jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Drivverk (bil)

Bilens drivverk er alle innretningene som er med på å overføre drivkraften fra motoren til drivhjulene.
De viktigste bestanddelene i drivverket er kobling (clutch), girkasse, differensial og drivaksler.  De fleste bakhjulsdrevne biler har også en mellomaksling mellom girkassen og differensialen.
Biler har enten framhjulstrekk, bakhjulstrekk eller firehjulstrekk.  Dominerende i dag er framhjulstrekk, med motoren montert framme.  Grunnen er sparte kostnader, ved at motoren sitter nær drivhjulene og ikke trenger lang kraftoverføring. Det er nesten bare BMW og Mercedes-Benz som fremdeles lager biler med bakhjulstrekk i stor utstrekning. De begrunner dette med bedre kjøreegenskaper.


== Drivverkets deler ==


=== Kobling ===

Koblingen eller clutchen står mellom motorens svinghjul og girkassen.  Hensikten er å koble fri motoren fra girkassen, slik at det blir mulig å skifte gir.
Den vanligste typen kobling på biler i dag er med friksjonsplater (lamellplater), vanligvis tørre, men det finnes også biler med våt kobling.  Der bader mekanismen i en væske som bidrar til å kjøle friksjonsplatene og holde overflatene rene for lenger levetid.  Lamellplaten holdes til svinghjulet av en trykkplate, enten med trykkfjærer bak eller en membran.
En mekanisk clutch betjenes av en fotpedal, enten mekanisk eller hydraulisk.
Alternativet til friksjonsplater er en hydraulisk kobling. Dette er i vanlig bruk i biler med automatgir. En slik kobling er utformet som to skovler. Motoren driver den ene som pumper eller skyver olje mot den andre med stor kraft. Dette overfører dreiemoment fra inngående til utgående side. En hydraulisk kobling gir opphav til noe slipp, motoren går noe fortere enn det bilens hastighet tilsier. På nyere automatgirede biler er det derfor en automatisk låsemekanisme (lock up) som mekanisk låser inn- og utgående side av den hydrauliske koblingen. En kan høre dette ved at motorturtallet synker noe når hydraulikk-cluchen låses.


=== Girkasse ===

Den mest typiske girkassen i en moderne personbil i Norge er en femtrinns manuell kasse.  På 1970-tallet var firetrinns girkasser gjeldende, men etter hvert har femtrinns tatt over. Mange biler i dag leveres også med sekstrinns kasser, noe som på 1980-tallet var forbeholdt Porsche.
I andre land, og da spesielt USA, er automatiske girkasser nesten enerådende i personbiler.
Moderne manuelle girkasser er synkroniserte, det vil si at de har en mekanisme som utligner tannhjulenes bevegelser mellom girskiftene.  Føreren slipper da å bruke koblingen to ganger.


=== Mellomaksel ===
På bakhjulsdrevne og firehjulsdrevne biler må dreiemomentet overføres fra motoren fremme til drivakslingen bak. Dette skjer vanligvis via en mellomaksel – et rør med et kardansk ledd i hver ende.


=== Differensial ===

En differensial er en mekanisk innretning som lar to hjul på en aksel rotere med forskjellig hastighet, for eksempel i en sving. Biler med firehjulstrekk har ofte en differensial mellom fram- og bakakselen også.


== Kilder ==
Alt om bilen, Det Beste A/S, 1974, ISBN 82-7010-036-6
Hellersdorf

Hellersdorf er en ortsteil i bydelen Marzahn-Hellersdorf i Berlin. 


== Historie ==
I likhet med en rekke andre landsbyer i området, blir også Hellersdorf første gang nevnt i skriftlige kilder i Karl IV's grunnbok fra 1375. Stedet het da Helwichstorpp og tilhørte brødrene Dirike som også eide et stort gods (tysk: Gut). 
Hellersdorf ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920 og tilhørte da den daværende bydelen Lichtenberg. 
Under den kalde krigen lå Hellersdorf i Øst-Berlin. I 1979 ble Hellersdorf del av den nyetablerte bydelen Marzahn, men allerede i 1986 utskilt igjen fra denne og etablert som en selvstendig bydel (Stadtbezirk). Den nye og selvstendige bydelen Hellersdorf oppstod som et resultat av boligbygging i form av høyhus (Plattenbau) i stor stil, som en del av planene ledelsen i DDR hadde for å gjøre slutt på boligmangelen. Til bydelen hørte også Kaulsdorf, Mahlsdorf og den navngivende (ortsteilen) Hellersdorf.
De to bydelene Marzahn og Hellersdorf ble igjen ble slått sammen i 2001 (under navnet Marzahn-Hellersdorf).


== Geografi ==
Det urbane sentrum av Hellersdorf er Helle-Mitte, ferdigstilt i 1997. Drabantbyen Hellersdorf kan nås gjennom Linje U5 (Hellersdorf undergrunnsstasjon) på U-Bahn og ved trikkelinjene M6 og 18.


== Våpen ==

Hellersdorfs våpen viser landbruksproduksjonen som også omfattet snittblomster. Bjørnen henviser til Berlin. Den nedre halvdel viser blokkbebyggelsen, småhus, samt løv- og barskog. I forgrunnen finnes landbruksområder, elven Wuhle som er grenseelv til Marzahn og sjøene knyttet til denne. Kronen på toppen er felles for alle våpen i Berlin siden 1992.


== Eksterne lenker ==
(en) Berlin-Hellersdorf – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Berlin-Hellersdorf – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Hellersdorfs historie på berlin.de
Arrestforvarer

Arrestforvarer er ansatt i Politi- og lensmannsetaten. Arrestforvarerens oppgaver omfatter vakthold i politiets arrest, fangetransport og vakthold i rettssaler. Arrestforvarere har begrenset politimyndighet.

«Formalkravet til arrestforvarere er videregående skole og plettfri vandel. Før Politihøgskolen ble opprettet i 1992, var det egne kurs av 6 – 8 ukers varighet som grunnopplæring for arrestforvarere, og det var obligatorisk å gjennomføre kurset i løpet av en viss periode. Politihøgskolen tilbyr i dag en 6-måneders utdanning for ansatte i politiet med begrenset politimyndighet (arrestforvarere, grensekontrollører, transportledsagere). Utdanningen skal gi økt innsikt i egen rolle og funksjon slik at man er i stand til å utføre sine oppgaver på en reflektert og kunnskapsbasert måte der hensynet til rettssikkerhet og personvern ivaretas.»NOU 2009:12 Et ansvarlig politi Det finnes ingen spesifikk utdannelse som arrestforvarer, men ofte ansettes personer med utdanning og erfaring fra helsevesen, politiet, forsvaret, kriminalomsorgen, vakt- og sikkerhetsbransjen og andre relevante fagområder. Etatsutdannelsen er felles for alle ansatte i politietaten med begrenset politimyndighet og er et kurs på 15 studiepoeng i regi av Politihøgskolen; herunder arrestforvarere, grensekontrollører, utlendingskontrollører, transportledsagere, personell ombord i Varangervekteren og andre sivilt ansatte.
Ved noen politidistrikt har arrestforvarerne utvidet ansvarsområde utover arresttjeneste som eks. operatører ved operasjonssentralen, forvaltningmessige gjøremål som eksempelvis passutstedelse, sentralbordtjeneste, signaleringsarbeid (foto/fingeravtrykk/DNA) og mottak av anmeldelser. Arrestforvarere har utvidet ansvarsområde ved Haugaland og Sunnhordland, Hordaland og Troms politidistrikter.
Ved Oslo politidistrikt er det over 90 stillingshjemler som arrestforvarere. Arrestforvarere drifter sentralarresten i politidistriktet, noe som omfatter sikkerhet, forpleining, foto- og fingeravtrykk med mer. Videre har arrestforvarergruppen ansvaret for fremstillinger av personer i politiets varetekt til lege og rettsmøter og videre.
Oslo politidistrikt bistår særorganer som Kripos og Økokrim, samt politienheten PST i forbindelse med slike fremstillinger. Flere tusen fangetransporter gjennomføres årlig, med bil og fly. Arrestforvarere i Oslo benyttes til vakthold på personer innlagt på sykehus, dersom de er i politiets varetekt eller helsevesenet anmoder om bistand. Videre er det noe bistand til tvangsinnleggelse etter Lov om etablering og gjennomføring av psykisk helsevern når helsevesenet ber om politiets bistand.


== Referanser ==
Pankow (ortsteil)

Pankow [ˈpaŋkoː] er en ortsteil i bydelen Pankow i Berlin. Bydelen Pankow har hentet sitt navn fra ortsteilen.
I dagligtale kan Pankow også omfatte steder i Heinersdorf og Niederschönhausen. Pankow ligger i urstrømdalen til elven Panke, en sideelv til Spree. Ortsteilen Pankows navn er avledet av navnet på elven.


== Historie ==
Pankow ble grunnlagt som en vendisk bosetting på høydedraget Pankow Piesel. Bosettingens historie går sannsynligvis tilbake til ca 1230, mens de eldste skriftlige kilder skriver seg tilbake til 1311. Karl IV's landbok fra 1375 inneholder en utførlig beskrivelse av innbyggerne og deres eiendommer i Pankow.
Pankow beholdt sitt landsbypreg inntil 1800-tallet da Gründertiden satte sitt preg på stedet. Ennå kan den opprinnelige karakteren av landsby observeres langs Breiten Strasse, som i sin tid gikk langs dorfangeren (landsbyalmenningen). Kavalierslottet ved dagens Damerowstrasse understreker den fremvokste byarkitekturen i den gamle landsbyen. Herfra startet jaktlagene sine turer mot Buchholz og videre omkring i området.
Kurfyrst Fredrik I av Preussen kjøpte området i 1691 og oppførte Schloss Schönhausen. Dermed fikk Pankow en økt betydning som residens for hohenzollerne. Mot slutten av 1800-tallet ble området omdannet som feriested for bybeboerne, noe som også førte til økt utbygging av infrastrukturen. Dagens veisystem ble anlagt i 1900 og man tok i bruk gamle handelsveier som Wollankstrasse.
Under den andre verdenskrigen rullet Den røde armé inn over Heinersdorf til Pankow. Bitre slag fant sted mellom russerne og de siste gruppene av Volkssturm. I Trelleborgerstrasse ble det opprettet et minnesmerke over de sovjetiske soldatene.
Pankow ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920. Rådhuset i Pankow er idag kontorer for bydelsborgermesteren.


== Bildegalleri ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Berlin-Pankow – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Berlin-Pankow – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Reinickendorf

Reinickendorf er en administrativ bydel i Berlin. I motsetning til andre bydeler ble ikke Reinickendorf slått sammen med noen andre bydeler etter forvaltningsreformen i 2001. Reinickendorf lå mellom 1945 og 1990 i Vest-Berlin, i fransk sektor.


== Ortsteiler ==
Bydelen er oppdelt i elleve ortsteiler.


== Referanser ==
Spandau

Spandau er en administrativ bydel i Berlin. I motsetning til andre bydeler ble ikke Spandau slått sammen med noen andre bydeler etter forvaltningsreformen i 2001. Spandau lå i tidligere Vest-Berlin.


== Historie ==
Spandau var, likt som flere andre byer og småbyer i Berlins utkanter, frem til Berlins store forvaltningsreform i 1920 en selvstendig by med egne byrettigheter. Spandau og middelalderborgen som skulle danne kjernen i Zitadelle Spandau er eldre enn byen Berlin selv, og mange spandauere identifiderer seg sterkere med Spandau enn med Berlin. Det nåværende bydelsområdet Spandau omfatter foruten den tidligere byen Spandau også mange omkringliggende småsteder og tidligere gods som i 1920 ble inforlivet i Berlin.Spandaus bydelsområde kom etter andre verdenskrig til å bli del av den britiske okkupasjonssektoren i Vestberlin, frem til 1990. I Spandaus utkanter ble det foretatt visse justeringer av grensetrettingen mot den sovjetiske okkupasjonssektoren i 1945, for å muliggjøre at Gatow flyplass, som lå på grensen, skulle bli del av den britiske sektor. I bytte avsto britene vestre del av bydelen Staaken (Staaken-West) til den sovjetiske sektor, slik at den senere Berlinmuren kom til å skille dette område fra Vest-Berlin. Staaken-West var frem till 1990 en selvstendig kommune i DDR. Ved To-pluss-fire-avtalen om Tysklands gjenforening ble det bestemt at Staaken-West atter skulle bli en del av bydelsområdet Spandau i Berlin.
Etter andre verdenskrig opprettet de allierte okkupasjonsmaktene i 1947 Spandau-fengselet der krigsforbrytere satt.  Fengselet ble revet etter at den siste fangen, Rudolf Hess, døde i 1987.


== Geografi ==
Den vesentligste del av Spandau ligger ved elven Havels bredd. Spandau var før innlemmelsen i Berlin en selvstendig by og ble grunnlagt ved sammenløpet av Havel og Spree. Sprandau grenser til Brandenburg, Landkreis Oberhavel, Landkreis Havelland og Potsdam.


== Ortsteiler ==
Bydelen Spandau er inndelt i ni ortsteiler.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Spandau (district of Berlin) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bezirk Spandau – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Le Cordon Bleu

Le Cordon Bleu (fransk for «blått bånd») er en internasjonal kjede av kulinariske skoler som underviser i fransk kokekunst.
Skolene stammer fra L'Ordre des Chevaliers du Saint Esprit, en fransk ridderorden etablert i 1578. Hvert medlem ble tildelt Korset av Den hellige ånd, som hang i et blått bånd. Ordenen ble kjent for sine ekstravagante og luksuriøse banketter, som fikk navnet cordon bleu. Bankettene tok slutt med den franske revolusjon, men navnet forble synonymt med ypperlig matlaging.
Navnet ble tatt i bruk av det kulinariske tidsskriftet La Cuisiniere Cordon Bleu, grunnlagt tidlig på 1800-tallet. Tidsskriftet begynte å tilby spesielle undervisningstimer av noen av de beste kokkene i Frankrike. Dette vokste til å bli en kulinarisk skole som åpnet i Paris i 1895 og som snart ble en av de mest prestisjetunge kulinariske skolene i verden.
I 1990 ble skolen internasjonal da den åpnet en avdeling i London. Senere har det kommet avdelinger i Adelaide, Sydney, Seoul, Ottawa, Tokyo, Lima og flere byer i USA. Totalt studerer 12 000 elever ved Cordon Bleu-skoler hvert år.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Le Cordon Bleu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Zehlendorf

Zehlendorf er en ortsteil i bydelen Steglitz-Zehlendorf i Berlin. Inntil forvaltningsreformen i 2001 fantes det en selvstendig bydel kalt (Bezirk) Zehlendorf.
I vanlig språkbruk brukes navnet Zehlendorf om såvel ortsteilen Zehlendorf som den tidligere bydelen Bezirk Zehlendorf. Den tidligere bydelen omfattet sentrum i Zehlendorf, villabebyggelsen i retning Wannsee og de nåværende ortsteilene Wannsee, Nikolassee og Dahlem. Ved forvaltningsreformen i 2001 ble den tidligere bydelen Zehlendorf slått sammen med Steglitz til de administrative bydel Steglitz-Zehlendorf. Det gamle sentrum ligger sør for Dahlem og grenser mot øst til villakolonien Lichterfelde-West og mot vest til Nikolassee. Ortsteilen Zehlendorf hører til de mest velstående områder i Berlin.


== Historie ==
Slaviske og tyske bosettere grunnla omkring 1200 landsbyer ved Schlachtensee, ved Krumme Lanke og Krumme Fenn, dagens Düppel museumslandsby. Den eldste skriftlige kilde hvor Celendorp nevnes er fra 1242. Kildedokumentet er en kjøpekontrakt der eiendommen ble overdratt fra markgrevene Johan I av Brandenburg og Otto III av Brandenburg til Cistenienserordenens Klosteret Lehnin.
Den 22. september 1838 gikk den første prøyssiske jernbane fra Potsdam til Zehlendorf. I 1872 ble Zehlendorf grunnlagt som en prøyssisk landkommune. Zehlendorf ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920 og fra 2001 inngår den i bydelen Steglitz-Zehlendorf.


== Severdigheter ==
Severdigheter i ortsteilen er stedets heimatmuseum og landsbykirken (Dorfkirche Zehlendorf) fra 1768 like ved. Paulus-Kirche er oppført 1903-1905 i nygotisk stil. Haus am Waldsee i Argentinische Allee 30 viser utstillinger av samtidskunst. Innsjøene Schlachtensee og Krumme Lanke er deler av Grunewaldseenkette som er et populært utfartssted for berlinerne i helger og ferier. Stasjonen på Mexikoplatz er oppført i jugendstil. Teltowverftet i Teltowkanalen er et industriminnesmerke fra forrige århundreskifte. Museumslandsbyen Düppel ligger i et stort landskapsvernområde og viser byggeskikk fra middelalderen.


== Referanser ==
Treptow-Köpenick

Treptow-Köpenick er den niende av Berlins tolv administrative bydeler. Med 18,9 % av Berlins areal er Treptow-Köpenick den største med hensyn til flateinnhold. 


== Historie ==
Forvaltningsreformen i 2001 resulterte at de tidligere bydelene Treptow og Köpenick ble slått samme til den nåværende Treptow-Köpenick. Både Treptow og Köpenick lå før Tysklands gjenforening i det tidligere DDR.


== Befolkning og geografi ==
Treptow-Köpenick har den laveste befolkningstetthet av alle Berlins bydeler. Sammenliknet med Tysklands 84 storbyer har bydelen et befolkningsantall som ville gitt den en 32.-plass foran Kiel og Magdeburg. Bydelen har 15 ortsteiler.


=== Beliggenhet ===
Bydelen ligger sørøst i Berlin. Treptow-Köpenick er Berlins mest vann- og skogrike bydel med 36,4 % av arealet bestående av vann og innsjøer (som Müggelsee) og 43 % skog (som Müggelberge).


== Infrastruktur ==

Berlins lengste gate kalt Adlergestell (11,9 kilometer) går gjennom bydelen. I Alt-Treptow finnes de såkalte Treptowers som er Berlins høyeste kontorbygg med 31 etasjer.


== Severdigheter ==

Barokkslottet Köpenick med park, ligger sørøst i bydelen. Slottet inneholder en del av Berlins kunstindustrimuseum. Den store Treptowparken med det det sovjetiske krigsminnesmerket finnes i Alt-Treptow, nordvest i bydelen. I Bohnsdorf finnes boligkvarteret Gartenstadt Falkenberg som fra 2008 ført på UNESCOs liste over verdens kulturarv, forøvrig som en del av Modernistiske boligområder i Berlin. I ortsteilen Oberschöneweide finnes friluftscenen Kindl-Bühne Wuhlheide og Volkspark Wuhlheide.


== Treptow-Köpenick i folklore og kunst ==
Uttrykket Køpenickiade som er synonymt med lurendreieri, stammer fra historien om den arbeidsløse skomakeren Wilhelm Voigt som utgav seg for å være kaptein i hæren og som arresterte borgermesteren i Köpenick.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Treptow-Köpenick – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bezirk Treptow-Köpenick – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Norske Rasekattklubbers Riksforbund

Norske Rasekattklubbers Riksforbund (NRR) er en sammenslutning av rasekattklubber i Norge. Forbundet er tilsluttet det internasjonale forbundet Fédération Internationale Féline (FIFé), som ble stiftet i 1963 og organiserer en rekke nasjonale rasekattforbund.
NRR anerkjenner for tiden 42 katteraser.


== Anerkjente katteraser ==
Kategori 1
(EXO) Exotic (korthåret perser)
(PER) Perser
(RAG) Ragdoll
(SBI) Hellig birma
(VAN) Tyrkisk van
Kategori 2
(ACS) American curl korthår
(ACL) American curl langhår
(MCO) Maine coon
(NEM) Neva masquerade
(NFO) Norsk skogkatt
(SIB) Sibirkatt
(TUA) Tyrkisk angora
(LPL) La perm langhår
(LPS) La perm korthår
Kategori 3
(ABY) Abyssiner
(BEN) Bengalkatt
(BRI) Britisk langhår
(BRI) Britisk korthår
(BUR) Burmeser
(BML) Burmilla
(CHA) Chartreux
(CRX) Cornish rex
(CYM) Cymric
(DRX) Devon rex
(DSP) Don sphynx
(MAU) Egyptisk mau
(EUR) Europé (europeisk korthår)
(GRX) German rex
(JBT) Japanese bobtail
(KOR) Korat
(KBS) Kurilsk bobtail korthår
(KBL) Kurilsk bobtail langhår
(MAN) Manx
(OCI) Ocicat
(RUS) Russisk blå
(SRL) Selkirk rex langhår
(SRS) Selkirk rex korthår
(SOK) Sokoke
(SOM) Somali
(SNO) Showshoe
(SPH) Sphynx
(SIN) Singapura
Kategori 4
(BAL) Balineser
(ORS) Orientalsk korthår
(ORL) Orientalsk langhår
(PEB) Peterbald
(SYS) Seychellois korthår
(SYL) Seychellois langhår
(SIA) Siameser
(HCS) Thai
Huskatt
(HCL) Huskatt langhår
(HCS) Huskatt korthår


== Eksterne lenker ==
NRR hjemmeside
FIFé hjemmeside
Georg Golser

Georg Golser (født i Gols ved Salzburg i Østerrike, død 1489) var katolsk biskop av Brixen.
Golser var etterfølgeren til biskop Nikolaus av Kues som biskop av Brixen. Han ble valgt av det stedlige domkapittel den 9. september 1464, og ble bispeviet av erkebiskop Bernhard von Rohr den 8. mars 1465. 
Golser huskes særlig for sin kontante avvisning av Heinrich Kramers hekseprosesser i Innsbruck.


== Epistopalgenealogi ==
Hams episkopalgenealogi er:

Biskop Johann Tulbeck (? -1476)
Erkebiskop Bernhard von Rohr (1417-1487) *bispeviet 1466
Georg Golser (?-1489) *1465


== Referanser ==
Michael Frater

Michael Frater (født 6. oktober 1982 i Manchester, Jamaica) er en jamaikansk friidrettsutøver.
Frater debuterte i internasjonal sammenheng under junior-VM 2000 i Santiago de Chile, der han kom på femteplass på 100 meter og på 4 x 100 m stafett.
I Paris debuterte Frater i friidretts-VM i 2003, men ble slått ut allerede i kvartfinalen. Året etter deltok han i OL i Athen, der han ble slått ut i semifinalen.
Det foreløpige høydepunktet i Fraters karriere kom under VM 2005 i Helsingfors, der han overraskende løp inn til sølvmedalje på 100 meter, etter den amerikanske OL-vinneren Justin Gatlin.
Etter OL i Beijing i 2008 ble Frater utnevnt til offiser av Utmerkelsesordenen.Den 25. januar 2017 ble laget fra Jamaica fratatt gullmedaljene på 4 x 100 meter fra Sommer-OL 2008 i Beijing fordi Nesta Carter hadde testet positiv på det forbudte stoffet metylheksanamin.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Michael Frater – Olympics.com 
(en) Michael Frater – Olympic.org 
(en) Michael Frater – Olympedia 
(en) Michael Frater – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Michael Frater – Commonwealth Games Federation 
(en) Michael Frater – World Athletics 
(en) Michael Frater – Diamond League 
(en) Michael Frater – Track and Field Statistics
Ocicat

Ocicat eller ocikatt (OCI) er en relativt stor, massiv og grasiøs tamkattrase, som ligner litt på en liten leopard på grunn av prikker i pelsen (noen varianter har ikke prikker, men såkalt skilpaddetabby).


== Opprinnelse ==

Ocicat er en forholdsvis ny rase, skapt i USA på 1970-tallet. Det begynte imidlertid alt i 1964, da Virginia Daly, fra Berkeley i Michigan, krysset en abyssiner-siameser mix med en sjokolademasket siameser i et forsøk på å skape en abyssinermasket siameser. Ett av avkommene, en elfenbensfarget hann kalt Tonga, fikk prikker. Tonga ble imidlertid kastrert og fikk således ingen ting med den nye rasen å gjøre. Daly fortsatte imidlertid avlsarbeidet sammen med flere andre oppdrettere, blant annet Tom Brown. Og det var de to som krysset abyssiner, siameser og amerikansk korthår for å få fram ocikattens nåværende morfologi.Rasen ble anerkjent av CFA alt i 1966, men det skulle gå 20 år før den fikk en rasestandard. TICA anerkjente den i 1986, og standarden ble publisert i 1988. I 1992 ble rasen også anerkjent av FIFe.De første kattene kom til Europa via England i 1988 og Frankrike i 1989. Rasen har blitt ganske populær i USA, men regnes som sjelden i Europa og svært sjelden i Skandinavia. Det er også etablert et svært begrenset oppdrett med rasen i Norge.


== Beskrivelse ==

Ocicat er en mellomstor til stor tamkatt, som kan veie forbausende mye. Kroppen er langstrakt, slank, atletisk og meget muskuløs, men ikke massiv. Brystkassa er forholdsvis bred og beina ganske lange, med kompakte ovale labber. Hodet er middels stort med middels store ører og store mandelformede litt skråstilte øyne (som ikke må være blå). Haken er kraftig, kjevene faste og kraftfulle, og snuten er bred. Halen er ganske lang og smal. Rasen veier typisk 3–7 kg, men enkelte hunner kan veie ned til 2,5 kg og enkelte hanner opp mot 8–9 kg.
Pelsen er kort, tett, glatt og glansfull. Den får tett underull om den får gå fritt ute når det blir kaldt. Pelsen kommer i en rekke farger, men skal være prikket (spottet), men et par mindre forbund godkjenner også klassisk tabby. Trenger å bli børstet 1 gang i uken.


== Atferd ==
Ocicat er en meget livlig, aktiv og umåtelig nysgjerrig katterase, som også er svært leken og hengiven. Det har blitt sagt at «rasen er så nær en hund man kan komme som katt», og det medfører nok en viss grad av riktighet. Den er nemlig svært lærevillig og tolerant, noe som kanskje skyldes dens nysgjerrige natur.
Ocikatter kan være litt dominante overfor fremmede katter, men har stort sett ingen problemer med å omgås hunder og andre dyr, når de tilvennes tidlig. Rasen er  sosial til katt å være og knytter seg nært til «sine» mennesker og er stort sett snill og tolerant med både barn og besøkende.


== Se også ==
Bengalkatt
Egyptisk mau
Savannah


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om ocicat på Rasekatter.no
Norske Rasekattklubbers Riksforbund (NRR)