjødn, ikkji, mens det i den sørlige delen heter je, vi, boka, guta, jent'n, bjønn, itte (jeg, vi, boka, guttene, jentene, ikke). Men språket i den ytre delen (og delvis Nes i Ådal) har også trekk som skiller det fra Ytre Ådal og Ringerike: I Hedalen og Begnadalen heter det (i tradisjonell dialekt) kjemm, søv, stuggu, ho, kvit, veg, mens det i ringeriksmålet heter kommer, sover, stue, hu, vit, vei.


== Geografi ==
Det ligger flere store innsjøer i kommunen, de største er Aurdalsfjorden (delt med Flå), Nevlingen (delt med Flå) og Strøen (delt med Nes) i Vassfaret, Hølervatnet og Høvren (delt med Nes og Gol) i Vassfaret og Søre Buvatnet i Buvassfaret. Fra Aurdalsfjorden renner Aurdøla ned i Urula som kommer ned bygda Hedalen. Urula renner ut i Sperillen. Fra Hølervatnet renner Hølera ned til Begna ved tettstedet Hølera. Litt lenger mot nordøst i kommunen renner Reina (elv) ned i Begna nord for Bagn.
Elva Hølera, og dalførene Vassfaret og Buvassfaret er varig vernet mot kraftutbygging.
Kommunen og grunneierne ønsker å bygge ut Hølera og NVA har sagt ja til utbygging av den vernede elva uten konsesjonsbehandling.Kommunen er kjent for forskjellige dalfører, blant annet Hedalen og Begnadalen.
Sør-Aurdal inngikk i Oppland fylke inntil sammenslåingen med Hedmark fylke i 2020.


== Etymologi ==
Aurdal er trolig et sammensatt naturnavn, oppstått fra den norrøne forstavelsen aurr og endingen dalr. Aurr kan ha flere betydninger, men henspiller mest sannsynlig til enten væske, fuktighet eller grus, som alle nok har med ei elv å gjøre. Kan hende ble Begna kalt Aura (Gruselva) langt tilbake i tid. I så fall kan Aurdal bety Grusdalen.


== Historie ==
Den 29. november 1805 ble Aurdal prestegjeld ved reskript delt i to gjeld, med virkning fra samme dag, Nord-Aurdal prestegjeld og Sør-Aurdal prestegjeld. Aurdal hadde da bestått av flere sogn siden middelalderen. For Sør-Aurdal prestegjeld ble Bagn kirke hovedkirke, mens Reinli, Bruflat og Hedalen ble annekskirker. Da Norge senere (i 1837) ble inndelt i kommuner ble grensene for prestegjeld og kommune som oftest identiske, og slik ble det også for de to gjeldene i Aurdal i Valdres.
Ved kgl. res. av 21. desember 1893 og med virkning fra 1. januar 1894 ble Etnedal oppretta som eget prestegjeld og kommune, da de to tidligere sognene Bruflat i Sør-Aurdal og Nord-Etnedal i Nord-Aurdal ble skilt ut og slått sammen til en felles administrativ enhet. Siden har grensene stort sett vært uendra, men i 1984 ble også en ubebodd del av Sør-Aurdal (Makalausfjellet) overført til Nord-Aurdal.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er Bagnsmoen med Vangen og Ulekjørketomta. Bagnsmoen ligger i nærheten av Bagn kirke og Begna elv. På Bagnsmoen er det en intakt butikk fra 1881, som i sin tid skal ha vært den største forretningen i Valdres. Denne butikken er åpen i sommerferien og før jul. I første etasje er det peisestue, kjøkken og historielagsrommet. I andre etasje finnes husflidslagsrommet og blårommet, i tillegg til et galleri.


== Severdigheter ==
Reinli stavkirke er en enskipet stavkirke (langkirke) som ligger i bygda Reinli.Det har vært vanlig å datere stavkirken til siste halvdel av 1200-tallet eller på begynnelsen av 1300-tallet mens en nyere åringsdatering av deler av kirken indikerer etter 1326. Under en arkeologisk utgraving under kirkegulvet ble det i 1971/1972 funnet spor etter det som kan være to tidligere kirker. Det ble også funnet mynter fra Håkon Håkonssons regjeringstid 1250–1263.

Hedalen stavkirke er en korskirke, opprinnelig en enskipet stavkirke (langkirke), i bygda Hedalen. Den opprinnelige stavkirken var av den enkleste typen tilsvarende Haltdalen stavkirke. Den hadde svalgang og apside. Stilhistorisk er stavkirken datert til 1150-1200. Årringdatering viser at tømmeret ble hugget vinteren 1161–1162. Kirken bestod opprinnelig kun av det som nå er den vestre delen av skipet.
Flere severdigheterOlavskjelda på Leirskogen
Bagn Bygdesamling, et friluftsmuseum 6 kilometer sør for Bagn
Bagnsbergatn gård, krigsminnesmerke fra kampene i Bagn
Bautahaugen Samlinger, et friluftsmuseum i Hedalen
Fjellstølen kafe, kafe på Søndre Fjellstølen åpen i turistsesongen – viden kjent for sine gode vafler og rømmegrøt. Kafédriften ble lagt ned i 2005.
Sandviken husmannsplass, utstillingsgård for Bagn Bygdesamling
Ulekjørka, sti til tomten etter den gamle stavkirken i Østre Bagn


== Kjente personer fra Sør-Aurdal ==
Hans Jacob Stabel (1769–1836), prest og eidsvollsmann
Ola Brenno (1865–1957), langeleik spelemann
Sigurd Islandsmoen (1881–1964), komponist
Mikkjel Fønhus (1894–1973), forfatter
Gunnar Piltingsrud, (1911-1944), flyger
Arvid Piltingsrud, (1912-1994), flyger
Ruth Lagesen (1914–2005), pianist og dirigent
Mikael Myhre (1917-2003), kunstmaler
Edvard Elsrud (1926-1994), forfatter
Gudbjørg Fønhus Stensrud (1934-2012), forfatter, datter av Mikkjel Fønhus
Svein Lie (1942-), professor i nordisk språkvitenskap ved UiO
Bente Sætrang (1946-), tekstilkunstner
Karen-Marie Ellefsen (1950-), journalist og programleder (NRK Sporten)
Arne & Carlos, designduo med base på den nedlagte Tonsåsen stasjon i Etnedal kommune
Kristen Stavdahl (1964-), musiker og maler
Cato Skimten Storengen (1980-), skuespiller


== Se også ==
Grunnkretser i Sør-Aurdal


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sør-Aurdal kommune 1837-1987. Sør-Aurdal: Kommunen. 1987. 
Islandsmoen, Olaus (1914). Søre Aurdal og Etnedalen: noko tilfang til ei bygdesoge um Valdres. Kristiania: Norli. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sør-Aurdal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Sør-Aurdal i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta/statistikk fra Sør-Aurdal kommune - Statistisk sentralbyrå
(no) Historiske fotografier fra Sør-Aurdal i Nasjonalbibliotekets arkiv
(no) Kultur i Sør-Aurdal på kart fra Kulturnett.no
(no) Sør-Aurdal Historielag
(no) Kirkespel og kirkevandring fra Reinli til Hedalen
(no) Om bygda Hedalen
(no) Ein historisk rusletur i Bagn sentrum (turbeskrivelse)