jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Saul Steinberg

Saul Steinberg (født 15. juni 1914 i Râmnicu Sărat, Romania, død 21. mai 1999 i New York) var en rumensk-amerikansk vitsetegner, illustratør og forfatter. Han er særlig kjent for sine underfundige vitsetegninger i sirlig pennestrek i det amerikanske storbytidsskiftet The New Yorker. 
Saul Steinberg ble født i Râmnicu Sărat i Romania, men familien flyttet til hovedstaden București i 1915. Hans far var Moritz Steinberg, som var bokbinder, eskemaker og eide i en periode et lite trykkeri, og hans mor het Rosa (født Jacobson). Han hadde en søster som het Lica. Han studerte ved Filosofi- og litteraturfakultetet ved Universitetet i București, fikk avslag fra å gå over til Arkitekturfakultetet og reiste derfor for å studere arkitektur i Milano i Italia i november 1933. Han fikk en doktorgrad i arkitektur ved Regio Politecnico di Milano i 1940. Saul Steinberg prøvde å flykte via Portugal til USA for å slippe unna jødeforfølgelsene under andre verdenskrig, men ble deportert fra Ellis Island til Santo Domingo i Den dominikanske republikk ettersom kvoten for rumenske innvandrere til USA var full.Han publiserte sin første tegning i The New Yorker den 25. oktober 1941, ble sponset av dem til oppholdstillatelse i USA og immigrerte dit i 1942.Samme dag som han ble amerikansk statsborger (19. februar 1943) ble han utnevnt til ensign i US Navy og tjenestegjorde i den andre verdenskrig i Kina, India, Nord-Afrika og Italia.Steinberg tegnet i alt 85 omslagsillustrasjoner og 642 vitsetegninger for kultur- og trendmagasinet The New Yorker. Hans mest  berømte forsidemotiv er kjent som A New Yorker's View of the World. Det ble trykt 1976 og viser et svært stilisert verdenskart sett fra det selvopptatte New York med hovedgatene nært i bildet og omverdenen, deriblant tre fjerne landmasser merket Kina, Japan og Russland, i den ubetydelige horisonten.
Steinbergs lett intellektuelle og lekne stil, ofte med surrealistiske, visuelle poenger, virket svært moderne da den kom og inspirerte en rekke andre illustratører og avistegnere, også flere i Norge.


== Personlig ==
Han giftet seg 11. oktober 1944 med kunstmaleren Hedda Sterne (født Lindenberg), også en jødisk innvandrer fra Romania. De gikk fra hverandre i 1960, men ble aldri skilt.


== Bøker ==
All in Line (1945)
The Art of Living (1949)
The Passport (1954)
The Labyrinth (1960)
The New World (1965)
The Inspector (1973)
The Discovery of America (1993)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Saul Steinberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Saul Steinberg hos Internet Broadway Database 
(en) Saul Steinberg hos American National Biography 
(en) Etsninger fra National Gallery of Art
(en) The Steinberg Collection fra The New Yorker
Wachtendonckse Psalmen

Wachtendonckse Psalmen (norsk: Wachtendoncks salmer) er en samling salmer fra Salmenes bok som er oversatt fra latin til gammel-østlavfrankisk eller gammelnederlandsk.


== Historie ==
Samlingen er oppkalt etter kannik Arnold Wachtendonck som levde i det 16. århundre. Han lånte sitt håndskrevne manuskript av Salmenes bok til Justus Lipsius som gjerne ville undersøke dokumentet nærmere. Lipsius kopierte noen salmer slik at han kunne undersøke dem nærmere, blant annet i et brev til en venn, og disse er det som utgjør dagens versjon av de Wachtendonckse Psalmen. Det opprinnelige dokumentet er tapt.
Bønneboken befant seg i Sint-Amorabbediet i Munsterbilzen der Wachtendonck var Landrada-alterets rektor. Den første gangen boken nevnes er i en kopi av et manuskript fra ca. 1444 av den tyske presten Johannes Keck (UB Würzburg,Ms.M.ch.q.85).


== Språket ==
Wachtendonckse Psalmen er skrevet på gammel-østlavfrankisk, som er en gammelgermansk dialekt. Denne ble brukt i dagens øst-Nederland eller kanskje Tyskland. Man regner med at manuskriptet ble skrevet rundt midten av det tiende århundre, og det har en del tyske kjennetegn språkmessig. Dette siste gjør det mulig at denne teksten kan være en bearbeidelse av en mellomfrankisk tekst (en dialekt av gammelhøytysk). 
Oversettelsen er en såkalt interlineær oversettelse: ordenes rekkefølge i den latinske kildeteksten ble fulgt i oversettelsen slik at teksten også kunne brukes til skolering.


== Språkeksempler ==
Tekstfragment fra Salmenes bok kapittel 55, versene 6 og 7:

Gammelnederlandsk
Forchta in biuonga quamon ouer mi in bethecoda mi thuisternussi In ic quad uuie sal geuan mi fetheron also duuon in ic fliugon sal in raston sal

Nederlandsk
Vrees en beving kwamen over mij en duisternis bedekte mij. En ik zei: Wie zal mij veren geven als duiven, zodat ik weg zal vliegen en een rustplaats zal vinden.Norsk
Frykt og beven kommer over mig, og forferdelse legger sig over mig. Og jeg sier: Gid jeg hadde vinger som duen! Da vilde jeg flyve bort og feste bo.Moderne norsk
Frykt og beven fyller meg, og hele kroppen skjelver. Jeg tenkte: Hadde jeg vinger som duen, da fløy jeg bort og fant meg et bosted.


== Referanser ==
Rasmus Stauri

Rasmus Stauri (født 3. mars 1867, død 22. juni 1932) var folkehøgskolebestyrer på Kvam og Hundorp fra 1902 til 1932.
Han var født i Stryn av bondefolk, og viste tidlig gode evner. Derfor ble han seminarist fra Stord seminar i 1888 og tok fatt på et liv i opplysningsarbeid i tillegg til lærergjerning i flere skoleslag. Han arbeidde også på folkehøgskolen til Viggo Ullmann i Seljord før han grunnla sin egen skole i Kvam i Gudbrandsdalen i 1902. Skolen ble drevet i Kvam til 1915, da Stauri kjøpte deler av den historiske gården Hundorp i Sør-Fron. Han hadde allerede i 1907 engasjert seg i å bygge opp synlige minnesmerker på Hundorp, da han var formann i komitéen som reiste en bauta over Hellig Olav på den gravhaugen som fikk navnet Olavshaugen. Skolen ble drevet i Nikolai Frederik Severin Grundtvigs ånd og hadde elever fra store deler av landet. Om sommeren arrangerte Rasmus og kona Lise, født Høie (1882–1949), nordiske sommerkurs. Det første sommerkurset for nordiske pedagoger ble arrangert i 1908. Profilen på Gudbrandsdalens folkehøyskole var både lokal, regional, nasjonal og skandinavisk. Mang en kjent forfatter og kulturpersonlighet besøkte folkehøyskolen, blant annet Sigrid Undset, Tore Ørjasæter, Fredrik Paasche, Francis Bull, Gunnar Knudsen og mange andre.
Etter Stauris død overtok Lise Stauri styringen av skolen. Hun ble Nordens første kvinnelige folkehøyskolestyrer og fikk i 1947 Kongens fortjenstmedalje for skolearbeidet sitt. I 1948 overtok sønnen Are (1912–72) skoledriften sammen med sin kone Dagny f. Wedum (1922–1994). I 1987 brant skolen og det ble da slutt på driften.
Sammen med Mads Berg gav han ut «Sangbok for norsk ungdom», første utgave 1923. Boka var beregnet på folkehøgskolen og videregående skole.


== Bibliografi ==
Norsk grammatikk for folkeskulen 1946 (flere opplag)
Fire folkelærarar 1930
Norsk grammatikk for folkeskulen 1927
Gudbrandsdalens folkehøgskule i 25 år 1927
Anders Sandvig og Maihaugen (Sandvigske samlinger) 1926
Grundtvig 1925
Sammen med Jakob Haraldseid, Skriftleg upplæring i morsmålet 1924 (fleire opplag)
Norsk grammatikk for folkeskulen 1922
Sammen med Haakon Aasvejen, Ungdomsskulen i Norge i 50 aar 1864–1914 1914
Nyaarshelg 1914
Fraa sjælelivet 1911
Folkehøgskulen i Danmark, Norge, Sverige og Finland 1910


== Referanser ==
Snedbetning

Snedbetning er en type tradisjonell, åpen robåt av tre bygd på Sunnmøre.  Den er en av de nordvestlandske robåttypene (se Nord- Vestlandsbåt).


== Snedbetningens navn ==
Snedbetning viser til byggemåten til den gamle typen av sunnmørsbåten. Ordet sned (uttale; snid, sne) betyr på skrå, skrånende, og snedbetning viser til måten bunnbordene skrår på. De fleste norske bruksbåtene er bygd med hele bordganger. Bordene går sammenhengende i hele båtens lengde.


== Snedbetningsmåten ==
Dette er ikke tilfelle med snedbetningen. Det nederste (på storbåtene de to nederste) bordet blir avskrået (sneda) inn mot kjølen, i stedet for å gå frem til lotet. Dette fører til at bordene videre oppover i båten også må skrås inn mot stevne og stavn.  Hvert bord må nå dekke en mye større del av flaten i skroget enn i "vanlige " båter, og dette blir gjort ved at hvert bord bakfra blir skjervet (skjøtt) mot to bord fremme (renningene).
Men dermed kan også forskipet i snedbetningen gjøres ekstra bredt, siden man nå har flere bord. På denne måten blir den typiske snedbetning-fasongen til; en bred framende, laget av mange skrånende bord, og en heller smal bakende.
Snedbetningene ble bygd i alle størrelser, fra små færinger på 4,5 m lengde, til svære båter på 12–14 m lengde.  Disse største snedbetningene ble gjerne kalt "åttringer" (Sunnmørsåttring), men de hadde både 5 og 6 par årer, og ro-rom til både 7 og 8 par!  Man regner med at de opprinnelig hadde kun 4 par årer, men etterhvert har "vokst" (er bygd større og større gjennom århundrene), men har beholdt det gamle navnet.


== Snedbetningen gikk ut av bruk ==
Snedbetningsmåten å bygge robåter på forsvant etterhvert i begynnelsen av 1900-tallet, og båtbyggerne på Sunnmøre gikk over til å bygge "vanlig", med bordganger ubrutt fra stevn til stevn, og like mange bordganger foran som bak i båten.  Slike "vanlige" båter kaltes gjerne "Møringsbåter".
Ragnhild Myklebust

Ragnhild Myklebust (født 13. desember 1943 i Oslo) er en norsk handikappidrettsutøver og rekordvinner av gullmedaljer. Hun konkurrerte i klassen LW12. 
På grunn av polio i barndommen drev hun med sitteski, og var lenge regnet som uslåelig i denne idretten. Hun deltok i de paralympiske lekene i 1988, 1992, 1994 1998 og 2002, der hun vant totalt 22 gullmedaljer, flere enn noen annen utøver. Hun avsluttet sin karriere med 5 gull under paralympics i Salt Lake City i 2002, 58 år gammel.
Hun er utdannet fysioterapeut.
Myklebust er lokalpolitiker og representerer Hedmark Arbeiderparti i blant annet Hedmark fylkesting. Hun sitter også i Ringsaker kommunestyre.


== Meritter ==
Paralympiske vinterleker 2002
Gull på kortdistanse langrenn
Gull på mellomdistanse langrenn
Gull på langdistanse langrenn
Gull i stafett langrenn
Gull i skiskytingWorld Cup 2001
Gull på kortdistanse langrenn
Gull på langdistanse langrenn
Gull i stafett langrenn
Gull i skiskytingVM 2000
Gull på kortdistanse langrenn
Gull i stafett langrenn
Gull i skiskytingParalympiske vinterleker 1998
Gull på kortdistanse langrenn
Gull på mellomdistanse langrenn
Gull på langdistanse langrenn
Gull i stafett langrenn
Gull i skiskytingParalympiske vinterleker 1994
Gull på kortdistanse langrenn
Gull på mellomdistanse langrenn
Gull på langdistanse langrenn
Gull i stafett langrenn
Bronse i skiskyting
Bronse i ispiggingParalympiske vinterleker 1992
Gull på kortdistanse langrenn
Gull på mellomdistanse langrennParalympiske vinterleker 1988
Gull på langdistanse langrenn


== Eksterne lenker ==
(en) Ragnhild Myklebust – Paralympic.org 
Reportasje med bilde i VG
Ona (navn)

Ona er et fornavn for begge kjønn. Det er mest utbredt som et litauisk kvinnenavn.


== Etymologi ==
Kvinnenavnet Ona er en litauisk variant av kvinnenavnet Anna som er en opprinnelig gresk og latinsk avledning av kvinnenavnet Hannah som er dannet av det hebraiske ordet for «gunst» eller «nåde», channah. Ona brukes også som kvinnenavn i Catalonia, og har da betydningen «bølge».
Ona er også et maorisk mannsnavn som betyr «rik».


== Utbredelse ==
Ona har navnedag 26. juli i Litauen.
Ona er et sjeldent navn i Norge, men er det vanligste kvinnenavnet i Litauen.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Ona  i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Ona Munson (1903–1955), amerikansk filmskuespiller
Ona Juknevičienė (1955–), litauisk politiker og representant i Europaparlamentet
Ona Grauer, meksikansk filmskuespiller


== Se også ==
Ona – øy i Møre og Romsdal
Oona – irsk kvinnenavn som ikke er etymologisk beslektet med Ona


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Ona
(en) Think Baby Names: Ona
MBD

MBD er en betegnelse  innen psykiatrien som betegner atferdsvarianter som blant annet kjennetegnes ved hyperaktivitet og som skyldes små forstyrrelser i hjernen. Ordet er en forkortelse for det engelske minimal brain dysfunction, det vil si «ytterst liten funksjonsforstyrrelse i hjernen». Begrepet er en sekkebetegnelse og er fra 1990-tallet stort sett erstattet av den mer presise diagnosen ADD med eller uten hyperaktivitet som brukes om personer med oppmerksomhetssvikt, og utpreget impulsivitet. MBD ble på 1980-tallet særlig brukt om urolige barn med lærevansker.
MBD skyldes kroppslige, kjemisk-biologiske eller nevropsykologiske forstyrrelser og kan behandles med medikamenter. Det oppstår imidlertid svært lett psykiske og sosiale problemer som en følge av den uhensiktsmessige atferden, og disse behandles ofte med kognitiv atferdsterapi. Det er også mulig å tilrettelegge omgivelsene der problemene er store, for eksempel med spesialundervisning og annet for å gjøre skolehverdagen lettere for barn med MBD.


== Se også ==
AD/HD
DAMP


== Litteratur ==
Christopher Gillberg: Clinical child neuropsychiatry, Chapter 8: Deficits in attention, motor control and perception, and other syndromes attributed to minimal brain dysfunction, sidorna 138–172, Cambridge University Press, Cambridge (1995). ISBN 0-521-43388-6
Fylkesvei 4650

Fylkesvei 4650 går mellom Tau og Hundsnes i Strand. Veien er 2,2 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 522.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Strand


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4650
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4658

Fylkesvei 4658 går mellom Tau og Døvik i Strand. Veien er 17,8 km lang.
Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 513.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 523.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Strand
Sørskårvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4658
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4638

Fylkesvei 4638 går mellom Botne og Levik i Strand.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 495.


== Kommuner og knutepunkter ==

 StrandKvalvågvegen 

Kolabygdvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4638
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Etinyløstradiol

Etinyløstradiol er et syntetisk derivat av østradiol.
I motsetning til de naturlige forekommende østrogenene hos mennesket, har etinyløstradiol høy biotilgjengelighet fra tarm og lang halveringstid, og er derfor det østrogenet som brukes i tabletter. Det finnes i nesten alle kombinasjonsp-piller som finnes på markedet i Norge, men det finnes også p-piller på markedet i Norge som inneholder østradiolvalerat eller østradiolhemihydrat. I en del andre land (blant annet USA) er det mer vanlig å bruke equint østrogen (hesteøstrogen) som også kan tas peroralt. For naturlig progesteron gjelder det samme, noe som har resultert i utvikling av progestiner som også har høy biotilgjengelighet.


== Farmakologiske egenskaper ==
Naturlig østradiol tas effektivt opp i tarmen, men inaktiveres fullstendig av leveren før det når systemisk sirkulasjon (kommer ut i resten av kroppen). Ved å syntetisk sette på en etinylgruppe på i C17 posisjonen på østran-steroidet blir resultatet et molekyl med biologisk effekt tilsvarende østrogen, men som er langt mer motstandsdyktig mot forandring/nedbrytning i leveren.
Etinyløstradiol tas opp i tynntarmen. Maksimal konsentrasjon i blod ses som regel 2 timer etter inntak. Det foregår en betydelig metabolisme i leveren via cytochrom P450 isoenzymet 3A4. Etinyløstradiol med metabolitter skilles ut i gallen, hvor metabolittene (glukuronider) omdannes av bakterier i tarmen tilbake til etinyløstradiol, og absorberes på nytt (enterohepatisk sirkulasjon). Det ses derfor en ny økning i etinyløstradiolnivåene noen timer senere. Lokale forhold i tarmen som diaré eller bruk av antibiotika som forandrer tarmfloraen kan påvirke den enterohepatiske sirkulasjonen, og dermed nivåene av etinyløstradiol. Hos p-pillebrukere kan dette i verste fall øke risikoen for å bli gravid.


== Bivirkninger ==
Etinyløstradiol har de samme biologiske effektene som andre østrogener. Særlig i forbindelse med behandling av plager i overgangsalderen har østrogentilskudd (i Norge i praksis etinyløstradiol) vært assosiert med utvikling av brystkreft og hjerte- og karsykdommer.


== Miljø ==
Metabolittene av etinyløstradiol er forbindelser som er tungt nedbrytbrytbare i naturen (xenoøstrogener), og blir av enkelte betraktet som et ikke ubetydelig miljøproblem.


== Litteratur ==
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Moore, P. K. (2003). Pharmacology (5 utg.). Edinburgh New York: Elsevier Limited. ISBN 0-443-07145-4. 
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Flower, R. J.; Henderson, G. (2012). Rang and Dale's pharmacology (7 utg.). Edinburgh New York: Elsevier/Churchill Livingstone. ISBN 978-0-7020-3471-8.
Chris Foy

Christopher J. Foy (født 20. november 1962 i St. Helens) er en engelsk tidligere fotballdommer. Foy begynte å dømme i Merseyside i 1983 og kom inn i lista over assistentdommere i The Football League. I 1996 ble han tatt med i dommerlista i England og fem år senere ble han dommer i Premier League. Foy er Everton-supporter.
Foy dømte finalen i FA Trophy mellom Kidderminster og Stevenage 12. mai 2007 på Wembley.
Han var fjerdedommer i FA-cupfinalen mellom Cardiff og Portsmouth 17. mai 2008. Mike Dean var hoveddommer.
Den 1. mars 2009 dømte Chris Foy finalen i Ligacupen mellom Manchester United og Tottenham Hotspur på Wembley. Han ble assistert av Peter Kirkup og Andy Butler. Andre Marriner var fjerdedommer, mens Bob Pollock var reserveassistentdommer.
I august 2009 dømte Foy Community Shield mellom Manchester United og Chelsea. Foy var oppnevnt til å dømme FA-cupfinalen mellom Chelsea og Portsmouth 15. mai 2010.
Chris Foy har dømt 150 kamper i Premier League.


== Premier League 2009/10 ==


== Premier League 2008/09 ==


== Premier League 2007/08 ==


== Premier League 2006/07 ==


== FA Premier League 2005-06 ==


== FA Premier League 2004-05 ==


== FA Premier League 2003-04 ==


== FA Premier League 2002-03 ==


== FA Premier League 2001-02 ==


== Premier League-karriere ==


== Eksterne lenker ==
Chris Foys profil på Professional Game Match Officials (PGMOL) offisielle side
Grupo Corpo

Grupo Corpo (av portugisisk Kroppgruppe) er en verdensberømt brasiliansk dansegruppe som både bekrefter og bryter med oppfatningene om moderne dans.


== Historie ==
Gruppa ble grunnlagt i Belo Horizonte av Paulo Pederneiras i 1975 og har framstilt mange ansette stykker i løpet av tiåra.


== Eksterne lenker ==
Grupo Corpos offisielle hjemmeside – på engelsk
Gustaf Fröding

Gustaf Fröding (født 22. august 1860 på Alsters bruk utenfor Karlstad i Värmland i Sverige, død 8. februar 1911 i Stockholm) var en svensk journalist, forfatter og en av Sveriges mest kjente diktere. Fröding  ble en fornyer av svensk poesi og  påvirket flere seinere diktere, også norske. Han skrev blant annet om naturen, folkeliv og erotikk, også delvis på värmlandsk dialekt. Han var barnebarn av Carl Adolph Agardh.
Det har vært en rekke tolkninger og tonsettinger av Frödings dikt, blant annet av Sven-Ingvars og andre populærartister. Det finnes også flere svenske stipender og priser som bærer Frödings navn. 


== Diktsamlinger ==
1891: Gitarr och dragharmonika
1894: Nya dikter
1895 og 1897. Räggler och paschaser
1896: Stänk och flikar
1897: Nytt och gammalt
1898: Gralstänk
1898: Grillfängerier
1901: Samlade dikter
1910: Efterskörd
1913: Reconvalescentia (skrevet 1908)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gustaf Fröding – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Gustaf Fröding – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Biografi
Gustaf Frödings diktsamlinger lagt ut på Runeberg.org
Steinar Moldestad

Steinar Moldestad (født 15. januar 1981 i Trondheim) er en norsk illustratør. Han har blant annet arbeidet i Adresseavisen og illustrert Anne B. Ragdes humoristiske bok Kunsten å krangle fra 2003. I 2006 utgav han bildeboka Dovrebanen der han også har skrevet teksten. Moldestad er utdannet art director ved Westerdals Oslo School of Arts, Communication and Technology i Oslo.
Steinar Moldestad studerer i dag psykologi ved Universitetet i Oslo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Steinar Moldestad i BIBSYS
Familien Addams

Familien Addams (originaltittel: The Addams Family) er en amerikansk komiserie som gikk på ABC fra 1964 til 1966. Serien handler om den merkverdige familien Addams som bor i et gotisk, viktoriansk herskapshus og de nyter det som de fleste andre mennesker synes er ubehagelig og morbid. Serien er skapt av David Levy, basert på tegneren Charles Addams' skjemtetegninger i tidsskriftet The New Yorker.


== Handling ==
Familien Addams bor i et gotisk, viktoriansk herskapshus og de nyter det som de fleste andre mennesker synes er ubehagelig og morbid. Familien består av pappa Gomez og hans hustru Morticia, onkel Fester, bestemor og barna Pugsley og Wednesday, husets hovmester Lurch samt den spaserende hånden Thing.


== Medvirkende ==
John Astin som Gomez Addams
Carolyn Jones som Morticia Addams
Jackie Coogan som onkel Fester
Ted Cassidy som Lurch
Blossom Rock som bestemor Addams
Lisa Loring som Wednesday Friday Addams
Ken Weatherwax som Pugsley Addams


== Andre versjoner ==
Flere oppfølgere har blitt gjort på serien og dens konsept, blant annet tre spillefilmer, The Addams Family (1991), Addams Family Values (1993) og Addams Family Reunion (1998). Det har også blitt laget to animerte TV-serier og seks videospill basert på konseptet ble utgitt i årene 1989 til 1994. I 2010 ble det satt opp en musikal på Broadway.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Familien Addams på Internet Movie Database 
(no) Familien Addams hos Filmfront 
(en) Familien Addams på AllMovie 
(en) Familien Addams på Rotten Tomatoes 
(en) Familien Addams på Metacritic
Fylkesvei 4668

Fylkesvei 4668 går mellom Tveit i Hjelmeland og Helmikstøl i Sandnes kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 661. Den tidligere fylkesvei 638 ble arm av veien.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HjelmelandRivelandsvegen 

Songesandvegen 

 SandnesSongesandsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4668
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Newington

Newington kan referere til følgende steder:

Australia:
Newington (Australia
Storbritannia:
Newington (London), et område i bydelen Southwark i London
Newington (Swale), Kent
Newington (Shepway), Kent
Newington (Oxfordshire)
Newington (Shropshire)
Newington (Nottinghamshire)
Newington (Edinburgh)
USA:
Newington (Connecticut)
Newington (New Hampshire)
Newington (Virginia)


== Se også ==
Stoke Newington, et område nord i London
Peter Arno

Peter Arno (født 8. januar 1904 i New York, død 22. februar 1968) var en amerikansk illustratør og vitsetegner. Han er særlig kjent for sine mange vitsetegninger i det amerikanske, satiriske kultur- og trendmagasinet The New Yorker, der han arbeidet fra bladet ble opprettet i 1925 til han døde i 1968. Motivet i vitsene hans var ofte den dekadente New York-sosieteten, og tegningene var utført i en karakteristisk rask og raus penselteknikk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Peter Arno – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Peter Arno på Internet Movie Database 
(en) Peter Arno hos The Movie Database 
(en) Peter Arno hos Internet Broadway Database 
(en) Peter Arno hos American National Biography 
(en) Tegninger av Peter Arno
(en) Biografi