330 skvadron

330 skvadron er en avdeling i Luftforsvaret, underlagt Redningshelikoptertjenesten. 
Skvadronen ble opprinnelig opprettet under andre verdenskrig på Island i 1941 og er Norges eldste fremdeles operative flyskvadron; i dagens form ble skvadronen opprettet i 1973, etter å ha vært nedlagt og gjenopprettet flere ganger. 
Den er siden 1973 operatør av statens redningshelikoptre og har som hovedoppgave å gjennomføre søk- og redningsoppdrag, med ambulanseflyging og katastrofehjelp som sekundære oppgaver.


== Nye helikoptre ==
Skvadronen benytter helikoptre av typen Westland Sea King; disse er planlagt erstattet av nye helikoptre av typen AgustaWestland AW101. i løpet av 2023.Begge helikoptertypene er bygget for militær bruk, er svært robuste og tilpasset tøffe værforhold over åpent hav.
Utdypende artikkel: NAWSARH-prosjektet


== Avdelinger ==
330 skvadron har fem avdelinger plassert i Banak, Bodø, Ørland, Sola og på Rygge. Siden september 2009 opererer skvadronen Florø som detasjement. I følge med innfasingen av AW101 er det en sivil aktør som har base i Florø. 


== Historie ==


=== Etterkrigstid ===


==== F-84 ====
20. juli 1953 ble 330 skv reetablert på Gardermoen og mottok sine første Republic F-84G Thunderjet den 24. august samme år. I løpet av høsten mottok skvadronen til sammen 25 fly. 
Fra august 1956 til den ble nedlagt på nytt i februar 1958 opererte 330 skv fra Rygge flystasjon.


==== HU-16 ====

I 1961 startet oppbyggingen av 330 skv på nytt, denne gang igjen i maritim overvåkningsrolle med Grumman SA-16 Albatross. Skvadronen var fullt operativ med 9 fly fra 15. juli 1963. 3 av flyene var permanent detasjert på Bardufoss flystasjon. Hovedoppgavene var anti-ubåtoppdrag, men Trossa ble også beyttet til søk- og redningsoppdrag og ambulanseoppdrag. 1. oktober 1968 ble skvadronen på nytt lagt ned.


==== Sea King ====

Blant annet på bakgrunn av MF «Skagerak»s forlis i 1966, ble det i 1970 vedtatt at Justisdepartementet skulle anskaffe 10 Westland Sea King helikoptre til redningshelikoptertjeneste til sjøs. Det ble vurdert slik at det ikke fantes sivile operatører som kunne påta seg å drive en slik tjeneste, og 330 skv ble besluttet gjenopprettet som redningsskvadron. Likevel kunne Helikopter Service påta seg en kontrakt med Justisdepartementet om å operere 2 Sikorsky S-61 i slik tjeneste fra 1. september 1970 til 330 skv var operativ 1. mai 1973.
330 redningsskvadron hadde skvadronledelsen på Bodø flystasjon og var delt i 4 vinger med 2 Sea King plassert på hver av basene Banak flystasjon, Bodø flystasjon, Ørland flystasjon og Sola flystasjon. 2 helikopter var i reserve og på vedlikehold til enhver tid.


== Materiell ==


=== Dagens materiell ===
Dagens materiell per februar 2022.


== Besetning ==
Den vanlige besetningen på dagens helikoptre ved oppdrag er to flyvere, hvorav en er fartøysjef, en systemoperatør, en maskinist, en redningsmann og en anestesilege.


=== Fartøysjef ===
Fartøysjefen funger som flyver og har som hovedoppgave å ivareta sikkerheten ombord, samt å lede aksjonen oppdraget er på. På vei ut på oppdrag er det fartøysjefens oppgave å brife crewet og gå igjennom hva som skal gjøres punkt for punkt slik at minst mulig kan gå galt. 


=== Maskinist ===
Maskinisten er ansvarlig for å operere heisen under heisoperasjoner. Maskinisten også kompetanse for å kunne assistere redningsmannen og anestesilegen om dette skulle være nødvendig. Etter oppdrag kontrollerer maskinisten flyets tekniske stand sammen med teknisk personell i skvadronen. 


=== Systemoperatør ===
Systemoperatøren fungerer som navigatør i besetningen. I tillegg bruker systemoperatøren helikopterets varmesøkende kamera under søk og redningsaksjoner. 


=== Redningsmann ===
Under søk- og redningsoppdrag og ambulanseoppdrag deltar redningsmannen blant annet som observatør, utøver heisoperasjoner og fungerer som anestesilegens assistent ved behandling av pasienter. Ved oppdrag med legebil fungerer redningsmannen som sjåfør under utrykning, og assisterer anestesilegen med pasientbehandling. 
«Nasjonal standard for redningsmenn» stiller krav om enten bachelorgrad i sykepleie og autorisasjon som sykepleier, eller fagbrev i ambulansefaget for å kunne jobbe som redningsmann i Redningshelikoptertjenesen. 


=== Lege ===
Legen i helikopteret har det medisinske ansvaret ombord. Legen har spesialutdanning innenfor anestesi. Legen er ansatt i Forsvaret, mens de regionale helseforetakene i dag er ansvarlige for legetjenesten. På Rygge har Helse Sør-Øst ansvar for legedriften. På Sola har Helse Vest, på Ørland har Helse Midt, og i Bodø og Banak har Helse Nord ansvar for legetjenesten. .


== Legebiler ==
På samtlige av skvadronen baser disponerer avdelingen legebiler av typen Volvo XC70. Bilene er finansiert og eies og driftes av Stiftelsen Norsk Luftambulanse. 
Legebilen tar oppdrag opptil 15 minutter kjøring fra basen fordi det går fortere å nå disse pasientene med bil enn med helikopter på grunn av helikopterets lengre responstid. De kan også kjøre lenger hvis helikopteret ikke er disponibelt over et lengre tidsrom, for eksempel på grunn av vedlikehold eller dårlig vær.
Det er kun redningsmannen og anestesilegen som rykker ut på oppdrag med legebilen. På oppdrag med legebilen er det redningsmannen som kjører bilen, mens anestesilegen sitter i passasjersetet.
Utstyret i bilene skal ha samme akuttmedisinsk og redningsteknisk funksjon som i helikoptrene.


== Utmerkelser ==
2010: Minnemedalje fra Arkhangelsk Regional Rescue Service, for sin innsats ved redning av russiske fiskere i havsnød.
2015: Samfunnssikkerhetsprisen 2014 for sin innsats innenfor redningsoperasjoner.
2020: Haugesundkonferansens ærespris for sin innsats ved evakuering av passasjerer ved hendelsen med Viking Sky i mars 2019.
2021: IMO Award for Exceptional Bravery at Sea – Commendation Certificate for sin innsats under evakueringen av cruiseskipet MS «Viking Sky» og lasteskipet «Hagland Captain».


== Personell ved 330 skvadron med egen artikkel på Wikipedia ==
Christian Roy Kaldager
Oluf Reed Olsen
W. W. Bulukin
Nils Arveschoug
Bjørn Stray Tingulstad
Adolf Frantzen
Einar Sverre Pedersen


== Litteratur og media ==


=== Litteratur ===
Duvsete, Steinar Luftforsvarets historie, Bind 3 Kalde krigere og barmhjertige samaritaner, Oslo 2004, ISBN 82-03-22071-1
Strand, Birger M mfl Sola flystasjon, Sola 2002
Helgesen, Jan-Petter Start rotoren, Helikopterets plass i norsk luftfart, Stavanger 1991


=== Media ===
(2009) 330 Skvadronen (TV-serie)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fakta om Luftforsvaret Arkivert 3. april 2015 hos Wayback Machine.
NRK Gull med TV- og radioklipp fra historien til 330 skvadron