jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Francis Crick

Francis Harry Compton Crick (født 8. juni 1916 Weston Favell i Northamptonshire, død 28. juli 2004 i San Diego i California) var en britisk fysiker og biolog. Han er berømt for å ha bidratt til oppdagelsen av DNA-molekylets struktur.
Han begynte å studere fysikk ved University College London hvor han ble B.Sc. i 1937. Etter andre verdenskrig begynte han å studere biologi.
I 1951 begynte han å arbeide sammen med James Watson ved Cavendish Laboratory ved University of Cambridge. Ved å bygge videre på røntgenfotografier gjort av Rosalind Franklin, greide de i 1953 å utarbeide en teori for hvordan DNA-molekylet var oppbygd, noe de fikk nobelprisen i fysiologi eller medisin for i 1962.
I nyere tid har han vært en viktig drivkraft for nye oppdagelser innen molekylærbiologien. Dette inkluderer slikt som den genetiske koden og hvordan proteinsyntesen fungerer. Senere forlot han biologien til fordel for en annen interesse, bevissthet.
Han døde i San Diego av kreft.


== Priser (utvalg) ==
1975 – Copleymedaljen
1962 – Nobelprisen i fysiologi eller medisin
1960 – Albert Lasker Basic Medical Research Award


== Bøker skrevet av Crick ==
Of Molecules and Men (Prometheus Books, 2004; original utgave 1967) ISBN 1-59102-185-5
What Mad Pursuit: A Personal View of Scientific Discovery (Basic Books reprint edition, 1990) ISBN 0-465-09138-5
The Astonishing Hypothesis: The Scientific Search For The Soul (Scribner reprint edition, 1995) ISBN 0-684-80158-2


== Bøker som omhandler Crick ==
James D. Watson,  The Double Helix: A Personal Account of the Discovery of the Structure of DNA, Atheneum, 1980, ISBN 0-689-70602-2 (først utgitt i 1968) er en veldig grei førstehåndsintroduksjon til Crick og Watsons arbeider. Boken la også grunnlaget for TV-programmet Life Story av BBC Horizon.
Francis Crick and James Watson: Pioneers in DNA Research by John Bankston, Francis Crick and James D. Watson  (Mitchell Lane Publishers, Inc., 2002) ISBN 1-58415-122-6


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1962 hos Nobelprize.org
(en) Francis Crick hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1962
Aimé Bonpland

Aimé Bonpland (født 29. august 1773, død 4. mai 1858) var en fransk oppdager og botaniker.
Etter å tjenestegjort som kirurg i den franske hæren deltok han i en ekspedisjon til Sør- og Mellom-Amerika sammen med Alexander von Humboldt.
Her samlet han inn og klassifiserte 6 000 planter, mesteparten av disse var inntil da totalt ukjent for europeere.
På en annen ekspedisjon til Sør-Amerika ble han arrestert av Paraguays diktator José Gaspar Rodríguez de Francia i 1821 og holdt fanget frem til 1831.


== Referanser ==
Idris Elba

Idrissa Akuna Elba (født 6. september 1972 i London) er en britisk skuespiller, kjent for sin rolle som Stringer Bell i HBO-serien The Wire og sin rolle som Heimdall i Thor. 


== Liv og virke ==
Det vakte oppmerksomhet da det ble kjent at mørkhudede Elba skulle spille tradisjonelt hvite Heimdall i Thor, men han fikk likevel mye skryt for sin tolkning av portvokteren i Åsgard. 
Idris Elba har ellers spilt i filmer som RocknRolla, American Gangster, The Unborn, Takers og 28 Weeks Later. Av kommende filmer har han Ghost Rider: Spirit of Vengeance og Prometheus som sine mest kjente prosjekt. 
Elba har vært gift med Kim Elba, men er nå skilt. De to fikk en datter, som bor hos moren i Atlanta.


== Utmerkelser ==
Elba ble i nyttårslisten for 2016 utnevnt til offiser (OBE) av Order of the British Empire.


== Utvalgt filmografi ==
2022: Beast ..... Dr. Nate Samuels
2022: Sonic The Hedgehog 2 ... Knuckles The Echidna
2021: The Suicide Squad ... Robert DuBois / Bloodsport
2016: Bastille Day ..... CIA-agent Sean Briar
2015: Beasts of No Nation ... Commandant
2013: Mandela - Veien til frihet (Long Walk to Freedom) ... Nelson Mandela
2012: Prometheus ... Janek
2012: Ghost Rider: Spirit of Vengeance ... ?
2011: Thor ... Heimdal
2010: Takers ... Gordon Cozier
2010: The Losers ... Roque
2009: Kontoret ... Charles Miner (7 episoder)
2009: Obsessed ... Derek Charles
2009: The Unborn ... Arthur Wyndham
2008: RocknRolla ... Mumbles
2008: Prom Night ... Detective Winn
2007: This Christmas ... Quentin Whitfield
2007: American Gangster ... Tango
2007: 28 Weeks Later ... Stone
2007: The Reaping – Dødens budbringer ... Ben
2002-2004: The Wire ... Russell 'Stringer' Bell (37 episoder)
2001: Buffalo Soldiers ... Kimborough


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Idris Elba – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Idris Elba på Internet Movie Database 
(no) Idris Elba hos Filmfront 
(sv) Idris Elba i Svensk Filmdatabas 
(da) Idris Elba på Filmdatabasen 
(da) Idris Elba på Scope 
(fr) Idris Elba på Allociné 
(en) Idris Elba på AllMovie 
(en) Idris Elba hos Turner Classic Movies 
(en) Idris Elba hos Rotten Tomatoes 
(en) Idris Elba hos The Movie Database
Suezkanalen

Suezkanalen (arabisk: ‏قناة السويس‎, Qanāt as-Suwais) er en 193 km lang kanal i Egypt som forbinder Middelhavet og Rødehavet. Kanalen ble åpnet 17. november 1869 som et alternativ til silkeveien og den mye lengre skipsruta rundt Afrikas kyst og Kapp det gode håp. Den har siden vært en sentral handelsåre mellom Asia og Europa. Kanalen ble kraftig oppgradert i 2015.


== Beskrivelse ==
Suezkanalen har ingen sluser og har derfor ikke begrensninger på skipslengde på samme måte som Panamakanalen. Dybde, bredde og høyde (sistnevnte pga. Suezkanalbroen) er imidlertid begrenset. De største skipene som kan passere kanalen har betegnelsen Suezmax, men betegnelsen er ikke nødvendigvis presis fordi kanalen har gjennomgått flere oppgraderinger slik at skip som tidligere var for store til å gå gjennom kanalen kan gjøre det i dag. Opprinnelig hadde kanalen en seilingsdybde på 8 meter, som gradvis har blitt økt til dagens 24 meter.


== Historie ==
Kanalen ble bygget under ledelse av Ferdinand de Lesseps mellom 1859 og 1869. Etter ferdigstillelsen eide Frankrike og Egypt selskapet som drev kanalen. I 1875 kjøpte Storbritannia 45 % av kanalselskapet og inngikk en avtale med Egypt om at det skulle tilbakeføres til Egypt i 1968. 
I 1956 nasjonaliserte den egyptiske president Gamal Abdel Nasser kanalen, noe som førte til Suezkrisen. 


=== Den nye Suezkanalen ===
Sommeren 2014, rett etter at han overtok som Egypts president, beordret Abdel Fattah al-Sisi en oppgradering av kanalen med mål om å doble kanalens kapasitet fra 49 til 97 skip om dagen. Prosjektet «Den nye Suezkanalen» ble ferdigstilt i august 2015 og førte til at et sentralt strekk på 72 km ble oppgradert slik at motgående skip kan passere hverandre. For omtrent halvparten av strekket (35 km) ble det gravd ut et nytt, parallelt løp, mens resten ble mudret og utvidet. Seilingsdybden ble økt fra 20 til 24 meter, og i passeringsområdet Ballah ble bredden utvidet fra 61 meter til 312 meter.Prosjektet ble fullført på ett år med en arbeidsstyrke på 43 000 arbeidere.


=== Grunnstøtinger ===

I en femårsperiode til mars 2021 grunnstøtte minst 23 skip i Suezkanalen. Den 23. mars 2021 grunnstøtte det 400 meter lange, panamaregistrerte konteinerskipet «Ever Given» og ble stående og sperre hele kanalen. Ved hjelp av gravemaskiner, taubåter og høyt tidevann på grunn av supermåne lyktes det å få skipet løs etter seks dager, og kanalen kunne åpnes igjen. 400 skip hadde blitt forsinket.


== Konkurranse ==
Kina og Israel skrev i 2014 under en avtale om å bygge en jernbanelinje mellom Eilat og Ashdod som et alternativ til skipsruta gjennom Suezkanalen. Jernbanelinjen som går under det foreløpige navnet Red-Med var planlagt fullført i 2019, men prosjektet ble i 2019 utsatt på ubestemt tid.


== Se også ==
Bittersjøene


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Suez Canal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Suez Canal – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Lethsuez – nettsted for transitt manager for kanalen (engelsk)
Berg (Østfold)

Berg var et prestegjeld og en kommune i Østfold, fra 1967 en del av storkommunen Halden. Berg er nå et kirkesogn i Sarpsborg prosti.
Berg kommune (formannskapsdistrikt) ble opprettet da formannskapslovene trådte i kraft 1. januar 1838. Flere ganger ble deler av Berg overført til Halden kommune:

1. januar 1864, del med 550 innbyggere
1. januar 1909, del med 55 innbyggere
1936, del med 218 innbyggere
1950, del med 277 innbyggere1. januar 1967 ble både Berg og Idd kommuner, med henholdsvis 9673 og 7213 innbyggere, innlemmet i Halden kommune.


== Kilder ==
Dag Juvkam: Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen. Statistisk sentralbyrå 1999. ISBN 82-537-4684-9


== Eksterne lenker ==
Gamle postkort fra Berg Arkivert 29. juni 2009 hos Wayback Machine.
Vikingtiden

Vikingtiden er en epoke i nordeuropeisk historie og arkeologi som strekker seg fra ca. 790 e.kr til ca. 1066 e.kr.


== Avgrensning av vikingtiden ==
Den angelsaksiske krønike nevner et mulig vikingtokt i Dorset i 787 e.Kr., men tradisjonelt sett er det angrepet på klosteret på Lindisfarne i 793 som har vært regnet som starten på vikingtiden. Arkeologiske kilder antyder imidlertid at nordboere drev handel og kanskje også plyndring i Europa også før denne tiden. Utvikling av seilskip og handelsnettverk foregikk allerede tidlig på 700-tallet. Det viser seg at mange av de levninger som har vært definert som vikingtidsfunn faktisk strekker seg et godt stykke ned mot midten av 700-tallet. En del arkeologer vil derfor være tilbøyelige til å sette skillet omkring 750, andre holder fortsatt på 790. 
Såvel i norske som engelske fremstillinger blir slaget ved Stamford Bridge og slaget ved Hastings i 1066 sett på som en avslutning av vikingtiden. I dansk og svensk historieframstilling er årstallet rundet mer av, men er ikke prinsipielt forskjellig. Arkeologisk sett kan definisjonen være noe mer flytende. Noen mener vikingtiden sluttet cirka 1100 og noen mener vikingtiden sluttet etter kristendommen var definitivt innført i daværende Norge, og rikssamlingen er fullført etter Harald Hardrådes undertvingelse av Opplandene.


== Tidslinje ==


== Mulige grunner for ekspansjon i vikingtiden ==
Visse områder med noe mildere lokalt klima bidro til at de kunne befolkes, blant annet på Grønland. Bosetninger ble etablert i avskjermete fjorder i sydlige og vestlige kystområder. Det gjaldt tre områder på omkring 650km av vestkysten. Selv om det var en barskt tillot mikroklima langs noen fjorder dyrking av mindre områder på samme måte som på Island før klimaet endret seg i den lille istiden.
Befolkningsøkning i Skandinavia. Dette legges det nå mindre vekt på ettersom Skandinavia (med unntak av vestlandet) ikke hadde noen spesiell mangel på land.
Økning i handelen mellom England og Europa.
Teknologisk utvikling.
Kongenes økende makt og enevelde.
Økende misjonsvirksomhet fra kontinentet.
Svar på et trusselbilde, sett i lys av Karl den stores kamper mot sakserne.
Sikring av handelsrutene mellom Skandinavia, Friesland og England.


== Arkeologiske kilder ==
Oseberghaugen anlagt 834
Gokstadhaugen anlagt 901
Kaupangen i Skiringssal (fra ca. 700)


== Se også ==
Viking
Vikingtiden i Norge


== Referanser ==


== Litteratur ==
Jon Vidar Sigurdsson, Norsk historie 800-1300. Det norske samlaget, Oslo 1999
Krag, Claus, Norges historie fram til 1319. Universitetsforlaget, Oslo 2000


== Eksterne lenker ==
Vikingtid Arkivert 16. oktober 2017 hos Wayback Machine., temaside hos Norgeshistorie.no
Oseberghaugen

Oseberghaugen er en gravhaug fra vikingtida som ligger i Slagendalen i tidligere Sem kommune (nå Tønsberg) i Vestfold. Haugen ble gravd ut i 1904 av arkeologen Gabriel Gustafson. Utgravningene avdekket en skipsgrav fra første del av 800-tallet med to ukjente kvinnelik og et rikt gravgods, deriblant det verdensberømte «Osebergskipet». Funnene fra utgravningene er i dag utstilt i Vikingskipshuset i Oslo.


== Gravfunnet ==

Haugen ble før utgravningen i 1904 kalt «Revehaugen». Den skal opprinnelig ha målt rundt 40 m i tverrmål og ha vært over 4 m høy.


=== Levninger og gravgods ===
Graven inneholdt levningene av to kvinner; én yngre (50 år) og én eldre (ca. 70 år) kvinne. Gravgodset er det rikeste som er funnet i noen enkeltgrav i Norden. Det omfatter blant annet det rikt dekorerte vikingskipet, et tømret gravkammer, en praktvogn, billedvever, syv senger, fire sleder, 15 hester, fire hunder, én okse og en rekke andre gjenstander. Osebergskipet var mellom 14 og 19 år gammelt da det ble plassert i haugen. 


=== Gravleggelsen ===
Dendrokronologisk datering av tømmer i gravkammeret viser at graven er anlagt i år 834. Gravleggelsen strakte seg over fire måneder i sommerhalvåret. 70 kubikkmeter steinblokker ble lagt i skipet før haugen ble lukket ved stabling av torv. Kort tid etter ble haugen åpnet igjen. Det kan ha vært gravrøveri eller del av døderitualer i samtiden. Innbruddsgangen går inn fra syd i to-tre meters bredde, ti meters lengde og gjennomsnittlig dybde på to meter.


=== Utgravning og gjenbegraving ===
Oseberghaugen ble gravd ut i 1904 under ledelse av professor Gabriel Gustafson ved Universitetets Oldsaksamling. Etter utgravningene ble haugen liggende åpen frem til 1948. Haugen ble da rekonstruert av arkeolog Anton Wilhelm Brøgger. Levningene av de to kvinnene som var gravlagt ble lagt tilbake i haugen i en aluminiumskiste som igjen ble satt ned i en granittsarkofag. 


=== Sikring av skjelettene ===
I 2007 ble sarkofagen med kisten hentet ut igjen av Oseberghaugen, da det var fare for at knoklene skulle ødelegges. Knoklene oppbevares ved Anatomisk institutt, Universitetet i Oslo.

		
		


== Søkes inn på UNESCOs verdensarvliste ==

Regjeringen ønsker å få Oseberghaugen, Gokstadhaugen, Borrehaugene og  kvernsteinsbruddet i Hyllestad i Sogn inn på UNESCOs verdensarvliste. Søknaden ble innsendt i januar 2014.  Verdensarvkomiteen fatter sin avgjørelse sommeren 2015.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oseberghaugen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Oseberghaugen - Kulturarv i Vestfold
Tv-serien ARVEN om Osebergfunnet
Gravhaugen og Osebergfunnet beskrevet i Sem og Slagen bygdebok fra 1959
Kulturarv i Vestfold fylkeskommune: Vikingtid som verdensarv
«Oseberghaugen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Ion

Et ion (gresk: ἰόν, «en som går») er et elektrisk ladd atom. Et positivt ladd ion, kation, oppstår når et atom har underskudd på elektroner, mens et negativt ladd ion, anion, oppstår når et atom har overskudd på elektroner. Ioner med motsatte ladninger tiltrekker hverandre og kan danne ionebindinger. Metaller danner positivt ladde ioner, altså kationer. Danningen av ioner blir kalt ionisering.
Et samlet ion som ikke er i løsning, eller en gass med et visst antall ladde partikler, blir kalt plasma. Dette blir sett på som den fjerde aggregattilstanden fordi den oppfører seg svært ulikt fra andre gasser, væsker eller faste stoffer. 


== Ulike typer ioner ==
I et nøytralt atom er tallet på protoner og elektroner likt. Dersom et ion har flere protoner enn elektroner har det positiv ladning og er et kation. Dersom det har flere elektron enn proton er ladningen negativ og ionet er et anion. 
Ioner kan lages av et enkelt atom (for eksempel klorid, Cl-) eller av molekyler som sammensatte ioner. For ioner dannet av ett atom, er ioneradiusen til anionet større enn atomradiusen til grunnstoffet. Ioneradiusen til kationet mindre enn atomradiusen.  


=== Eksempler ===
Eksempler på metalliske kationer:

Cu2+ (kobberion)
Fe2+ (toverdig jernion)
Na+ (natriumion)Andre kationer:

H+ (hydrogenion – alle syrer er karakterisert ved at de avgir H+-ioner)
NH4+ (ammoniumion)Eksempler på anioner:

Cl÷ (klorid)
I÷ (jodid)
SO42÷ (sulfat)
CO32÷ (karbonat)


== Formler for ion ==
I kjemi uttrykkes ladningen til et ion ved hjelp av et hevet pluss- eller minustegn etter formelen for ionet, med et tall foran ladningen dersom den er større enn en. Det enkle hydrogenionet skrives for eksempel som H+, mens sulfat blir skrevet SO42-.


== Biologisk betydning ==
Ioner er viktige for alt liv. For eksempel har ion av natrium, kalsium og kalium flere oppgaver i cellene, spesielt i cellemembranen. 
Planter tar opp mineraler i ioneform. Ettersom de må bruke energi for å flytte de elektrisk ladde partiklene inn i roten, har de en rekke ionepumper der kationer de trenger blir byttet mot positive hydrogenioner, mens anion blir byttet mot negative hydroksidioner. Ettersom planter som regel tar opp flere kationer enn anioner, vil jorda rundt rotnettet etter en tid bli sur.


== Historie ==

Michael Faraday var den første som omtalte ion rundt 1830 for å snakke om de delene av molekylet som enten gikk til en negativt ladd anode eller til en positivt ladd katode. Han brukte det greske ordet ἰόν, 'en som går'. Anion betyd da «noe som går opp» mens kation betyr «noe som går ned».
Det var likevel først i 1884 at mekanismene bak det som skjedde i Faradays elektrolyse ble forklart av Svante Arrhenius i hans doktoravhandling. Da teorien til slutt ble godtatt, ble han tildelt nobelprisen i kjemi i 1903.


== Se også ==
Ioniserende stråling
Elektrolyse
Salter


== Kilder ==
(no) Ion i Store norske leksikon
Linx

Linx AB var et felles datterselskap under norske NSB og svenske SJ. Selskapet trafikkerte rutene Oslo-Göteborg-København og Oslo-Stockholm, og hovedkontoret lå i Göteborg med lokalkontorer i Oslo og Karlstad. Selskapets slagord var «Grenslöst resande».
Kjøringen var forutsatt utført med oppussede svenske togsett av typen X2, men i en overgangsperiode, mens togsettene var inne til oppussing og ombygging, ble det brukt svenske Rc6-lok og åttitallsvogner Oslo-Göteborg. I begynnelsen av 2003 ble alle hurtigtogene på linjene erstattet av nye Linx-tog «med høy komfort og kortere reisetider».Personalet ble dels rekruttert fra både NSB og SJ, dels nyrekkruttert, og var stasjonert både i Oslo og i Sverige. Selskapet hadde totalt nesten 200 ansatte, hvorav rundt 160 jobbet om bord på togene.Styret besluttet å legge ned selskapet i mai 2004 pga. dårlig lønnsomhet, og trafikken ble avviklet ved utgangen av 2004. Nedleggelsen medførte at NSB forlenget sitt regiontogtilbud Oslo-Halden til Göteborg med tre daglige avganger hver vei hverdager samt to i helgene fra 5. januar 2005. Selskapets underskudd skal i 2004 ha vært på flere millioner kroner.En stund fryktet man at det ikke lengre ville gå tog mellom Oslo og Stockholm, men etter blant annet politisk press ble et tilbud mellom de to hovedstedene gjenopprettet i 2005. Feiringen av unionsoppløsningen var en sterk faktor til at togtilbudet ble delvis gjenopprettet. I 2007 ble daglige avganger igjen kjørt av SJ.


== Referanser ==
CargoNet

CargoNet AS er en godstransportør på jernbane eid av Vy. Selskapet ble operativt 1. januar 2002 på basis av virksomheten i NSB Gods. På samme tidspunkt overtok CargoNet AS det svenske selskapet Railcombi AB. Green Cargo eide 45% av CargoNet frem til 2010.


== Transportnett og omsetning ==
Selskapet har et transportnett som omfatter linjer i blant annet Sverige, Danmark, Tyskland og Sveits. Det betjener et nettverk av 25 godsterminaler i Norge, Sverige og Danmark. Hovedvirksomhet er containertransport («kombinert transport»), men selskapet tilbyr også egne, dedikerte godstog for større kunder («Industritog»). CargoNet har om lag 930 ansatte og er Norges største godsoperatør på tog. Omsetningen i 2008 var ca. 1,7 milliarder, regnskapet ble gjort opp med et underskudd på 38 millioner. I 2009 ble det et lite overskudd. Are Kjensli var selskapets administrerende direktør fra 2005. I 2014 overtok Arne Fosen etter Are Kjensli. I 2022 overtok Ingvild Storås etter Arne Fosen.


== Lokpark ==
13 El 14 elektriske linjelok
15 El 16 elektriske linjelok
10 CE 119/185.2 elektrisk linjelok (I utgangspunktet leaset. Erfaringer fra leasing vil avgjøre om det kjøpes 35 stykker. I så tilfelle vil El. 14 utrangeres. Leasingen skjer via Alpha Trains, tidligere Angel Trains International [1].)
6 CD 312 diesellok for tyngre godstog (foreløpig innleid)Skiftetraktorer hos datterselskapet RailCombi AS3 Skd 220c skiftetraktorer
5 Skd 224 skiftetraktorer
12 Skd 226 skiftetraktorerTidligere lok1 Skd 225 skiftetraktor (ombygd fra Di 2)
19 Di 8 diesellok for skifting av lette godstog
6 CD 66 diesellinjelok (tidvis tilbakeinnleid)
5 El 18 elektriske linjelok (innleid)


== Ulykker ==
28. januar 2010 rullet et togsett med lokomotiv og godsvogner ukontrollert over en vei og inn i et lagerbygg på Brattøra i Trondheim og forårsaket materielle skader. Ulykken skyldtes en teknisk feil på lokomotivets motor.24. mars 2010 rullet 16 godsvogner tilhørende CargoNet ukontrollert på Loenga-Alnabrulinjen fra Alnabru til Sjursøya. Dette førte til en alvorlig ulykke på Sjursøya. Etter ulykken ble CargoNet ilagt en bot på sju millioner kroner for «å uaktsomt ha forvoldt tre personers død, betydelig skade på én person og alvorlig skade på tre personer, samt brudd på jernbanelovens regler som skal forebygge ulykker», ifølge en pressemelding fra politiet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) CargoNet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sekund

Sekund er den grunnleggende SI-enheten for måling av tid.
Flere av de andre SI-enhetene er definert ut fra sekundet.
Ordet sekund kommer fra det latinske uttrykket pars minuta secunda som betyr «andre forminskelsesgrad». Dette henspiller på én time redusert to ganger – til minutt og deretter sekund.
I vanlig bruk er ett sekund lik 1⁄60 minutt eller 1⁄3600 time eller 1⁄86 400 døgn. I vitenskapen er sekundet teknisk definert i forhold til strålingen fra cesium-133-atomet ved null kelvin.


== Nåværende definisjon av SI-sekundet ==
Siden 1967 er ett sekund definert som varigheten av 9 192 631 770 perioder av strålingen som svarer til overgangen mellom de to hyperfine nivåene av grunntilstanden til cesium-133-atomet ved null kelvin. Frekvensen av denne strålingen er dermed 9 192 631 770 hertz, eller ca. 9,19 GHz.


== Tidligere definisjoner av sekundet ==
I gammel tid ble ett sekund regnet som tiden mellom to hjerteslag i hvile hos en frisk person.
I en periode var ett sekund definert som 1⁄86 400 av ett gjennomsnittlig soldøgn.
Fra 1960 var ett sekund definert som 1⁄31.556.925,9747415 av det tropiske året pr. 0. januar 1900 kl. 00.00. Ut fra dette var ett år tilnærmet lik 365,2422 døgn. Lengden av ett sekund var den samme i denne definisjonen som den er i dag.
Mellom 1. januar 1961 og 1. januar 1972 var UTC-sekundet litt lengre enn SI-sekundet, og ble endret med jevne mellomrom for å tilnærme seg jordens rotasjon. Nåværende definisjon av UTC, som istedet bruker skuddsekund, ble tatt i bruk fra 1. januar 1972.


== Ett ekstra sekund ==
31.12.2005 kl. 23.59.60 UTC ble det lagt til ett sekund. Dette skjedde også 31.12.2008 kl. 23.59.60 UTC, 31.06.2012 kl. 23.59.60 UTC, 31.06.2015 kl. 23.59.60 UTC og 01.01.2017 kl. 00.59.60 norsk tid. Dette er fordi Jorden roterer uregelmessig, mens de rundt 400 atomurene, som bestemmer verdens «legale tid», UTC, går jevnt. På noen avanserte klokker vises skuddsekundet som 23.59.60 UTC i ett sekund før den tikker videre.


== Referanser ==