jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Frank Hiis

Frank Hiis (født 27. juli 1979 i Vestby) er en norsk forfatter, bosatt i Oslo. 
Hiis er utdannet som bibliotekar og har studert ved Skrivekunstakademiet i Hordaland. Hans debut var med diktsamlingen Samlet for å rasere fra 2003. Han har også publisert dikt i Signaler, Vinduet, Nypoesi.net, Jung.no, Arabesk og Klassekampen.


== Bibliografi ==
Samlet for å rasere – dikt (2003)
Våken? – dikt (2004)
Slik står det skrevet – dikt (2005)


== Kilder ==
Presentasjon av Frank Hiis i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider Arkivert 22. desember 2015 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Frank Hiis i NRK Forfatter
Frank Hiis i Aftenposten Alex
Freddy Fjellheim

Freddy Olsen Fjellheim (født 11. desember 1957) er en norsk forfatter, født, oppvokst og bosatt i Fredrikstad. Han er utdannet fra Christianslund gymnas og Universitetet i Oslo. Tidligere har Fjellheim blant annet vært litteraturanmelder i Morgenbladet. 
Han debuterte som forfatter med 1. Olsens Bok (1983) som ble utgitt psevdonymt. Hele Fjellheims forfatterskap er preget av en stadig utprøvning av litterære uttrykksformer. Poesi, prosa og sakprosa veksler om tyngdepunktene, og sjangere integreres i forløp som har leserens våkenhet som siktemål. Slik kan man i Fjellheims bøker lese om temaer som vanligvis ikke behandles innenfor ett og samme verk. 
Forfatteren er en aktiv deltager i offentligheten gjennom essays og artikler til aviser og tidsskrifter. Han arbeider også som litteraturkritiker i Klassekampen. Freddy Fjellheim har gjennom mange år undersøkt og kritisert det nyrike Norge ut ifra en økologisk tenkning.


== Bibliografi ==
Varslerens ansikt / rikdommens speil (Digital publisering) 2021
3 Bøker, jubileumsantologi (Cappelen Damm) 2017
Vergeløs, lyrikk (Cappelen Damm) 2013
Fellesskapets kunst, essays (Cappelen Damm) 2010
Mennesket har korsets form, dikt (Cappelen Damm) 2009
Bjarte Engers livegenskap, (Cappelen) 2007
Hvile og slagverk, MMSAY   (Cappelen) 2004
Kristus kommer   – og Maria,   (Cappelen) 2003
Føniks,  historier, essays  (Cappelen)  2001
Ljåens svarte blomst, syklus   (Cappelen)  1999
Rov, folkelivsskildring   (Cappelen)  1995
IECUR, parabel   (Cappelen)  1994
Plexus, essay   (Gyldendal)  1993
Forbindelser, transkripsjoner, prekener, essays, fortellinger (Oktober) 1991
Smargden, sekvenser   (Oktober)  1989
Scherzo, roman   (Gyldendal)  1987
1. Olsens Bok, noveller   (Gyldendal)  1983


== Referanser ==


== Kilder ==
Bibliografi, Cappelen Damm
Presentasjon av Freddy Olsen Fjellheim i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Freddy Fjellheim i Cappelen Forlag
Freddy Fjellheim i NRK Forfatter
Digitaliserte bøker av Freddy Fjellheim i Nasjonalbiblioteket
Frida

Frida er et skandinavisk, færøysk og ungarsk kvinnenavn med germansk opprinnelse.


== Etymologi ==
Frida kan ha opprinnelse i:

norrøne fríðr, «vakker»
norrøne fröðr, «fred»
gammelhøytyske fridu, «fred»
vestgotiske *fridu, «fred»
gammelengelske frið, «fred»Fríða er den norrøne, Fritha den gammeldanske og Fridha den gammelsvenske formen av navnet.


== Utbredelse ==
Frida er kjent brukt i Sverige første gang i 1818. I Norge har navnet vært mest populært fra 1990-årene.

Frida har navnedag i flere land.

Frida er i dag vanlig blant annet i Skandinavia og Tyskland. Fríða er et populært navn på Færøyene.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Frida og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet Frida ==
Frida Kahlo (1907–1954), meksikansk maler
Anni-Frid «Frida» Lyngstad (f 1945), svensk popartist og medlem av ABBA
Frida Nome (f 1972), religionshistoriker
Frida Hyvönen (f 1977), svensk sanger
Frida Ånnevik (f 1984), norsk sanger


=== Oppdiktede personer ===
Frida i boken Frida - med hjertet i hånden av Torun Lian
Frida Frosk i TV-seriene Serum Serum og Pelle Parafin og automatspøkelsene
Frida, Sneipen i tegneserien Pondus. Pondus' og Beates datter og Påsans lillesøster. Frida går i Soppen barnehage.


== Annen bruk av navnet ==
Frida var blant de hundre mest brukte navnene på hunder og blant de hundre mest brukte navnene katter i Norge i 2014. Frida er også et vanlig navn på kyr i Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norske navn 
Statistisk Sentrabyrå navnestatistikk

(en) Behind the Name: Frida
(en) Think Baby Names: Frida
Geir Grothen

Geir Grothen (født 17. mars 1965) er en norsk forfatter og kulturviter. Han er cand.philol. med hovedfag i idéhistorie, utdannet veileder og har videreutdanning i psykisk helse. Grothen bor i Drammen.
Fagboken Inn i saligheten kom i 1996, og dreier seg om norsk kulturpolitikk etter krigen. Han debuterte som skjønnlitterær forfatter i 2001 med romanen Her, sa hun på Gyldendal Norsk Forlag. Grothen arbeider som professor ved kulturstudier ved Høgskolen i Telemark.


== Bibliografi ==
Inn i saligheten (fagbok) (1996)
Her, sa hun (roman) (2001)


== Eksterne lenker ==
Geir Grothen i NRK Forfatter
Geir Grothen i Dagbladet Forfatter
Geir Grothen i Aftenposten Alex
Digitaliserte bøker av Geir Grothen i Nasjonalbiblioteket.
Gerd Høst

Gerd Høst Heyerdal (født 28. mars 1915, død 1. mars 2007) var en norsk forfatter, oversetter, skuespiller og professor.
Hun hadde sin skuespillerdebut på Det norske teatret 1934. Ansatt Den Nationale Scene 1934, Nationaltheatret 1936. Ansatt i Tobis Film, Berlin 1937-38 (Filmer: "Der Maulkorb", "Sgt. Berry", begge 1938). Spilte ved Deutsches Theater, Berlin 1938-40 og ved Centralteatret, Oslo 1940. Dansk kabaret 1942-43. Gift 1943 med dir. Thorvald Emil Heyerdahl (1881–1957). Begynte å studere språkvitenskap under krigen. Mag. art. i 1949. 
Hun ble dosent i tysk språkvitenskap ved Lærerhøgskolen i Trondheim i 1960. Leder av tyskundervisningen NRK 1959-69. Ble professor i germansk filologi ved Universitetet i Oslo i 1969. Bestyrer for Institutt for teatervitenskap 1971-73. Hun har publisert mer enn 40 vitenskapelige arbeider, og er særlig kjent for sine arbeider om krimgotisk og om norske runeinnskrifter. 
Hun jobbet som skjønnlitterær oversetter, og har blant annet oversatt de fleste av Elie Wiesels bøker til norsk. Hun har gitt ut romanen Det var i Berlin (1998). Hun har skrevet en biografi om Elie Wiesel, Kampen mot glemselen (1987) samt en biografi om Knut Hamsuns datter Ellinor Hamsun, Så mange slags kjærlighet (2004). Hun har også gitt ut diktsamlingene Skyggen av en fugl i flukt (1981), Blind mosaikk (1986) og Syng rune syng (2001), i tillegg til den selvbiografiske Cupido og det gamle apotek (1994).
Hun var ridder av 1. klasse av St. Olavs orden og innehaver av stort fortjenstkors av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden.
Gerd Høst var datter av Herman Fleischer Høst og søster til Herman Høst.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gerd Høst i NRK Forfatter
Digitaliserte bøker av Gerd Høst hos Nasjonalbiblioteket.
Minnetale over professor Gerd Høst Heyerdahl av Professor John Ole Askedal, Det norske vitenskapsakademi
Heyerdal, Gerd Høst, Norsk biografisk leksikon
(en) Gerd Høst på Internet Movie Database 
Gerd Høst hos Norsk Oversetterleksikon
Gordon Hølmebakk

Gordon Hølmebakk (født 26. februar 1928, død 10. januar 2018) var en norsk forlagsredaktør. Han hadde ansvar for Gyldendals utgivelser av fremmed litteratur i førti år og redigerte en rekke novelleantologier, og skrev innledninger til romaner og antologier.Etter at han ble pensjonist i 1997, debuterte han som skjønnlitterær forfatter under pseudonymet Gabriel Homme. Hølmebakk var også oversetter.
Gordon Hølmebakk var bror av forfatteren Sigbjørn Hølmebakk.


== Bibliografi ==
Det gåtefulle folket, redaktør(1967)
Canada forteller, redaktør (1985)
Amerika forteller, redaktør (tre bind)
Lest og skrevet (2003)Under psevdonymet Gabriel Homme:

Stående måne, liggende matros (roman, 1999)
Bekker i sjøen (roman, 2000)
(no) Publikasjoner av Gordon Hølmebakk i BIBSYS


== Utmerkelser ==
1997 Anders Jahres kulturpris


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Gordon Hølmebakk hos Nationaltheatret 
(no) Gordon Hølmebakk hos Norsk Oversetterleksikon
Grethe Nestor

Grethe Nestor (født 6. september 1968 i Oslo) er en norsk forfatter.
Nestor er utdannet art director ved Westerdals reklameskole. Hun har arbeidet som grafisk designer, musikkritiker og frilansjournalist.
Hun er etterhvert også kjent som en av skaperne av tegneserien Zofies verden.


== Bibliografi ==
Kryp – roman (2001)
Happy – roman (2002)
Feministhåndboka – sakprosa (2005)
Barbiegenet – roman (2005)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Grethe Nestor i NRK Forfatter
Grethe Nestor i Aftenposten Alex
Grethe Nestor hos Forlaget Kolon
Gro Jørstad Nilsen

Gro Jørstad Nilsen (født 19. november 1967 i Berlevåg) er en norsk litteraturkritiker og forfatter.
Jørstad er cand. philol. med fagene filosofi, antropologi og litteraturvitenskap. Hun er litteraturanmelder i Bergens Tidende.


== Bibliografi ==
Nattelangs – roman, Kolon 2003
Det lille steds forbannelse – roman, Cappelen Damm 2022


== Kilder ==
Presentasjon av Gro Jørstad Nilsen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Gro Jørstad Nilsen i NRK Forfatter
Forfatterpresentasjon ved Bergen offentlige bibliotek
Artikler av Gro Jørstad Nilsen i Norart
Hæge Follegg Pedersen

Hæge Follegg Pedersen (født 29. april 1949 i Skien, død 18. mars 2022 i Skien) var en norsk forfatter og barnebokforfatter. Pedersen vokste opp og var bosatt i Skien.
Hun debuterte i 1984 med barneboka «Under en grønn himmel» og hadde i alt 15 utgivelser av barne- og ungdomsromaner bak seg. Ofte hentet hun trekk i bøkene sine fra Kleiva i Skien, der hun vokste opp og også bodde i voksen alder. Hun er oversatt til blant annet tysk, dansk og færøysk.
I 1989 mottok hun Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris for ungdomsboken «Sommergjesten».


== Bibliografi ==
1984: Under en grønn himmel
1985: Fanget i et englehus
1987: Med stjerner i håret
1988: Venner i regn (tysk: Die Andere in Saras Garten)
1989: Sommergjesten (tysk: Das Geheimnis der Bucht)
1990: Glassenglene (tysk: Klas und Kim)
1991: Hvit måne – kald sol
1992: Kjæresten i skogen
1993: Englefuglen
1995: Hvor som helst er ingen steder
1998: Ikke helt aleine
2000: Du slipper ikke unna
2002: Veit du hvem jeg er?
2006: Skorpionen
2007: Game Over


=== Om henne ===
Bakke, Jannike Ohrem. Å avsløre juget – eller fortsette drømmen. Om livshistorier og identitetssøking i Hæge Follegg Pedersens forfatterskap. Hovedoppgave ved Universitetet i Oslo, 2001
Bakke, Jannike Ohrem. «Veit du hvem jeg er? Om livshistorier i Hæge Follegg Pedersens seneste ungdomsromaner». I: Årboka. Litteratur for barn og unge, 2004


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Hæge Follegg Pedersen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Hæge Follegg Pedersen i Cappelen Forlag
Hæge Follegg Pedersen i Dagbladet Forfatter
Halfdan Freihow

Halfdan Wexel Freihow (født 7. mai 1959 i Mexico City) er en norsk kritiker, oversetter, forfatter og forlegger. Hans første bok, Kjære Gabriel, ble nominert til Brageprisen i 2004 og er oversatt til et titalls språk. Høsten 2009 utga han romanen Du er ikke sann.
Han er sønn av diplomaten Håkon Wexelsen Freihow.


== Bibliografi ==
Et dusin trekkfugler. Innvandrernoveller. Freihow, Halfdan W./Konupek, Michael (red.) (1990)
Kjære Gabriel: et brev. Font forlag, ISBN 978-82-8169-009-7
Du er ikke sann: roman. Font forlag, ISBN 978-82-8169-055-4


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Halfdan Freihow i NRK Forfatter
Font Forlag om Kjære Gabriel
Digitaliserte bøker av Halfdan Freihow i Nasjonalbiblioteket.
Hanne Bramness

Hanne Bramness (født 3. april 1959 i Oslo) er en norsk lyriker og barnebokforfatter.  


== Bakgrunn og arbeid ==
Bramness er oppvokst på Grorud og utdannet ved Universitetet i Oslo og King's College London, i språk og kulturvitenskap.Fra 1997 til 2007 var hun redaktør for «Stemmens kontinent», en serie med 26 gjendiktninger av kvinnelige lyrikere fra hele verden, og siden 2007 har hun drevet Nordsjøforlaget sammen med sin mann forfatteren Lars Amund Vaage (født 1952). Forlaget gir ut gjendiktninger av samtidslyrikk fra landene rundt Nordsjøen, og dikt for barn.
I sitt lyriske forfatterskap har Bramness vært spesielt opptatt av historie og hukommelse, og av det som ikke blir fortalt eller blir forsøkt skjult.
Bramness fikk Doblougprisen for sitt forfatterskap i 2006, og i 2016 mottok hun utmerkelsen «Diktartavla». Hun har dessuten blitt tildelt Den norske lyrikklubbens pris (1996), Språklig samlings litteraturpris (2014), og i 2012 fikk hun «Wergelands åre» for sitt formidlingsarbeid. 
I 2019 er Bramness festivalpoet på Nordisk poesifestival (Rolf Jacobsen-dagene).


== Bibliografi ==
Korrespondanse, dikt (1983)
I sin tid, dikt (1986)
Nattens kontinent, dikt (1992)
Revolusjonselegier, dikt (1996)
Kysset, dikt for ungdom (1998)
Trollmåne, dikt for barn (med Hilde Kramer) (2001)
Regnet i Buenos Aires, dikt (2002)
Lynettes reise, ungdomsroman (2003)
Salt på øyet, dikt (2006)
Det står ulver i din drøm, Dikt i utvalg (2008)
Uten film i kameraet, dikt (2010)
Solfinger, dikt for born (med Laurie Clark) (2012)
Dikt i utvalg, heftet utgave (2013)
Vekta av lyset, dikt og prosadikt (2013)
Skogen i hjartet, dikt for born (med Laurie Clark) (2013)
Vintersong, Ei bok om desember, dikt for unge (med Laurie Clark) (2014)
Den ukjente, (en diktfortelling) (2015)
Fra håpets historie, dikt (2017)
Håp bygger huset, prosadikt (2018)


== Priser ==
Den norske Lyrikklubbens pris 1996
Doblougprisen 2006
Wergelands åre 2012
Språklig samlings litteraturpris 2014


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Hanne Bramness i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Hanne Bramness i Cappelen Forlag
Hanne Bramness i NRK Forfatter
Hanne Bramness i Dagbladet Forfatter
Hanne Bramness i Aftenposten Alex
Håvard Syvertsen

Håvard Syvertsen (født 4. februar 1962) er en norsk forfatter. Han debuterte i 1992 med novellesamlingen Nå ville han ikke tenke på det. Han har gitt ut to novellesamlinger og sju romaner. Novellesamlingen Betzyz sommer og andre fortellinger fikk flott mottakelse i 2000. Aller størst oppmerksomhet har imidlertid Syvertsen fått for romanen I lyset fra 2002. Hans siste roman er (pr. 2017) Et uoverskuelig mørke (2017).
Et særpreg i Syvertsens tekster er det sterke nærværet som skrives fram og det empatiske blikket personene skildres med. Forfatteren behandler livets store temaer i fortellinger som er konkret forankret i en gjenkjennelig sosial virkelighet. Det gir tekstene en politisk og etisk dimensjon som problematiserer valg, forpliktelse og ansvar.I 2021 trakk Syvertsen seg fra styret i Den norske forfatterforening etter at foreningens medlemmer i en avstemning hadde stemt for å trekke styrets støtte til et opprop rettet mot Ytringsfrihetskommisjonen.


== Verker ==


=== Romaner ===
Etterpå, 1995.
Rast, 1997.
I lyset, 2002.
In vivo, 2004. Sammen med Geir Gulliksen.
Det skal nok gå alt sammen, men hvor hen?, 2006.
Det håndgripelige, 2010
Et uoverskuelig mørke, 2017


=== Noveller ===
Nå ville han ikke tenke på det, 1992.
Betzys sommer og andre fortellinger, 2000.
Det gode som jeg vil, 2012.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Håvard Syvertsen i NRK Forfatter
Håvard Syvertsen i Aftenposten Alex
Heidi Bonde

Heidi Bonde (født 27. mai 1954) er en norsk forfatter og lyriker. Hun debuterte i 1988 med diktsamlingen Lucifers munn. Senere har hun utgitt diktsamlinger og romaner. Dikt av Bonde er ofte vanskelig å tolke, og skaper gjerne landskaper og stemninger med en særegen poesi. Hun har et skarpt blikk for detaljer og skaper en drømmeverden med sterke assosiasjoner. Tidligere skrev hun mest lyrikk, men har senere også markert seg som romanforfatter. Hun har også gjendiktet den italienske poeten Eugenio Montale.
Av utdanning er Bonde  cand mag. med fagene italiensk, psykologi og nordisk litteratur. I studietiden hadde hun også et opphold i Italia. Hun bor i Oslo sammen med mann og to barn.


== Bibliografi ==


=== Dikt ===
Lucifers munn, 1988.
I dette rom planter jeg en hegg, 1990.
September, 1991.
Svømmeskolen, 1994.
Oktobermusikanten, 1995.
Øvelse i det soleklare, 1997.
Fabelaktige forhold, 1999.
Hun som gikk ombord i et forlis, 2009


=== Romaner ===
Detaljenes diktatur, 1996.
Fortellingen om fregatten Felicita, 1998.
Marsipangrisen, 2000.


=== Sakprosa ===
Flamingohøsten har begynt. Skisser og samtaler i et forfatterverksted, 1997.


=== Gjendiktning ===
Eugenio Montale: Annerledes, 1995 (Sammen med Rune Christiansen)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Heidi Bonde i Cappelen Forlag
Heidi Bonde i NRK Forfatter
Heidi Bonde i Store norske leksikon
Heidi Bonde i Dagbladet Forfatter
Heidi Bonde i Aftenposten Alex
Heidi Linde

Heidi Linde (født 9. mars 1973 i Asker) er en norsk forfatter og dramatiker. Hun er oppvokst i Kongsvinger. 
Hun debuterte som barnebokforfatter i 1998, og i 2002 kom hennes første, kritikerroste roman, som bar tittelen Under bordet. Hun har siden skrevet flere bøker for barn og voksne. Bøkene har blitt oversatt til en rekke språk.
Linde har utdanning som manusforfatter fra Den norske filmskolen på Lillehammer. Hun har en bred produksjon av dramatikk for radio og TV, slik som Schmokk (2008), som gikk av med seieren i den nordiske hørespillkåringen i Helsingfors. Hun har skrevet både for Radioteateret og NRK Drama TV. 


== Bibliografi ==


=== Romaner ===
2002: Under bordet
2004: Juggel
2007: Resten av livet (skrevet sammen med søsteren Ellen)
2011: Nu, jävlar
2012: Agnes i senga
2015: Norsk sokkel
2017: Talte dager
2020: Hva hun klager over når hun klager over husarbeidet


=== Barnebøker ===
1998: Myggstikk
1999: Hallomannen og den skjønne Helena
2005: Jug!
2008: Gjørmedrømmer
2009: Sug
2012: Pym Pettersons mislykka familie
2012: Pym Pettersons mislykka skoletur
2013: Pym Pettersons mislykka brevvenn
2015: Pym Pettersons mislykka skoleball
2016: Pyms mislykka sommerferie
2019: Olivias liv. Annenhver uke
2020: Sara og Dagmara blir venner


=== Dramatikk (utvalg) ===
«Skolen» (2003) NRK Drama
«Schmokk» (2007) Radioteateret
«Schmokk» (2011) NRK Drama
”Sofia Flux og det magiske høreapparatet» (2014) NRK Super
«Nesten voksen» (2018) NRK Underholdning
«Søskensjokk» (2019) NRK Super


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Heidi Linde i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Heidi Linde hos Norske Dramatikeres Forbund
Heidi Linde i NRK Forfatter
Heidi Linde i Aftenposten Alex
(en) Heidi Linde på Internet Movie Database 
http://www.gyldendal.no/Forfattere/Linde-Heidi
Henning Hagerup

Henning Hagerup (født 16. februar 1959) er en norsk forfatter, oversetter og litteraturkritiker. For sin virksomhet som litteraturkritiker har han fått Kritikerprisen som årets kritiker 1994 og Olav Dalgards kritikerpris 2003. 


== Familie ==
Henning Hagerup er sønn av forfatteren Helge Hagerup, bror av Espen Hagerup og Linde Hagerup, og halvbror av Simen Hagerup og Bendik Hagerup. Han er barnebarn av lyrikeren Inger Hagerup og nevø av forfatteren Klaus Hagerup.


== Bibliografi ==
Metafysisk skrapjern – essay (2015)
Vinternotater – essay (1998)
Skjelett og hjerte: en bok om Tor Ulven (1999) (sammen med Torunn Borge)
De dødes språk – roman (2001) (sammen med Elin Brodin)
Husets nummer – roman (2002) (sammen med Elin Brodin)
Banemann – roman (2008) (sammen med Elin Brodin)


=== Redaktør ===
Stein Mehren: Utvalgte dikt (redaktør: Henning Hagerup)
Tor Ulven: Essays (redaktører: Henning Hagerup og Morten Moi)


== Priser og utmerkelser ==
2003: Olav Dalgards kritikerpris
1999: Bastianprisen for barne- og ungdomslitteratur for oversettelsen av Vikram Seth: Dyriske fabler fra her og der
1994: Årets kritiker – kåret av Norsk kritikerlag


== Litteratur om Henning Hagerup ==
van der Hagen, Alf (2016). Leseren : En samtale med Henning Hagerup. Oktober forlag. ISBN 978 82 495 1750 3. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Henning Hagerup i NRK Forfatter
Ingri Lønnebotn

Ingri Mary Jane Lønnebotn (født 24. april 1946 i Bergen) er en norsk forfatter og journalist.
Lønnebotn har tatt Nordisk Journalistkurs i Århus og gått Skrivekunst-akademiet i Hordaland. Hun har arbeidet som journalist og undervist på folkehøyskole.
I 1988 debuterte hun med diktsamlingen Jordstyrt. Hun har senere utgitt flere diktsamlinger og en rekke romaner.


== Bibliografi ==
Jordstyrt. lyrikk, Gyldendal (1988)
Knekk meg litt kjærlighet, roman, Eide (1989)
Tid er, lyrikk, Gyldendal (1990)
Hatets tidsfrist, roman, Gyldendal (1991)
Alene, mot himmelen, roman, Gyldendal (1992)
Den andre, roman, Gyldendal (1995)
Slipp oss ikke, lyrikk, Gyldendal (1996)
Hun var en liten kvinne jeg ikke kjente særlig godt, roman, Gyldendal (1997)
Bort fra dine øyne, roman, Cappelen (1999)
Spinkelspenn, lyrikk, Cappelen (2000)
Ad undas, roman, Cappelen (2001)
Wonderbra, roman, Cappelen (2002)
Megrez, roman, Vigmostad & Bjørke (2007)
Vi var der : 77 godt voksne mennesker om store og små øyeblikk, medforfatter, Bodoni (2008)
En av de andre, roman, Bodoni (2014)
Konekunst, roman, Bodoni (2016)


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Ingri Lønnebotn i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Presentasjon av Ingri Lønnebotns forfatterskap hos Østfold fylkesbibliotek Arkivert 8. november 2007 hos Wayback Machine.
Ingri Lønnebotn i Cappelen Forlag
Ingri Lønnebotn i NRK Forfatter
Ingri Lønnebotn i Dagbladet Forfatter
Digitaliserte bøker av Ingri Lønnebotn hos Nasjonalbiblioteket
Artikler av og om Ingri Lønnebotn i Norart
Ingvild Burkey

Ingvild Burkey (født 22. februar 1967) er en norsk forfatter.
Burkey har arbeidet i flere afrikanske land, inkludert Uganda, Sør-Afrika, Rwanda og Zimbabwe. Fra 1997 var hun i tre år menneskerettsobservatør for OSSE i Bosnia, noe som vises igjen i hennes prosatekstsamling Intervju med den hjemvendte helten (2002). 


== Bibliografi ==
Torden i søvne – dikt (1994)
Falsk pike – roman (1997)
Intervju med den hjemvendte helten – prosatekster (2002)
Den mest tenkelige av alle verdener – dikt (2008)
Et underlig redskap – fortellinger (2017)


== Priser og utmerkelser ==
Tanums kvinnestipend 2009
Riksmålsforbundets litteraturpris 2017


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Ingvild Burkey i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Ingvild Burkey i NRK Forfatter
Ingvill Skjold Thorkildsen

Ingvill Skjold Thorkildsen (født 17. september 1982) er en norsk forfatter. 
Thorkildsen er utdannet skuespiller fra Queen Margareth University College i Edinburgh, Skottland.
Hun er også datter av jazz-saksofonist Torbjørn Skjold.


== Bibliografi ==
Klara – roman (2000)
Solo hele døgnet – roman (2001)
En som Josefine – billedbok (2005), illustrert av Erik Ferguson


== Kilder ==
Presentasjon av Ingvill Skjold Thorkildsen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Ingvill Skjold Thorkildsen i Dagbladet Forfatter
Ingvill Skjold Thorkildsen i NRK Forfatter
Ingvill Solberg

Ingvill Solberg (født 20. mai 1974) er en norsk lyriker.
Solberg er utdannet cand.mag. med psykologi, livssynskunnskap og folkloristikk, og har gått ved Forfatterstudiet i Bø. Hun debuterte i 2001 med diktsamlingen Gehør.
I 2005 ble hun den yngste lyrikeren representert i Dikt i hundre, en bok med «folkets hundre favorittdikt» kåret av Dagbladets lesere.


== Bibliografi ==
Gehør – diktsamling (2001)
Ly – diktsaming (2004)
Den yngste – diktsaming (2010)


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(no) Ingvill Solberg i NRK Forfatter