Rasmus Rasmussen (færøysk forfatter)

Rasmus Rasmussen (1871–1962) var en færøysk folkehøyskolelærer, forfatter og selvstyreaktivist. Han viet hele sitt yrkesliv til Føroya Fólkaháskúli, som han var med å grunnlegge i 1899. Han hadde ellers sterke kulturelle og politiske interesser. Han var innvalgt på det færøyske Lagtinget 1914–1928, som representant for Sjálvstýrisflokkurin. 
Rasmus Rasmussen skrev flere læreverk, fremfor alt innen botanikk. I 1909 utgav han Bábelstornið, den første romanen på færøysk, under pseudonymet «Regin í Líð».


== Liv og virke ==
Han ble født i Miðvágur på Vágar. Foreldrene var fiskerbøndene Ata (født Haraldsdatter) og Johannes Rasmussen. Oppveksten ble ikke annerledes enn den var for barn flest på Færøyene på den tiden, da han tok del i forefallende arbeid når han ikke gikk på skole. Læreren hans var Jacob Jacobsen, som hadde gått i det første kullet på lærerseminaret i Tórshavn og en vinter på folkehøyskole i Danmark. Jacobsens kone, Anna Kjelnæs, hadde også gått på folkehøyskole, og det var gjennom dem at Rasmus Rasmussen fikk kjennskap til folkehøyskolebevegelsen.I 1892 forlot han slektsgården som han hadde odelsretten til, så han kunne begynne på håndverksavdelingen ved Vallekilde højskole. Han ble værende her i to vintre, og om somrene arbeidet han som snekker. Vinteren 1896/1897 dro han til Askov højskole, hvor han stiftet bekjentskap med landsmannen Símun av Skarði. De skulle bli nære venner og medarbeidere. Rasmussen gikk også ett år ved Statens Lærerhøjskole i København med naturfag som hovedfag.Símun av Skarði og Rasmus Rasmussen grunnla Føroya Fólkaháskúli i Klaksvík i 1899. Dette ble den første skolen som underviste på færøysk. Husbestyrer var Símuns søster, Anna Suffía av Skarði, som Rasmussen giftet seg med i 1904. Skolen flyttet til Tórshavn i 1909. Rasmussen var folkehøyskolelærer frem til han gikk av med alderspensjon i 1947. På folkemunne ble han gjerne kalt «Rasmus á Háskúlanum» – «Rasmus på Høyskolen».


=== Politisk arbeid ===
Rasmussen var innvalgt på Lagtinget fra Norðoyar 1914–1928. Han tilhørte Sjálvstýrisflokkurin. Han anså arbeidet med folkehøyskolen som et ledd i å utvikle den færøyske ungdommen, som var essensielt i arbeidet for færøysk selvstyre. Rasmussen var dessuten med å stifte Føroya Fiskimannafelag sammen med Símun Pauli úr Konoy i 1911, var fagforeningens første organisasjonssekretær, og fortsatte som styremedlem frem til 1947.


== Bibliografi ==
1909 – Bábelstornið
1910 – Plantulæra
1912 – Glámlýsi
1922–1923 – Voluspå, oversatt
1928 – Høvdingar hittast, skuespill
1936 – Føroya Flora
1942 – Tvær fornsøgur
1943 – Tvær skaldsøgur
1945 – Fornmálasagnir og fornmálaljóð
1945 – Hávamál, oversatt
1946 – Gróðrarnýtsla fyrr
1949 – Sær er siður á landi, erindringer
1950 – Føroysk Plantunøvn
1951 – Yvirlit yvir Føroya søgu
1952 – Gróður og gróðrarvánir
2001 – Rakul – og aðrar søgur, også lydbok


== Referanser ==


== Litteratur ==
Brix, Kirsten: Dialog i Babelstårnet: analyse af Regin í Líðs prosaforfatterskab. Doktorgradsavhandling. Tórshavn: Fróðskaparsetur Føroya, 2001.
Brix, Kirsten: «Regin í Líð und der Durchbruch – eine kurze Darstellung einiger Kapitel in der Prosadichtung von Regin í Líð». I: Tjaldur 30, s. 22–26.
Lenvig, Tummas: Fyrsta føroyska skaldsøgan : Regin í Líð: Bábelstornið : hvat hevur høvundurin serliga viðgjørt og lýst, og hvussu er tað gjørt?. Tórshavn: 1991.
«Rasmus Rasmussen». I: Løgtingið 150 – Hátíðarrit, bind 2 (2002), s. 350. (PDF Arkivert 17. juli 2012 hos Wayback Machine.)


== Eksterne lenker ==
(en) Rasmus Rasmussen (1871) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Rasmus Rasmussen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Rasmus Rasmussen på snar.fo (færøysk)
Bábelstornið 100 ár hos Føroya landsbókasavn (færøysk)