jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bakketun Folkehøgskole

Bakketun Folkehøgskole er en kristen  folkehøgskole i Verdal i Nord-Trøndelag, som ble etablert i 1915. Skolen tar årlig imot vel 100 elever. Skolen eies av Stiftelsen Bakketun folkehøgskole, som er tilknyttet Normisjon.
Hovedbygningen, som ble bygget 1914–1915 etter tegninger av arkitekt Claus Hjelte, er fredet.


== Eksterne lenker ==
Bakketun Folkehøgskole
«Bakketun Folkehøgskole». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Bjerkely folkehøyskole

Bjerkely Folkehøyskole er en folkehøgskole på Arneberg i Åsnes i Innlandet nær tettstedet Flisa. Bjerkely ble etablert i 1918. Skolen er en selvstendig stiftelse tilknyttet Normisjon, i tillegg er den knyttet til Informasjonskontor for kristen folkehøgskole.


== Linjefag ==


=== Cosplay & Foto ===


=== E-sport ===


=== Kreativ Livslære ===


=== Spillutvikling ===


=== Tegneserie & Manga 1 & 2 ===


== Om Bjerkely ==
Skolen har 85 elevplasser, med nedre aldersgrense 18 år. Yngre elever kan tas opp på enkelte linjer etter særskilt vurdering. Gjennomsnittsalderen er ca. 19,5 år. 


=== Internatene ===
Bjerkely folkehøyskole har fire internatbygninger med til sammen 66 rom. Hvert rom er på ca. 14 kvadratmeter. Internatene er rett ved siden av hovedbygget, som rommer spisesal, stue, administrasjon, gymsal og undervisningsrom. Internatene, hovedbygget og et undervisningsbygg ligger fint til rundt en stor plen.


=== Fasiliterer ===
Skolen har lydstudio, fotostudio, animasjonsstudio, videoredigeringsrom, fotballbane, skateramp og diverse aktivitetstilbud.


== Sosiale medier ==
Instagram: bjerkelyfhs
TikTok: bjerkelyfhs
Youtube: Bjerkely Folkehøyskole
Facebook: Bjerkely Folkehøyskole


== Eksterne lenker ==
Bjerkely folkehøyskole
Folkehøgskolen Sørlandet

Folkehøgskolen Sørlandet er tilknyttet fellesorganet for de kristne folkehøgskolene i Norge (IKF). Skolen ligger plassert i Birkeland (Birkenes kommune) i Aust-Agder. Skolen tar årlig imot vel 130 elever. Skolen eies av Normisjon, Indremisjonsforbundet og Norges KFUK-KFUM. Skolen forfekter et svært konservativt livssyn.
Blant linjefagene ved skolen finnes «Barn i Fokus», «Bil og motor», «Data og media», «Fotball», «Globalt Fokus», «Helse og velvære», «Internasjonal», «Multisport», og «Musikk». 


== Historie ==
Folkehøgskolen Sørlandet ble startet opp under navnet Sørlandets Kristelige Ungdomsskole i 1912 av fire misjonsorganisasjoner, Indremisjonskretsene for Landsindremisjonen og Vestlandske indremisjonsforbund, Agder krets av Norges kristelige ungdomsforbund og Sørlandets kristelige ungdomsforening.
Interessen for å få til en kristelig ungdomsskole på Sørlandet hadde begynt å gjøre seg gjeldende straks etter 1900. Den kristne ungdomsskoletanken ble drøfta i misjonskretser både i Aust- og Vest-Agder i tida framover. Høsten 1910 var planene om en slik skole i Vest-Agder kommet så langt at det ble innkalt til et møte i Kristiansand. På dette møtet skulle det tas stilling til spørsmålet om å starte en ungdomsskole i den gamle skrivergården i Oddernes. Det mislyktes.
Etter det møtet begynte misjonsforeningene i begge Agder-fylka å samarbeide om å reise en kristelig ungdomsskole for hele Sørlandet. Det resulterte i at ei forberedende nemnd med medlemmer fra Aust- og Vest-Agder ble valgt til å komme med grunnregler for skolen. På en ekstraordinær generalforsamling i Arendal 24. januar 1912 ble grunnreglene enstemmig vedtatt.
Etter en del debatt ble det vedtatt at skolen skulle ligge på Birkeland i Birkenes kommune, Aust-Agder fylke. Skolen tok til i leide lokaler 1. oktober 1912 med 52 elever.
Bernt Nordset fra Klæbu i Trøndelag var skolens første rektor (1912–15). Han la grunnlaget for undervisningsforma og samfunnslivet på Birkeland Folkehøgskole. I hans tid ble det første skolebygget, Fridheim, bygd. En av ildskjelene bak oppstarten av skolen var Terje Anderssøn Mørland, som også ble ansvarlig for oppføringen av det første skolebygget. Mørland satt også i styret for skolen i en år-rekke.
På 1970-tallet skiftet skolen navn til Birkeland Folkehøgskole og i fra 1. januar 2010 heter skolen Folkehøgskolen Sørlandet.
Skolen har i de senere årene hatt utfordringer med konflikter mellom ledelse og lærere. Dette førte til at rektor Geir Reinertsen gikk fra sin stilling sommeren 2022 (https://www.nrk.no/sorlandet/rektor-trekker-seg-1.15992295 ) 
Konflikten er ikke løst pr november 2022. Skolen har også hatt tilsyn fra Arbeidstilsynet hvor det ble avdekket lovbrudd på flere punkt (https://www.fvn.no/nyheter/lokalt/i/RGjzA8/arbeidstilsynet-folkehoegskolen-soerlandet-bryter-loven-paa-flere-punkt)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted https://www.fvn.no/nyheter/lokalt/i/RGjzA8/arbeidstilsynet-folkehoegskolen-soerlandet-bryter-loven-paa-flere-punkt
https://www.nrk.no/sorlandet/rektor-trekker-seg-1.15992295
Ålesund folkehøgskole

Ålesund folkehøgskole er en kristen folkehøgskole i Ålesund i Møre og Romsdal. Skolen har siden 2003 arbeidet med å utvikle konseptet "reiseskolen". Sentralt i dette konseptet er reisemålslinjer knyttet til kulturmøter og menneskemøter. Det er et mål for skolen at elevene opplever en personlig reise og en sosial reise, i tillegg til reiser i nærmiljø og ut i verden. Elevene velger reisemålslinjer og valgfag, og det undervises i fellesfag som er vanlige i folkehøgskolene. Skolen tar årlig imot omkring 110 elever. Skolen eies av Sunnmøre Indremisjon. Folkehøgskoleåret varer fra midten av august til midten av mai, og om sommeren drives Borg sommerhotell i lokalene. 


== Historie ==
Skolen ble grunnlagt i 1914 som Møre ungdomsskole i det som i dag er Ålesund kulturskole sine lokaler ved Nørvasundet i Ålesund. Skolen ble flyttet til Hatleholen i 1971 og tok da navnet Borgund Folkehøgskole etter tidligere Borgund kommune. I 2014 ble det feiret 100-års jubileum i lokalene på Hatleholen. Høsten 2017 startet Borgund folkehøgskole å bruke Ålesund folkehøgskole som navn på skolen i markedsføring. Det juridiske navneskiftet til Ålesund folkehøgskole ble gjort i vedtektsendring juni 2018. 


== Linjer og valgfag ==
Skolen har ni ulike reisemålslinjer og to faglinjer som knyttes opp mot en av reisemålslinjene.


=== Reisemålslinjer ===
Skoleåret 2023/2024 tilbyr skolen følgende linjer:

Australia Roadtrip
Europa Backpack
New Zealand Friluftsliv
Australia Multisport
Canada Backcountry
Reise Bo og Fritid (For elever med behov for ekstra tilrettelegging)
KRIK Idrett Kambodsja
Afrika Mangfold
Sør-Amerika Xplore


=== Faglinjer ===
Dykking
Glass & Porselen


=== Valgfag ===
Skolen har tre valgfagsperioder gjennom året; hver valgfagsperiode varer seks uker. Elevene kan da velge mellom rundt femti ulike valgfag innenfor hovedtemaene friluftsliv, foto og media, musikk, idrett, samfunn og tro, mat og hjem, idrett, og kunst og håndverk. 


== Bildegalleri ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ålesund Folkehøgskoles hjemmesider
Borgund Folkehøgskoles gamle nettsider (via Wayback Machine)
Om Ålesund Folkehøgskole på nettstedet Folkehogskole.no
Kirkerud

Kirkerud i Bærum er en del av den dalsiden som ligger nord for Tanum kirke. Det er en del av Vøyenenga postområde. Området har tilknytning til gården som ligger der, og navnet er sammensatt av kirke og det gammelnorske rud, som betyr rydning.
Områdets hovedsenter er i dag Kirkerudbakken, et skianlegg med tre skitrekk, fem bakker, varmestue med servering og klubbhuset til Bærums Skiklub. Nedenfor skibakken ligger en bensinstasjon og 200 meter mot nord et handelssenter med postkontor (post i butikk), minibank, baker, matvarebutikker, diverse andre forretninger og matservering, lege og tannlege. Vøyenenga skole for 8. - 10. trinn ble åpnet i 2009, på jordet til tidligere Borkenholm husmannsplass. Mot nordvest ligger Skui, i nord Rykkinn, i nordøst Kolsås og i sørvest Haug/Kirkerud og Emma Hjort.
Peer Væringsaasens Nationalfond

Peer Væringsaasens Nationalfond ble opprettet av skogeier og mesén Helge Væringsaasen (1836—1917) fra Elverum i 1917, til minne om den avdøde sønnen Peer (1880–1891). Fondet støtter sosiale og nasjonale formål. Fondet eier blant annet Elverum folkehøgskule, som ble opprettet mye på Væringsaasens initiativ. Væringsaasen tilhørte Venstre-bevegelsen på slutten av 1800-tallet, og blant annet var elev ved det første kullet på Sagatun Folkehøyskole.
Wighard av Canterbury

Wighard (død 664 eller 666) var en katolsk prest i England i det 7. århundre. 
Han ble i 664 (ifølge noen kilder 666) utnevnt til erkebiskop av Canterbury av Oswiu av Northumbria og Ecgberht av Kent. Wighard var den andre sakseren som ble utnevnt til dette embetet. Han reiste til Roma for å få utnevnelsen bekreftet av pave Vitalian, men døde av byllepest før dette kunne skje.
Adrian av Canterbury

Adrian (antagelig død 9. januar 710 i Egypt) var en utvalgt erkebiskop av Canterbury som avslo embedet og ikke tiltrådte. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Hadrian (Adrian) ble født en gang i den første halvdel av 600-tallet ca. 750 kilometer vestenfor Nilen i det som den gang var i det greskspråklige bysantinske rike. I en alder av omkring ti år måtte han flykte fra de invaderende arabere til Napoli. 
Senere begynte han et munkeliv i et kloster på øya Nisida. Der lærte han seg latin og fikk teologisk, pastoral og liturgisk utdannelse. Etter få år ble han utnevnt til klosterets abbed.


=== Hos keiser og pave ===
På denne tid ble han kjent med keiser Konstans II av østromerriket. I 663 kom Konstans til Napoli mens hans militære styrker forsøkte å gjenerobre hele den italienske halvøy. Keiser Konstans gjorde flere ganger bruk av Adrian som sin sendemann. Da Konstans en gang besøkte Roma presenerte han abbed Adrian for den daværende pave, Vitalian. Paven ble åpenbart begeistret og tok ham til sin rådgiver. 


=== Erkebispestolen i Canterbury ===
Tre år etter tilbød paven ham å sende ham til England som erkebiskop av Canterbury. Hadrian avslo imidlertid tilbudet og viste til munken Andreas, som bodde i et nabokloster. Men også Andreas takket nei; han mente at hjan var alt for gammel til å påta seg noe slikt. Da pave Vitalian så på nytt henvendte seg til Hadrian med tilbudet, viste Hadrian til Theodor av Tarsus som en egnet kandidat. Theodor gikk til slutt med på dette, men på betingelse at Hadrian ledsaget ham og ble hans rådgiver i Canterbury.
Hadrian og Theodor brøt ikke opp samtidig på sine reiser til England. Theodor kunne reise allerede i 669 med skip til England. Hadrian ble imidlertid heftet av den frankiske husmester Ebroin; han holdt ham tilbake i den tro at Hadrian hadde et politisk oppdrag som ikke var frankerne tilpass. Hadrian ankom således ikke Canterbury før i 670.
Hadrian ble ved sin ankomst i 670 gjort til abbed for benediktinerklosteret St. Peter og Paul's i Canterbury.
Han døde den 9. januar 710.


== Litteratur ==
Long, George. The Biographical Dictionary of the Society for the Diffusion of Useful Knowledge. London: Longman, Brown, Green & Longmans, 1842-1844. 4 vols.
Attwater, Donald and Catherine Rachel John. The Penguin Dictionary of Saints. 3rd edition. New York: Penguin Books, 1993. ISBN 0-14-051312-4.
Torunn Janbu

Torunn Janbu (født 26. november 1954) er overlege dr. med. og spesialist i generell kirurgi og ortopedisk kirurgi. I perioden 2005-2011 var hun den 40. president i Den norske legeforening som første kvinne. Tidligere har hun vært formann for Oslo legeforening og visepresident i Den norske legeforening.


== Utdannelse ==
Janbu tok den medisinske embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1979. I 1990 tok hun den medisinske doktorgrad ved samme universitet med avhandlingen Doppler ultrasound studies on the uteroplacental circulation in pregnancy and labour. Janbu ble i 1999 godkjent som spesialist i generell kirurgi, og i 2005 ble hun også spesialist i ortopedisk kirurgi.


== Arbeid ==
Hun arbeidet som assistentlege ved Diakonhjemmets diakonale sykehus, Aker universitetssykehus og Lovisenberg sykehus fra 1990 til 2001, da hun ble overlege ved Ortopedisk avdeling på Rikshospitalet.


== Tillitsverv ==
Fra 1996 til 2000 var Janbu hovedtillitsvalgt for Yngre legers forening ved Aker universitetssykehus, og senere ble hun leder av Den norske legeforenings likestillingsutvalg, leder av Oslo legeforening og medlem av legeforeningens landsstyre. Fra 2003 har hun vært medlem av legeforeningens sentralstyre, og fra 2004 til hun ble valgt til president var hun visepresident. Janbu ble 21.5. 2010 valgt til leder av Verdens legeforenings (WMA) medisinske etikkomite (Medical Ethics Committee).


== Familie og privatliv ==
Hun bor i Bærum, og er gift med legen Kjell Maartmann-Moe. Janbu har tvillingene Ida Haukeland Janbu og Håvard Haukeland Janbu. Hun danset ballett som ung.


== Eksterne lenker ==
Portrett i Dagbladets Magasinet
Om Torunn Janbu på nettsidene til Den norske legeforening
Artikkel i Tidsskriftet i forbindelse med presidentvalgkampen
Egilsay

Egilsay (norrønt: Egilsey; skotsk: Egilsey) er en øy i den skotske øygruppen Orknøyene og ligger øst for Rousay. Øya er stort sett jordbruksland og er kjent for sine kornøkre og for stedet hvor jarl Magnus ble gjort til martyr og siden helgenforklart.


== Den hellige Magnus ==
Egilsay er også kjent for Sankt Magnus-kirken, som i dag er en ruin, dedikert eller gjenviet til den hellige Magnus Erlendsson, som ble drept på øya i 1117 av et økseslag i hodet. I hundrevis av år ble historien om sankt Magnus, en del av Orknøyingenes saga, betraktet som bare en legende inntil det ble funnet en hodeskalle med en stor sprekk i, som den var truffet av en øks, i veggene til St. Magnuskatedralen i Kirkwall.En kenotaf markerer stedet der han ble drept. Øya er også vert for en del av «St Magnus Way», en 55 mil lang rute over Orknøyene, som følger reisen med ulike stoppesteder mellom Egilsey og Kirkwall som Magnus’ legeme tok etter drapet.


== Landbruksfolk ==
Egilsay betraktes ofte som samlet med øyene Rousay, og Wyre, har de hver for seg sitt eget særpreg og sjarm. Rousay, som er den største, består av hektar med myr, bratte åser og klipper, mens både Egilsay og Wyre har et mer tradisjonelt landskap for Orknøyene med grønne felt og fruktbart jordbruksland. Det er fergeforbindelse med Tingwall på Mainland, via Wyre eller Rousay. 
I henhold til folketelling av 2011 har øya en befolkning på 26 innbyggere, noe som er nedgang på nesten en tredjedel siden 2001 da øya hadde 37 innbyggere. I løpet av samme periode vokste den skotske øybefolkningen som helhet med 4 % til 103 702.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Egilsay, Orkney Islands – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Informasjon om Egilsay
Artikkel om Egilsay med bilde av kirkeruinen, Orknet
Giovanni Agnelli (1866–1945)

Giovanni Agnelli (født 13. august 1866 i Villar Perosa nær Torino i kongedømmet Sardinia, død 16. desember 1945 i Torino) var en italiensk offiser, politiker og industrileder.  
Han var en av stifterne av bilprodusenten Fiat, og en av de ledende figurene i italiensk industri i første halvdel av 1900-tallet.
Han gikk på en militærskole i Modena, men ga seg i 1892. I 1899 investerte han i etableringen av Fiat. Der ble Agnelli administrerende direktør i 1902 og etter å ha kjøpt seg opp til stor aksjemajoritet, styreformann i 1920.  Under den første verdenskrig leverte han til krigsmaskineriet samt investerte i transatlantisk transport  sammen med Riccardo Gualino (1879–1964). Agnelli støttet Benito Mussolini som i 1923 ga ham en plass i senatet. Med Gualino investerte han i La Stampa, men samarbeidet endte i 1926.  I 1927 etablerte han investerings-selskapet IFI (i dag Exor), et slags holdingselskap for hans og Agnelli-familiens varierte eierskap.
Sønnen Edoardo (1892–35) ble en viktig Fiat-aktør og president i Juventus. Før sin død i 1945 fikk Giovanni avtalt at firmaet etterhvert skulle ledes av Edoardos sønn Giovanni Agnelli (1921–2003).


== Referanser ==
Fly-by-wire

Flystyring via elektrisk ledning, bedre kjent ved det engelske navnet fly-by-wire, er en metode for styring av fly hvor flyets operatørpanel (styrehorn eller «stikke» og pedaler) ikke virker direkte via mekanisk kobling på styreflatene, men istedet aktueres ved hjelp av aktuatorer styrt med strøm via elektriske ledninger.


== Historie ==
Denne styremetoden ble først tatt i bruk i F-16 jagerflyet som først flydde i 1974, men brukes nå også i nyere passasjerfly som Airbus A380 (2005) og Boeing 777 (1994).
Tilsvarende metode brukes i større skip, hvor ror og stabilisatorer betjenes på samme måte.
Fly-by-wire-teknologien er også tatt i bruk i konseptbiler, da med den engelske betegnelsen drive-by-wire.


== Sammenligning med mekanisk styring ==
Et flys styreflater (høyderor, sideror, balanseror og flaps) kan styres, enten mekanisk eller elektronisk. Den mekaniske varianten kan i sin tur deles opp i to deler, med hjelp av hydraulikk eller med wire (vaier, altså mekanisk styring med ståltau; ikke til forveksling med stømledninger som det henvises til i «fly-by-wire»).
Fly-by-wire betyr at piloten ikke har noen direkte fysisk kontakt med flyets styreflater. I stedet sender styrespaken i styrehuset (cockpiten) elektriske signaler via en datamaskin som i sin tur sender signaler til en server som enten justerer styreflatene direkte eller som styrer et hydraulikksystem som justerer disse. Det siste er det vanligste.


== Bibliografi ==
Cary R. Spitzer, Ed., The Avionics Handbook, CRC Press, ISBN 0-8493-8348-X


== Eksterne lenker ==
Airbus A380 cockpit
Pektin

Pektin er en type karbohydrat, polysakkarider, i celleveggene hos planter med evne til å tiltrekke seg og holde på vann. Sammen med andre stoffer inngår det som en viktig bestanddel i planters styrkevev kollenkym.Pektin er bygget opp av enkeltdeler med galakturonsyre og rhamnose.I umoden frukt og bær er det et høyt innhold av pektin som i løpet av modningsprosessen brytes ned til mindre bestandeler på grunn av ensymet pektinase. Pektinet i frukt har evne til å holde på mye vann slik at det dannes geleaktig struktur. Derfor benyttes det som fortykningsmiddel, hovedbestanddelen i syltepulver. Som tilsetningsstoff har det fått E-nummer 440.


== Referanser ==
Autopilot

Autopilot er et hjelpemiddelsystem som brukes i skip, fly og biler. Det er forbundet med instrumentene slik at det i fly kan avlese bl.a. høyde og retning, og med hjelp av flyets ror (for eksempel ved hjelp av hydraulikk), styre flyet. 

Krengekontroll (wing leveller) er den enkleste autopiloten i enkelte småfly som i rolig luft gjør det mulig å fly uten å holde i stikka hele tiden.
Høyde: Autopiloten kan innstilles til å holde en gitt flyhøyde, og hvis flyet ikke holder høyden, justere tilsvarende.
Retning: Autopiloten kan settes til å følge en bestemt kompassretning ved hjelp av flyets retningsgyro, et radiosignal fra et VOR eller NDB/ Non directional beacon -radiofyr, GPS-signaler, instrumentlandingssystemet ved en landingsbane eller en planlagt rute programmert inn i et Flight Management System (FMS).
Hastighet: I større fly er autopiloten også forbundet med motorene, slik at den kan settes til å holde den valgte hastighet og høyde bestemt av piloter eller FMS (Auto Throttle).Autopilotens viktigste inndata er :
Gyroer for å avlese flyets attitude (stilling i lufta) og kompassretning, og akselerometer for å måle akselerasjonen i alle tre retninger (opp, ned, og sidelengs). 
Autopiloten mottar også data fra flere av flyets systemer for å tilpasse seg de forskjellige situasjoner eller konfigurasjoner flyet befinner seg i. Dette kan være take off, landing/approach eller cruise.  
I nyere fly er autopiloten også i stand til å lande flyet automatisk, et eksempel på dette er Boeing 737.
I en akuttsituasjon da piloten ønsker å ta kontroll over flyet manuelt, kan det gi betydelige problemer om autopiloten ikke slåes av først.
Autopilot for skip fungerer på lignende vis, ved at kursen settes iflg. kompasset, mens styreautomatikken vil tilstrebe å holde retningen. Der er lagt inn et visst slingringsmonn, for at kurskorreksjonene på grunn av bølgeslag ikke skal bli for effektive og vare for lenge, slik at skipet blir gående i sikksakk i stedet for i den gitte retningen.
Reklameflyvning

Reklameflyvning er spredning av reklame eller markedsføring ved hjelp av luftfartøyer.
Reklameflyvning gjøres vanligvis med et mindre fly som i lav høyde sleper et banner med firmanavn eller slagord etter seg. Det kan også gjøres ved å spre løpesedler eller annet reklamemateriell som  kastes ut.
Varmluftballonger med påmalte  firmanavn eller logo brukes også til reklameflyvning. Varmluftballonger kan også være utformet som et produkt, f.eks. en banan. Reklameflyvning krever avtale med flykontroll og tillatelse fra politiet.Ved større idrettsarrangementer brukes også ballonger fylt med helium som er festet til bakken på samme måte som varmluftballonger.
Aki Mykkänen

Aki Mykkänen (født 7. mai 1972 i Pieksämäki) er en finsk ishockeytrener som var hovedtrener for Furuset Ishockey i Oslo fra 2003 til 2007. I 2006 tok han klubben til eliteserien.
Mykkänen spilte for laget Lätkä-77 i finske III og II-divisioona, før han begynte sin trenergjerning som spillende trener for det islandske laget Skautafélag Akureyrar. Etter et kort opphold tilbake i Lätkä-77 som spiller, fortsatte han karrieren i klubbene Kongsvinger, UJK, LaJy, EjL og Kotkanpoja før han la opp.I 1999 flyttet han til Norge og trente juniorlagene til Lørenskog og Furuset. Etter to år i Finland kom han tilbake til Furuset i 2003 og tok over som hovedtrener for A-laget etter Jørgen Salsten midt i sesongen. Han tok Furuset tilbake til eliteseriespill, men avsluttet samarbeidet med Furuset etter dette. Han ble direktør for trenerutvikling for den finske klubben VG-62 fra 2010 til 2014. I 2016 hadde han engasjement på trenersiden for Stjernen Hockey, før han tok over Kinas U18-landslag.


== Referanser ==
Flaks

Flaks, hell og tur er utfall over forventning som følge av hendelsesforløp en selv ikke har påvirket. Et beslektet begrep er ordet «lykketreff».
Begrepet og fenomenet kan forklares og beskrives fra flere synsvinkler. En rasjonell betraktningsmåte handler om statistikk, sannsynlighet og tilfeldigheter. En kan også forstå fenomenet ved hjelp av psykologi, for eksempel at positive hendelser og utfall utenfor en selv kan oppleves som personlig hell. Et kjent psykologisk fenomen knyttet til flaks er «hell i uhellet». Troen på flaks spiller også en viktig del i folketro og  overtro. En religiøs betraktningsmåte kan handle om skjebne og forutbestemthet, karma og at «en høster som en sår», altså at noen faktisk er heldigere enn andre og at de har fortjent å lykkes. En annen overnaturlig innfallsvinkel til fenomenet er at en kan påvirke sitt eget hell og lykke gjennom spirituelle metoder eller ved å utføre bestemte ritualer.


== Motstykke ==
Som motstykke til «flaks» har man begrepet «uflaks». Man kan også benytte adjektivet «uheldig» om fraværet av flaks, men substantivet «uhell» er ikke et motstykke til «flaks».


== Se også ==
Flax
Fortuna
Lykke
Lykkebringer
Sannsynlighet
Skjebne
Tilfeldighet
Uflaks


== Referanser ==