jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
QWERTY

Denne artikkelen handler om tastaturet QWERTY. For sangen laget av Linkin Park, se QWERTY (sang) 
QWERTY er betegnelsen på et tastaturoppsett der bokstavene Q, W, E, R, T og Y er plassert som de seks første i den øverste bokstavlinjen. Oppsettet er det mest vanlige i bruk på skrivemaskiner og PC-tastatur i blant annet Norden, Storbritannia og USA.
QWERTY-oppsettet ble funnet opp av Christopher Latham Sholes da hans egendesignede skrivemaskin ble produsert av Remington & Sons i 1874. Det ble tatt patent på oppfinnelsen i 1878. 
På Sholes' første skrivemaskin, som ble lagd i Milwaukee i 1868, ble bokstavene plassert i alfabetisk rekkefølge. Dette førte til at bokstav-armene som slo opp mot papiret når tastene ble trykket inn kilte seg fast i hverandre og gjorde maskinen treg å skrive på.  Sholes la så til grunn en studie av Amos Densmore som tok for seg bokstavparenes frekvens i det engelske språket for å forhindre at bokstav-armene til hyppig brukte kombinasjoner var for nær hverandre. Løsningen kom i 1872.Det har kommet flere varianter av QWERTY-tastaturer med mindre justeringer som skal ta hensyn til bokstavparfrekvenser i andre språk enn engelsk. For eksempel er den vanlige utgaven i franskspråklige land AZERTY-tastaturet mens i tyskspråklige land brukes hovedsakelig QWERTZ-tastaturet. 
I 1932 ble Dvorak-oppsettet introdusert av professor August Dvorak som et angrep mot QWERTY. Dvoraks oppsett hadde som formål at det skulle være lettest mulig å skrive hurtig.


== Se også ==
asdf


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NRK vitenskap og teknologi: QWERTY-tastaturet
Grafikkprosessor

Grafikkprosessor eller GPU (Graphics Processing Unit) er mikroprosessoren som behandler grafikk i nyere datamaskiner. GPU fungerer på mange måter som CPU-en, men er dedikert til å behandle grafikkdata. GPU-en er ofte plassert på et eget kort eller enhet i datamaskinen (skjermkort), og får sine ordre og data fra hovedkortet.
Nyere GPU-brikker har som hovedoppgave å behandle, projisere og rasterisere geometriske 3D-data fra for eksempel videospill eller grafiske simuleringsprogrammer. De fleste GPU-er kan også avlaste prosessoren i 2D-grafiske operasjoner som for eksempel opptegning av grafiske brukergrensesnitt i «vanlige» programmer.
Kan ha mange innebygde komponenter som utfører spesifikke oppgaver eller tilføyer funksjoner. Som for eksempel TV-signal konverter, DVD-koding eller lignende. Nye typer kommer på markedet hele tiden og kapasiteten utvides konstant.
GPU selges ikke separat, men distibrueres gjennom en underleverandør som leverer disse integrert i grafikkort.


== Eksterne lenker ==
(en) Graphics processing units – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Graphics card – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Vasilij Bljukher

Vasilij Konstantinovitsj Bljukher (Blücher) (også stavet, Blukher, Bliukher etc, Russisk: Василий Константинович Блюхер, født 19. novemberjul / 1. desember 1889greg; død 9. november 1938) var en sovjetisk marskalk. Bljukher var en av de mange framstående ofre for Josef Stalins utrenskninger i siste del av 1930-årene.


== Liv og virke ==
Bljukher ble født i en bondefamilie nær Jaroslavl, nordøst for Moskva. Til tross for sitt tyske slektsnavn, var han ikke av tysk opprinnelse. Familien hans fikk navnet på 1800-tallet av en godseier. På denne tiden talte en stor del av Russlands elite tysk, og språket ble regnet som langt finere enn russisk, som var bøndenes språk. Han sluttet seg til Den keiserlige russiske hær i 1914 og tjenestegjorde som underoffiser. I 1916 ble han medlem av Bolsjevikpartiet og deltok i den russiske revolusjonen i Samara.
Han var en av de mer lysende offiserer på kommunistisk side under borgerkrigen som fulgte og ble høyt dekorert.Etter borgerkrigen ble han øverstkommanderende for Den fjernøstlige republikk fra 1921 til 1922. Fra 1924 til 1927 var Bljukher militærrådgiver i Kina, og der benyttet han navnet Galen (etter sin kones fornavn, Galina) mens han var tilknyttet Chiang Kai-sheks militære hovedkvarter. Han var ansvarlig for den militære planlegging av Nordekspedisjonen som innledet Kuomintangs erobring og gjenforening av Kina. Blant dem han instruerte var Lin Biao, som senere ble en ledende skikkelse i Folkets frigjøringshær.
Tilbake i Sovjetunionen fikk han kommandoen over det ukrainske militærdistrikt. I 1929 ble han forflyttet til det sovjetiske fjerne østen, der han ble øverstkommanderende. I årene som fulgte ledet han med stor fremgang de sovjetiske styrker mot krigsherrer i det nordlige Kina og senere, men med mindre lysende suksess, mot japanerne. Han hadde i en tid vært relativt immun mot Stalins utrenskninger innen militærledelsen, som begynte i 1937, men i oktober 1938 ble også han arrestert. 
Han ble anklaget for spionasje for Japan og ført til Lefortovofengselet i Moskva. Bljukher nektet å tilstå, og det er ikke helt avklart hvordan han døde. Han ble aldri formelt stilt for retten. Muligens døde han som følge av tortur; det er også dem som hevder at han ble skutt på Stalins ordre.
Bljukhers død ble holdt hemmelig helt til 1956.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Vasily Konstantinovich Blyukher – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Flak

Flugabwehrkanone (tysk for «luftvernkanon», ofte forkortet flak), tysk luftvern fra andre verdenskrig, igjen avledet fra Flugabwehrgeschütz (tysk for «luftvernskyts», ofte forkotet flag).
Flak, et ord for et flatt, løsrevet stykke. For eksempel: malingsflak, isflak.
Lasteflak, lastbærer brukt til transport


== Se også ==
Flag/Flaget
Hjelme

Hjelme ble egen herredskommune fra 1910, da den ble utskilt fra Manger herredskommune. Frem til 1912 var navnet Hjelmen. Da ble det ved kongelig resolusjon av 5. november 1912 endret til Hjelme. Ved kommunesammenslåingen i 1964 gikk Hjelme kommune inn i den nye Øygarden kommune. Kommunen lå i Nordhordland, og før kommunesammenslåingen i 1964 grenset Hjelme i sør og sørvest til Herdla kommune og i øst til Manger. I nordvest, ut mot Nordsjøen, grenset Hjelme til Fedje. I vest grenset kommunen mot Nordsjøen og havet.
Adelskalender

Adelskalender er et trykt register som utkommer med visse mellomrom og inneholder fortegnelse over levende etterkommere av folk som er blitt adlet eller slekter der eldste kjente mann var adelig («uradel»). Adelskalendre blir utgitt av private adelsforeninger, persongrupper og forlag. 
Adelskalendre inneholder til dels også mer utførlig genealogisk, biografisk, heraldisk og annen informasjon om slike personer eller slekter. Påliteligheten til informasjonen i adelskalendrene varierer mye, og utvalget av slekter og personer kan være ganske diskutabelt. De fleste adelskalendre er redigert etter et strengt, såkalt «agnatisk» prinsipp, det vil si med etterkommere bare gjennom mannslinjer, og med utelatelse av adopterte personer. 
Adelskalendre utkommer i mange land, blant annet Finland, Storbritannia, Nederland og Tyskland. En av de mest kjente er den fransk-språklige Gothaen,som utkom årlig 1764–1944 i den tyske byen Gotha. De eldre utgavene av denne kalenderen inneholder regjerende fyrster og deres familier m.m. («Gothaischer genealogischer Hof-Kalender»). Senere kom tysk-språklige gothakalendre med personlister og stamtavler for den alminnelige adelen (hertuger, markier/markgrever, grever, friherrer/baroner og «lavadelen» uten tittel). Fra nyere tid er den nåværende Genealogisches Handbuch des Adels (GHdA) som utkommer i serier for fyrstelige, grevelig, friherrlige og andre adelige slekter. 
I Danmark utkommer Danmarks Adels Aarbog, i Sverige «Sveriges ridderskap och adels kalender» samt «Ointroducerade adels kalender». Adelskalendrene viser hvem utgiverne mener skal tilhøre adelen. De fleste utgivernes syn er imidlertid ikke i samsvar med hvem som har rett til å bruke disse slektenes navn etter vår tids navnelovgivning i det meste av Nord- og Vest-Europa.
Egne adelskalendre er ikke utkommet i Norge. Danmarks Adels Aarbog har tatt inn noen norske slekter og personer. Dette er etterkommere av personer som ble adlet av de dansk-norske unionskongene, og som stammer fra noen som var adelige før Stortinget i 1821 ga loven som opphevde de få adelige særrettighetene som da var igjen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ointroducerad Adels Förenings (Sverige)
Dansk Adelsförening (Danmark)
Almanach de Gotha

Almanach de Gotha eller Gothaisches genealogisches Taschenbuch, først utgitt som Gothaischer genealogischer Hofcalender, vanligvis referert til som «Gothaen» (Der Gotha), er en adelskalender over europeisk, fortrinnsvis tysk, adel som første gang ble publisert 1763 ved hoffet til hertug Friedrich III av Sachsen-Coburg, og deretter utkom årlig i Tyskland frem til 1944. Gothaen fikk en formidabel betydning for adelskapet på 1800-tallet og første del av 1900-tallet, for ettersom den tyske adelen var meget omfattende var Gothaen nødvendig for å holde oversikt over hvem som tilhørte adelen. Den har sitt navn etter den tyske byen Gotha, hvorfra den utkom.
Fra 1816 ble Gotha-kalenderen utgitt av Justus Perthes. Fra 1825 utkom i tillegg Gothaisches genealogisches Taschenbuch der gräflichen Häuser, fra 1848 Gothaisches genealogisches Taschenbuch der freiherrlichen Häuser, fra 1900 Gothaisches genealogisches Taschenbuch der uradeligen Häuser og fra 1907 Gothaisches genealogisches Taschenbuch der briefadeligen Häuser. Mens de tre første inneholder manntall over størstedelen av de tyske grevelige, friherrelige og uradelige slekter, inneholder den siste kun et mindre antall brevadelige slekter.
Den nåværende Genealogisches Handbuch des Adels (GHdA) regnes som Gothaens efterfølger.
Liste over tidsenheter

Oversikt over ulike tidsenheter.


== Tidsenheter ==


=== Sekund ===
Et sekund er definert som 9 192 631 770 svingninger av et foton fra isotopen cesium 133.


=== Døgn ===
Et døgn var tidligere knyttet til to påfølgende nedre kulminasjoner for solen, men er nå definert som 24 timer, 1440 minutter eller 86 400 sekunder, og er dermed knyttet til SI-systemet selv om døgnet i seg selv ikke er en SI-enhet.  
Siden døgnet ikke lengre er knyttet til solen, blir det med ujevne mellomrom lagt inn skuddsekunder for å holde døgnet i takt med solas gang over himmelen.


=== Måned ===
En måned er mellom 28 og 31 døgn.


=== Kvartal ===
Et kvartal er tre måneder.


=== Tertial ===
Et tertial er fire måneder.


=== År ===
Et år er den tiden jorden bruker på ett omløp rundt solen.
Anomalistisk år = Jordens omløpstid om Solen i forhold til perihel, 365 døgn 6 timer 13 minutter og 53,01 sekunder = 365,2596 døgn.
Tropisk år = Solens omløpstid i forhold til vårjevndøgnspunkt = 365 døgn 5 timer 48 minutter og 45 sekunder = 365,2421875 middelsol-døgn (epoke J2000.0).
Siderisk år (stjerneår) = Solens omløpstid i forhold til stjernene = 365 døgn 6 timer 9 minutter og 9,54 sekunder = 365,2564 døgn.


=== Desennium ===
Et desennium er 10 år.


=== Sekel ===
Et sekel er 100 år.


=== Millennium ===
Et millennium er 1000 år.


=== Se også ===
Tid (oversikt over tidsenheter).
Justus Perthes

Bokhandleren Johann Georg Justus Perthes (født 11. september 1749 i Rudolstadt, død 1. mai 1816) grunnla 1785 i Gotha et geografisk forlag, som særlig for sine karter, globuser og atlaser fikk verdensomspennende anerkjennelse.
Grunnlaget la han med utgivelsen av Gothaen.
Han giftet seg med Sabine Ernestine Dürfeld. En annen kjent forlegger og bokhandler var hans nevø Friedrich Christoph Perthes.
Perthes-Verlag og August Petermann, som 1854 flyttet fra London til Gotha, utviklet videre tradisjonen innen den vitenskapelige geografien og kartografien, som var grunnlagt i Gotha omkring 1800 av astronomen og universitetsprofessoren friherre Franz Xaver von Zach.
Perthes-forlaget ble 1992 kjøpt av Ernst Klett Schulbuchverlag; dette er siden 2003 kjent som Klett-Perthes Verlag GmbH.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Verlag Justus Perthes, med tidstabell
Lurudalen

Lurudalen er et dalføre i Snåsa og Grong kommuner i Trøndelag. Dalen og elva Luru renner VNV fra Luruvatnet og fjellgården Gressåmoen i Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark til Formofoss hvor Luru løper sammen med Sanddøla. Den nederste delen av dalen er Nordlandsbanens trasé mellom Snåsa og Grong.Det siste anlegget hvor rallarene brukte bare håndmakt, var jernbanestrekningen Snåsa - Grong, som går gjennom Lurudalen. En strekning med mye natur og villmark, og hvor det var mange utfordringer med bygging av tunneler, bruer og kulverter. Et virkelig bevis på gammel kunnskap og hardt slit er skjæringene, som i seg selv er imponerende når man tar i betraktning at dette arbeidet er utført for hånd. 
Arbeidet med strekningen Snåsa - Grong begynte for alvor etter Departementet Hovedstyre godkjenner vedtak av 19.11.1919 for videre planer av jernbanestrekningen, og at banen skulle bygges etter klasse 1. 
Det ble bygd 5 stasjoner, 14 vokterboliger og anslagsvis ca. 30 brakker i forbindelse med  jernbanestrekningen. 
Lurudalsvegen ble bygget som anleggsvei under jernbanebyggingen mellom Snåsa til Grong for over 100 år siden. Fra Snåsa sentrum kan man i dag ta veien via Agle, Landsem, Myrseth og videre til Lonet hvor vegen starter i et myrlendt og åpent landskap som deretter snor seg nedover Lurudalen i ekte villmark.  Vegen går forbi Lurudalstoppen, Embrigtsfossen, Svarfossan, Merkesbekken, Mælaseter og ender på Formofoss i Grong kommune. Avstand mellom Lonet og Formofoss er ca. 20 kilometer. 
Den øvre delen av dalen går langs nordsiden av Andorfjellet. Jettegryter ved Grisbakkporten i øvre del av dalen.Lurudalen er rikt på bær som multer, tyttebær, blåbær og krekling. Området er utsatt for nattefrost slik at tid for sanking vil variere. Det er også flotte turområder egnet for telt og sovepose som kan by på rikt dyreliv, fiskemuligheter og vill natur.  
Det sørsamiske reinbeitedistriktet Låarten sijte ligger i dette området.


== Referanser ==
Bambus

Bambus (Bambusoideae) er en underfamilie i grasfamilien. Den omfatter mer enn 1 400 arter i 116 slekter. De fleste artene vokser i Asia, Mellom-Amerika og Sør-Amerika, og noen arter i deler av Afrika og Australia.


== Beskrivelse ==
Bambus har som andre enfrøbladete planter stengel uten sekundærvev. Det innebærer at vekstlaget som de fleste trær og busker har mellom barken og veden, mangler. Hos mange av artene består stengelen av hule rør, atskilt av tette internodier. Blomstringen skjer synkronisert med mange års mellomrom, og noen arter kan vokse opptil 90 centimeter om dagen. Stammene skyter opp fra krypende jordstengler. De mest artsrike slektene av bambus er Arundinaria, Bambusa, Chusquea, Dendrocalamus og Phyllostachys, men omkring 100 slekter regnes som bambus avhengig av hvilken systematikk man velger som utgangspunkt.


=== Navn ===
Ordet tilsvarer det tyske ordet bambus som kommer gjennom det nederlandske bamboes, fra malayisk bambu. Det er mulig at det igjen er et låneord fra enda et annet språk.


== Utbredelse ==

Underfamilien Bambusoideae er utbredt over hele verden mellom breddegradene 45° nord og 47° sør, og kan vokse fra havnivå til omkring 4 300 meters høyde. De mangler likevel helt i Europa og i de store ørkenområdene. Det skilles mellom vedaktige bambuser som vokser i tempererte områder (Arnundinarieae), tropiske vedaktige bambuser (Bambuseae) og urteaktige bambuser (Olyreae).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bambus hos NCBI 
(en) Bambus hos The International Plant Names Index 
(en) Bambus hos Tropicos 
(en) Kategori:Bambusoideae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Bambusoideae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bambusoideae – detaljert informasjon på Wikispecies
Koblenz

Koblenz (fransk Coblence) er etter Mainz og Ludwigshafen den tredje største byen i den tyske delstaten Rheinland-Pfalz. Universitetsbyen ligger i nord i delstaten og utgjør et av de fem bysentrene i Rheinland-Pfalz. Koblenz er en kretsfri by, men samtidig sete for landkretsen Mayen-Koblenz og Struktur- und Genehmigungsdirektion Nord (til 1999 Bezirksregierung Koblenz).
Navnet Koblenz er avledet fra det latinske Confluentes, som viser til sammenflytingen av elvene Rhinen og Mosel ved det såkalte Deutsches Eck. Tysklands største militære festning, Ehrenbreitstein, ligger innenfor Koblenz' bygrenser etter at de er blitt utvidet flere ganger. Festningen ligger på berget av samme navn, og nedenfor ligger bydelen av samme navn. Både Deutsches Eck og Ehrenbreitstein er oppført på UNESCOs liste over verdens kulturarv.
De nærmeste større byene er Bonn, ca. 60 km. nordlig og Mainz, ca. 90. km. sydlig. Innbyggertallet passerte i 1961 100 000, og byen fikk status som storby.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Koblenz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Koblenz – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Nasjonalpark

En nasjonalpark er et større områdevern som en stat iverksetter for å ta vare på viktige naturverdier. Nasjonalparkene skal først og fremst begrense menneskelig virksomhet og utbygging, som en tilrettelegging for friluftsliv og ikke-motorisert ferdsel. Innenfor en nasjonalpark kan det derimot finnes delområder med strengere områdevern, for eksempel ett eller flere naturreservater, biotopvernområder eller naturminner. Jakt, camping og friluftsliv er som regel tillatt på bestemte vilkår i en nasjonalpark, men generelt gjelder det at man ikke skal forstyrre dyrelivet der unødig.


== Nasjonalparker i ulike land ==

Verdens eldste nasjonalpark er Yellowstone i USA. Den ble opprettet for å ta vare på dyrelivet i området, men også på grunn av de vulkanske landskapene med geysirer og varme kilder.

Noen kjente utenlandske nasjonalparker
Etosha nasjonalpark (Namibia)
Ngorongoro naturvernområde (Tanzania)
Serengeti nasjonalpark (Tanzania)
Banff nasjonalpark (Canada)
Yellowstone nasjonalpark (USA)
Sarek nasjonalpark (Sverige)
Yosemite nasjonalpark (USA)
Everglades nasjonalpark (USA)
Victoria Falls nasjonalpark (Zimbabwe)
Fiordland nasjonalpark (New Zealand)


=== Nasjonalparker i Norge ===

 
I Norge er nasjonalparkene en middels eller lite streng verneform. Et svakere vern er landskapsvernområde, mens strengere vern kalles enten et biotopvernområde eller et naturreservat. Nasjonalparkene har generelt større kulturpåvirkning enn biotopvernområder og naturreservater. I nasjonalparkene skal, i utgangspunktet, alle verneverdige kulturminner tas vare på. I motsetning til landskapsvernområder, biotopvernområder og naturreservater, er nasjonalparker også som regel av betydelig størrelse. De kan omfatte store fjellområder, øyer og daler med mer. Ifølge norsk lov skal en nasjonalpark også hovedsakelig bestå av statsgrunn.
Norges første nasjonalpark var Rondane nasjonalpark, som ble opprettet i 1962. Den største nasjonalparken på fastlandet er Hardangervidda nasjonalpark, som er på om lag 3 422 km². I begynnelsen av 2016 hadde Fastlands-Norge 39 nasjonalparker, med et samla areal på cirka 25 000 km². Dermed er 7% av fastlandet verna som nasjonalpark.
I Norge opprettes nasjonalparker i medhold av § 35 i naturmangfoldsloven, og vedtas ved såkalt kongelig resolusjon. Fylkesmennene er forvaltningsmyndighet for de fleste nasjonalparkene.


==== Svalbard ====
På Svalbard er det syv nasjonalparker på til sammen 14 500 km², og totalt er 24% av Svalbard verna som nasjonalpark.
Verneområdene på Svalbard er forankret i Svalbardmiljøloven, og Sysselmesteren på Svalbard er forvaltningsmyndighet.


== Se også ==

Albania
Argentina
Chile
Costa Rica
England og Wales
Etiopia
Finland
Grønland
Irland
Island
Malaysia
Montenegro
New Zealand
Nord-Korea
Peru
Skottland
Slovakia
Sverige
Sør-Korea
Taiwan
Tsjekkia
Tyskland
USA
Zimbabwe
Østerrike
Naturreservat


== Eksterne lenker ==
 (en) National parks – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) National parks – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Naturmangfoldsloven (Lovdata)
Naturbasen (Miljødirektoratet)
Miljøstatus i Norge: Nasjonalparker på kart
Miljøstatus i Norge: Vernet natur
Callistus II

Callistus II (født ca. 1065 i Quingey, død 13. desember 1124), født Guy av Bourgogne eller Guy av Vienne, ble valgt til pave 2. februar 1119, innsatt i embetet 9. februar samme år, og regjerte til sin død 13. desember 1124).


== Liv og virke ==


=== Familiebakgrunn ===
Guy ble født i Frankrike som fjerde sønn av greve Vilhelm I Burgund, en av de rikeste herskere i Europa. Guy var medlem av det mektigste aristokratiet i Europa. Hans familie var en del av et nettverk adelige allianser. Han var fetter av Arduin av Ivrea, konge av Italia. En søster, Gisela, var gift med greve Humbert II av Savoie, og deretter til marki Rainier I av Montferrat; en annen søster, Sibylla, var hustru av hertug Odo I av Burgund. Hans bror Raymond av Burgund ble gift med Urraca, arving av kongedømmet León, og ble far til den framtidige Alfonso VII av León og Castilla. Hans bror Hugovar erkebiskop av Besançon, og en fetter, Henrik, ble greve av Portugal, og stamfar til det portugisiske kongehus.


=== Geistlig karriere ===
I 1088 ble han utnevnt til biskop av Vienne. Han ble kjent som en reformivrig biskop som hadde sterke meninger om investiturstriden. Som pave forhandlet han med keiser Henrik V for å finne en løsning på denne striden, og i 1122 signerte de en avtale i Metz der de fastslo kirkens og keiserens rettigheter. 23. september samme år godkjente han Wormskonkordatet, som hadde blitt forhandlet fram blant annet av mannen som ble hans etterfølger, Honorius II.
Under hans forgjenger ble det også valgt en motpave, Gregor (VIII). I 1120 og 1121 arbeidet Callistus med dette problemet, og 22. april 1121 ble Gregor avsatt.
I mars 1123 ledet han Første Laterankonsil, som han selv hadde innkalt. Dette konsilet godkjente Wormskonkordatet og regulerte en del disiplinære spørsmål.


=== Senere liv og død ===
Calixtus II henga de siste årene av sitt liv til å etablere på nytt pavedømmets kontroll over Campania og etablerte forrang (erkebispverdighet) av sitt bispedømme Vienne over Arles, noe som var en gammel konflikt. Han gjenoppbygget kirken Santa Maria in Cosmedin i Roma.
Han døde den 13. desember 1124 i Roma.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Stroll, Mary (2004): Calixtus II (1119-1124): a pope born to rule, Brill
Gressåmoen

Gressåmoen er en fjellgård nordøst i Snåsa kommune i Trøndelag. Den ligger øverst i Lurudalen ved grensen til Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark. Beliggenheten er svært avsides, ca. 46 km skogsbilvei fra Snåsa sentrum. Det går sti over Andorfjellet til Agle, og til Nordli og Sørli i Lierne. Det er også sti til Gjevsjøen fjellgård. Gården er ikke lenger i drift, men vesterstu og buret brukes til utleie.
Bygningene og det meste av innmarka ble vedtaksfredet i januar 2008.


== Eksterne lenker ==
Riksantikvaren: Gressåmoen gard freda
«Gressåmoen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Gressåmoen nasjonalpark

Gressåmoen nasjonalpark er en tidligere nasjonalpark som lå i Snåsa kommune i Trøndelag. Den er nå en del av Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark.Nasjonalparken ble opprettet i 1970 og hadde da et areal på 151 km² . Området omfattet et fjellområde langs grensen til Lierne, med fjellskoger og myrområder. Eneste vei til parken går til gården Gressåmoen. Områdene i og rundt den tidligere nasjonalparken er ubebodd, men brukes til sørsamisk reindrift i Låarten sijte. Fra 2004 inngår nasjonalparken som en del av den nye Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark. Området som tidligere utgjorde Gressåmoen, er en sone som er fredet for storviltjakt.


== Referanser ==