jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nidelva (Trøndelag)

Nidelva er en elv i Trondheim kommune i Trøndelag. Elva er 31,2 kilometer lang, og renner nordover fra Selbusjøen til munningen i Trondheimsfjorden i sentrum av Trondheim. Nidelva er nederste del av Nea-Nidelvvassdraget, som har en total lengde på 176,56 kilometer og et nedbørfelt på 3 117,98 km². Middelvannføringen ved munningen er 94,07 m³/s.Elva er sentral i Oskar Hoddøs kjente vals «Nidelven stille og vakker du er».


== Elvas løp ==
Nidelva har sitt utspring fra Bjørsjøen, lengst vest i Selbusjøen. Ved Hyttfossen ligger Hyttfossen dam som regulerer vannstanden i Selbusjøen. Nedenfor Hyttfossen ligger Løkaunet kraftstasjon, og elva renner videre forbi Svean kraftstasjon og passerer vest for Klæbu sentrum. Lengre mot nord i Klæbu ligger Fjæremsfossen med dam og kraftstasjon. Derfra renner den nordover forbi Tiller til Leirfossene hvor det er tre vannkraftverk. Etter Nedre Leirfossen har elva et svingete og meandrerende løp forbi Stavne og gjennom Trondheim sentrum. Den når Trondheimsfjorden ved Brattøra (nær Trondheim sentralstasjon).


== Navnet ==
Betydningen av elvenavnet er omdiskutert og ikke sikkert tolket. Ifølge Norsk stadnamnleksikon (4. utg. 1997) kan det bety:
«a) «til adverbet ned, gno. niðr, 'elva som ligg lågt nede' (Rygh)

b) i skyld med gotisk nidwa f 'rust' eller

c) med latin nitere 'skine', nitor m 'skin', altså 'den skinande elva'
(E. Hellquist)

d) til nyislandsk niður m, gno. *niðr m? 'elvebrus', 'den brusande elva (M.
Olsen)

e) til ei indoeuropeisk rot */nid/- 'strøyme', flyte' (J. Sandnes)».»


== Fiske ==
Næringsproduksjon for fisk er stor og dette gir tildels stor fisk av god kvalitet. I den øverste delen av Nidelva er det ørretfiske som dominerer, og mellom Nedre- og Øvre Leirfoss er det foreløpig fritt fiske.De nederste åtte kilometrene av Nidelva er lakseførende. Den lakseførende strekningen går gjennom Trondheim sentrum opp til Nedre Leirfoss. Nidelva har en storvokst laksestamme, og nesten hvert år blir det fanget laks på over 20 kilo. Rekordlaksen er fra 1954 og var på 31,8 kg. Fangstene er også gode, årlig fanges det mellom 3 og 10 tonn laks.

		
		
		


== Elvepadling og surfing ==
Nidelva er populær for elvepadling, og har både nybegynnerstrekninger og partier for mer erfarne padlere.
Under Sluppenbrua ligger Sluppenbølgen som er egnet for elvesurfing på surfebrett. Den fungerer bra ved vannføring på omtrent 140 kubikkmeter per sekund. Så høy vannføring fås gjerne ved snøsmeltingen om våren eller når det er kraftig nedbør, men er også avhengig av hvor mye vann som slippes fra Øvre og Nedre Leirfoss kraftverk. Ellers kan det være utfordrende å surfe uten tau. Nidelva har de eneste kjente surfetilbudene i umiddelbar nærhet til Trondheim, men det hender også at det er mulig med fjordsurfing i Trondheim når det er kraftig vind. Sluppenbølgen ble endret under en reparasjon av brua og er nesten flatet ut.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nidelva, Trøndelag – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Trondheim og omland fiskeadministrasjon (TOFA)
Charles M. Schulz

Charles Monroe Schulz (født 26. november 1922 i Saint Paul i Minnesota i USA, død 12. februar 2000 i Santa Rosa i California) var en amerikansk tegneserieskaper som er mest kjent for tegneserien Knøttene (Peanuts), hvor blant andre figurene Snoopy og Charlie Brown (Baltus Brun) medvirker.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Charles M. Schulz var enebarn til tyskfødte Carl Schulz og norskættede Dena Halverson. Da han var et meget begavet barn, ble han på grunnskolen flyttet opp to klasser, noe som resulterte i at han var den yngste i sin klasse da han begynte på High School. Dette kan være noe av årsaken til at han som tenåring angivelig var en blyg og tilbaketrukket gutt. Hans mor døde av kreft i 1943, omtrent samtidig som han vervet seg i hæren, hvor han ble i to år. Etter militærtjenesten startet han å arbeide som lærer i et korrespondansekurs for tegneserietegning.


=== Tegner, serieskaper ===
Han fikk sitt gjennombrudd i 1947 da han fikk serien Li'l Folks antatt i Saint Paul Pioneer Press. Tidligere hadde han vært på trykk i flere små utgivelser (med forskjellige historier). Li'l Folks gikk i avisen fra 1947 til 1950, og besto for det meste av såkalte «énrutere», altså små vitser fortalt med én rute. Det var i denne serien at Baltus Brun (Charlie Brown) dukket opp for første gang. I 1950 presenterte Schulz en stripeserie han hadde arbeidet med til United Features Syndicate; disse stripene påminnet om Li'l Folks, men besto av fire ruter heller enn én. Syndikatet godtok serien, og 2. oktober 1950 kom Knøttene på trykk for første gang. Serien slo etterhvert svært godt an, og gjorde Schulz til en av verdens mest berømte og høyest betalte tegneserieskapere. Schulz fortsatte å tegne og skrive Knøttene fram til desember 1999, da han ble diagnostisert med kreft. Den siste Knøttene-stripen ble trykket i amerikanske aviser 13. februar 2000, dagen etter Schulzs død.


=== Privatliv ===
Schulz var gift to ganger. Første gangen han giftet seg var i april 1951, med Joyce Halverson (ikke i slekt med Schulzs mor Dena Halverson). De fikk fem barn sammen, men skilte seg i 1972. I september 1973 giftet han seg på nytt, da med Jean Forsyth Clyde, som han var gift med resten av sitt liv.


=== Død ===
Den 12. februar 2000 døde Schulz, og ble senere gravlagt på Pleasant Hills-kirkegården i Sebastopol i California. Den 17. august 2002 ble Charles M. Schulz-museet åpnet til minne om ham.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Charles M. Schulz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Charles M. Schulz på Internet Movie Database 
(sv) Charles M. Schulz i Svensk Filmdatabas 
(fr) Charles M. Schulz på Allociné 
(fr) Charles M. Schulz på Allociné 
(en) Charles M. Schulz på AllMovie 
(en) Charles M. Schulz hos The Movie Database 
(en) Charles M. Schulz hos Internet Broadway Database 
(en) Charles M. Schulz på Discogs 
(en) Charles M. Schulz på MusicBrainz 
(en) Charles M. Schulz hos American National Biography 
(en) Charles M. Schulz-museum
Mauretania

For dagens stat, se Mauritania.Mauretania var i antikken opprinnelig et uavhengig berbersk kongedømme på Middelhavets sørlige kyst i det nordlige Afrika i et område som i dag tilsvarer det vestlige Algerie og det nordlige Marokko. Navnet kommer fra romernes benevnelse på berberne, mauri, som senere ga opphav til navnet på maurerne. Kongedømmet lå altså ikke i det samme området som dagens Mauritania ligger, på kysten mot Atlanterhavet, sør for Vest-Sahara.
Den romerske keiser Macrinus kom fra Mauretania.


== Romerske Mauretania ==
Med Romerrikets fremvekst ble Mauretania et romersk kongedømme underlagt Roma. Romerne plasserte Juba II av Numidia som vasallkonge. Da Juba døde i år 23 e.Kr. ble han etterfulgt av sin sønn Ptolemaios av Mauretania som konge. Ptolemaios var blitt utdannet i Roma og blitt «romerisert». Keiser Caligula fikk Ptolemaios drept i 40 og Claudius annekterte Mauretania og underla det Romerriket direkte som en romersk provins i 44 med en kongelig  guvernør (ikke senator).
Det at mauriene ikke ble fratatt sin kongelinje kan ha bidratt til å bevare lojalitet og orden: «Mauriene dyrket åpenbart sine konger, og skjulte ikke deres navn», observerte kirkefaderen Cyprianus i 247, utvilsomt siterte han en geograf som refererte til en personlig observasjon, i sin korte euhemeristiske øvelse.
I det første århundre e.Kr. delte keiser Claudius den romerske provinsen i Mauretania Cæsariensis og Mauretania Tingitana langs en skillelinje ved elven Mulucha (Muluya), omtrent 60 km vest for dagens Oran:

Mauretania Tingitana, navngitt er dets hovedstad Tingis (i dag Tanger); det samsvarer med det spanske plaza de soberanía («suveren enklave») og nordlige Marokko.
Mauretania Cæsariensis, består av vestlige og midterste Algerie helt til Kabylia.Mauretania frambrakte én keiser til Romerriket, equestrianeren Macrinus som tok makten etter at Caracalla ble myrdet i 217, men han ble selv beseiret og henrettet av Heliogabalus året etter.
Ved keiser Diokletians tetrakitiske reformer i 293 ble landet ytterligere oppdelt i tre provinser da den minste og østligste regionen, Sitifensis, ble delt fra Mauretania Cæsariensis.
Det romerske dokumentet Notitia Dignitatum (ca. 400) nevner de tre provinsene fortsatt. To var da underlagt den afrikanske diocesen og en lå under den hispanske diocesen.


== Litteratur ==
Stier et al. (1989): Westermann Großer Atlas zur Weltgeschichte, Westermann Schulbuch, 10. utg.
Afrika. Oslo: Schibsted. 1979. s. 10. ISBN 8251607450.
Tyfon

Tyfon kan vise til:

en tropisk syklon som oppstår i Stillehavet og som regel treffer land i Det fjerne østen
en sirene (alarm) som virker med trykkluft
Tyfon (mytologi), et monster
KNM «Trondheim» (F302)

KNM «Trondheim» (F 302) var en norsk fregatt av Oslo-klassen. Hun ble bygget i 1964. Hun var oppkalt etter Trondheim by, og ble døpt av fru Marit Holthe. Fregatten ble avløst av en fregatt i den nye Fridtjof Nansen-klassen. KNM «Trondheim» ble tatt ut av tjeneste i juni 2006. Skipet ble brukt som sjømål under en test av Forsvarets nye missil i 2013.KNM «Trondheim» og hennes søsterskip undergikk moderniseringer mellom 1987 og 1990. Som følge av dette ble alle skipene utstyrt med to chaffkastere, en ny Spherion TSM-2633 baugmontert sonar, MSI 3000 data- og-trusselinformasjonsbehandler og en ny 40 mm/L70 Boforskanon, som kom på bekostning av aktermontert 76 mm-kanon. Link 11 og 14 SATCOM, GPS og Plessey AWS-9 radar ble installert 1996-1997. For bedre detaljer se Oslo-klassen.


== Grunnstøting ==
Den 17. mars 2006 grunnstøtte KNM «Trondheim» som følge av feilnavigasjon, i Linesfjorden ved Stokksund på Trøndelagskysten. Hun tok inn kun små mengder vann, og stod aldri fast. Hun ble assistert til Haakonsvern av KV «Tromsø», tatt under slep i ti knops fart. I tørrdokk ble skadene kartlagt: En ødelagt propell, skader på sonardekselet og lange riper samt små hull på skroget. Man fryktet en stund at KNM «Trondheim» hadde seilt sin siste seilas, men fartøyet fortsatte i tjeneste til hun ble utfaset etter planen. Ettersom resttjenesten etter grunnstøtingen ble kort, ble det ikke påkostet full reparasjon, så sonaren var ikke operativ den siste tiden hun seilte.


== Active Endeavour ==
KNM «Trondheim» har sammen med KNM «Narvik» vært del av Active Endeavour, som er en NATO-operasjon satt i gang oktober 2001, i kampen mot terrorisme. Operasjonen overvåket skipstrafikken i Middelhavet.
Til denne operasjonen har Norge bidratt tretten ganger, med fem fregatter, fire MTBer og fire undervannsbåter. KNM «Narvik» deltok i to perioder fra 2001–2002, KNM «Trondheim» høsten 2002, KNM «Narvik» igjen i 2004, og KNM «Trondheim» i 2005.


== Bilder ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
KNM Trondheims hjemmeside
Bergens Tidende om grunnstøtingen
Forsvarsnett (mil.no) om grunnstøtingen
ISO 3166-1

ISO 3166-1 er en del av ISO 3166-standarden som ivaretar koder for land og biland. Standarden ble for første gang publisert i 1974 av International Organization for Standardization og definerer tre forskjellige koder for hvert område:

ISO 3166-1 alfa-2, et tobokstavssystem med mange bruksområder, deriblant toppnivådomener (ccTLD) på Internett for land.
ISO 3166-1 alfa-3, et trebokstavssystem.
ISO 3166-1 numerisk, et numerisk tresiffersystem.Et land eller område får normalt nye alfakoder hvis navnet skifter, mens et nytt nummer blir tildelt hvis landegrensene skifter.
ISO 3166-1 er ikke den eneste standarden for landskoder. IOK og FIFA har egne lister (se IOKs landskoder og FIFAs landskoder). Disse trebokstavskodene tilsvarer ofte ISO 3166-1 alfa-3-kodene.


== Liste over ISO 3166-1-koder ==


== Endringer ==
ISO 3166/MA (vedlikeholdsbyrået for ISO 3166) oppdaterer ISO 3166-1 når det er nødvendig, ved å kunngjøre endringer i standarden i nyhetsbrev som oppdaterer den gyldige standarden, og gir ut nye utgaver som inneholder alle endringene. Et land gis som regel nye koder om det endrer navn eller territorium. De alfabetiske kodene endres om en vesentlig del av et lands navn blir forandra, mens de numeriske kodene endres om et land endrer sine territorialgrenser. Koder for tidligere land eller tidligere landsnavn som har blitt sletta i ISO 3166-1 blir publisert i ISO 3166-3.


== Referanser ==


== Se også ==
ISO 3166-2
ISO 3166-3
Sammenligning av IOC-, FIFA-, og ISO 3166-landkoder


== Eksterne lenker ==
ISO 3166/MA Arkivert 23. september 2004 hos Wayback Machine. – ISO 3166 Maintenance Agency underlagt International Organization for Standardization – inkluderer oppdaterte lister over to-bokstavskoder.
United Nations Statistics Division – Standard Country or Area Codes for Statistical Use – inkluderer trebokstavs- og numeriske koder.
CIA World Factbook – Cross-Reference List of Country Data Codes Arkivert 13. november 2020 hos Wayback Machine. (public domain)
a list of ISO 3166-1 codes (inkluderer trebokstavs- og numeriske koder), og inkluderer informasjon om historiske endringer gjort.
an xml document inneholder landkoder og -navn på 7 forskjellige språk.
CSV-file and website i unicode, landkoder og -navn på 30 språk, bl.a. bokmål nob og nynorsk nno.
Gary Larson

Gary Larson (født 14. august 1950 i Tacoma, Washington, USA) er en amerikansk tegneserieskaper og vitsetegner. Hans mest kjente tegneserie er Larsons gale verden (The Far Side). Larsons gale verden gikk i aviser og blader over hele verden frem til Larson trakk seg tilbake 1. januar 1995. Fremdeles går Larsons gale verden i mange aviser, men nå bare gamle striper.
I 1998 ga han ut barneboka There's a Hair in My Dirt!: A Worm's Story som ble utgitt på norsk under tittelen Et hår i maten: En ung meitemarks historie i 1999.Fra 2019 har det dukket opp nytt materiale på den offisielle nettsiden The Far Side Comic Strip.I 1985 ble en nyoppdaget lus, som bare finnes på ugler, oppkalt etter Gary Larson –  Strigiphilus garylarsoni.


== Priser (Utvalg) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Gary Larson på Internet Movie Database 
(en) Gary Larson hos The Movie Database
Ljudmila Putina

Ljudmila Aleksandrovna Putina (russisk: Людмила Александровна Путина) født Sjkrebneva (russisk: Шкребнева) (født 6. januar 1957 i Kaliningrad i Russland, Sovjetunionen (den tidligere øst-prøyssiske byen Königsberg), utdannet flyvertinne, var fra 28. juli 1983 til 2013 gift med Russlands president Vladimir Putin.De giftet seg mens hennes mann gjorde tjeneste i DDR. Etter sin manns tjeneste i Tyskland, der hun lærte seg flytende tysk, underviste hun i språket hjemme i Moskva.
Paret fikk to døtre, Jekaterina (Katya) (født 1985) og Maria (født 1986 i Dresden i DDR). Døtrene  har gått på den tyske skolen i Moskva (Deutsche Schule Moskau).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lyudmila Putina – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Small computer system interface

SCSI (uttales skøssi) er en forkortelse for Small Computer System Interface og er en standard defineret av ANSI X3.131 i 1986. SCSI brukes på PC-er, men først og fremst servere for å koble til lagringsenheter, scannere mm. SCSI var standard i Apple Macintosh maskiner frem til 1999. SCSI-adapteren er ofte et tilleggskort (som regel PCI) som kan monteres inne i datamaskinen. Noen datamaskiner har et innebygget SCSI-grensesnitt. Standarden ble utviklet av Shugart Technology, som senere skiftet navn til Seagate.
Det finnes mange varianter av SCSI-standarden

SCSI-1: Bruker en 8-bit bus, og støtter hastigheter opp til 4 MBps
SCSI-2: Det samme som SCSI-1, men bruker en 50-leders forbindelse i stedet for et 25-leders forbindelse, og støtter flere enheter. Det er denne varianten som vanligvis kalles SCSI.
Wide SCSI: Bruker en bredere kabel (168-leders kabel til 68-leders kabel) som støtter 16-bit transaksjoner.
Fast SCSI: Bruker en 8-bit buss, men støtter hastigheter opptil 10 MBps ved å fordoble klokkehastigheten.
Fast Wide SCSI: Bruker en 16-bit buss og støtter hastigheter opptil 20 MBps.
Ultra SCSI: Bruker en 8-bit buss, og støtter hastigheter opptil 20 MBps.
SCSI-3: Bruker en 16-bit buss og støtter hastigheter opptil 40 MBps. Også kalt Ultra Wide SCSI.
Ultra2 SCSI: Bruker en 8-bit buss og støtter hastigheter opp til 40 MBps.
Wide Ultra2 SCSI: Bruker en 16-bit buss og støtter hastigheter opp til 80 MBps.
Persaunet leir

Persaunet leir var en militærleir som lå ved Persaunet i det nordøstlige Trondheim, ikke langt fra Tyholt. Leiren ble bygget av tyske styrker under andre verdenskrig som forlegning til ubåtmannskaper ifra 13. ubåt-flotilje ved Dora-bunkerne. Etter krigen ble den overtatt av den norske marine og har i senere tid tjenestegjort som standkvarter for Sør-Trøndelag Regiment.
Leiren er nå nedlagt og har blitt gjort om til boligområde, samt område for barnehage.


== Litteratur ==
Terje T.V. Bratberg og Jon Gunnar Arntzen (1996). Trondheim byleksikon. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 418. ISBN 8257306428. 


== Eksterne lenker ==
Strinda historielag om Persaunet leir
«Persaunet leir». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Heimdal (tettsted)

Se også Heimdal (bydel) om den administrative bydelen og Heimdall for Odins sønnHeimdal er et strøk i bydelen Heimdal i Trondheim; rundt 11 kilometer sør for Trondheim sentrum. Heimdal vokste frem som stasjonsby etter at Dovrebanen ble åpnet, og var kommunesenter for de  tidligere herredene Tiller og Leinstrand. Kommunegrensa fulgte jernbanelinja tvers igjennom Heimdal. Stasjonsbyen var tidligere eget tettsted, men har blitt det av tettstedet Trondheim. Heimdal har beholdt sine sentrumsfunksjoner og flere store virksomheter har sine hovedkontorer her. 
På 1980-tallet ble Tillerbyen (opprinnelig kalt Heimdalsbyen), to kilometer øst for Heimdal sentrum, planlagt som et avlastningssentrum for Midtbyen i Trondheim. Det er derfor anlagt flere store boligfelter, skoler, kjøpesentra og andre virksomheter i Tillerbyen, som  er skilt fra Heimdal sentrum av den sterkt trafikkerte E6.


== Samferdsel ==
Heimdal stasjon, som nå er ubetjent, er stoppested for lokaltog på Trønderbanen, med forbindelser til Værnes og Steinkjer. Heimdal er endestasjon for «Nabotåget» til Östersund, og stoppested for Dovrebanen til Oslo. Stasjonen er også et viktig knutepunkt for busstrafikken mot sør og vest. 
I 1935 ble det anlagt en flyplass på Heimdalsmyrene. Arbeidet stoppet opp i 1940.


== Næringsliv ==
På Heggstadmoen er det funnet plass til flere bedrifter, bl.a Tine meierier, Coca-Cola, Fretex. I tillegg har Trondheim Renholdsverk et stort sorteringsanlegg for avfall her. Avfall som ikke kan materialgjenvinnes blir sendt til Statkraft Varme i Tillerbyen, som forsyner store deler av Trondheim med fjernvarme.


== Annet ==
Dagens døveskole i Trondheim ligger ved Heimdal. Skolen bærer navnet A.C. Møller skole og er en del av Møller kompetansesenter. Heimdal har som den eneste av Trondheims bydeler sin egen vennskapsby, nemlig Keren i Eritrea.


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==
Adjunkt

Adjunkt er en tittel for en lærer på ulike nivåer, og med ulike betydninger.


== Historie ==
I Danmark og Norge ble tittelen adjunkt historisk brukt om visse universitetsutdannede lærere ved de høyere skolene, og rangerte under lektor. I Danmark er adjunkt idag dels den vanlige tittelen for en lærer på gymnasnivå med høyere utdannelse (embedseksamen), og dels den laveste tittelen på fast vitenskapelig ansatte ved universitetene (på samme nivå som norsk universitetslektor og amanuensis); i begge tilfeller rangerer tittelen under lektor.
Tittelen adjunkt ble i Norge gjeninnført etter dansk modell i 1919. Kravet for stilling som adjunkt var adjunkteksamen, innført i Norge ved lov 16. juli 1920 etter forbilde av skoleembedseksamen i Danmark; fra 1959 ble adjunkteksamen betegnet cand.mag.-eksamen (også kalt embetseksamen av lavere grad).
Historisk ble adjunkttittelen brukt ved høyere skoler (latinskole, gymnas), mens lærere i folkeskolen normalt bare hadde lærerskole og ikke universitetsstudier. I dag brukes adjunkttittelen ved skoler på alle nivåer, i tråd med at det har blitt vanlig for flere lærere å ha universitetsutdannelse (i motsetning til lærerskole).
Etter Bolognaprosessen kvalifiserer typisk bachelorgrad med praktisk-pedagogisk påbygning for stilling som adjunkt. Adjunktstatus kan også oppnås for de med treårig lærer- eller førskolelærerutdanning med minst ett års godkjent tilleggsutdanning fra høgskole eller universitet eller annen likeverdig utdanning med pedagogisk påbygning. Etter at allmennlærerutdanningen ble 4-årig er alle nye allmennlærere adjunkter.
Med fem års utdannelse kvalifiserer man til stilling som adjunkt med tilleggsutdanning (tidl. adjunkt med opprykk), som er en stillingsbetegnelse for lærere i det norske skolesystemet som har fem års utdannelse på universitets- eller høyskolenivå.


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av adjunkt
Klavikord

Klavikord er et klaviaturinstrument, et klaver formet som et bord med strenger på tvers og mekanikk. Istedenfor hammere, som på et piano, har klavikordet metallstifter - tangenter - oppå enden av tastene. Når tasten blir presset ned blir tangenten presset opp mot strengen og deler den i to. Et bånd surret til venstre mellom strengene demper den halvdelen av strengen. Tonen er relativt svak, men dynamisk og uttrykksfull og krever en distinkt spilleteknikk.


== Opprinnelse ==
Navnet klavikord kommer fra den latinske betegnelsen 'clavis' som betyr tast og det greske ordet for streng, som er 'chorde'. Instrumentet har eksistert i hvert fall så tidlig som fra begynnelsen av 1400-tallet og det var i normal bruk til inn på 1800-tallet. Frem til midten av 1600-tallet ble det brukt i hele Europa, gjennom 1700-tallet var det vanligst i Tyskland og det fikk en oppblomstring og stor utbredelse i Sverige i den siste 100-årsperioden til det gikk helt ut av bruk. I Norge var klavikordet utbredt i byene og på større gårder. Det finnes ca 30 historiske instrumenter bevart på norske museer, bl.a. på Ringve Museum i Trondheim.
Klavikordet kan beskrives som et hjemmets instrument, og på grunn av det lave lydnivået er det et instrument som typisk ble brukt i mindre rom. Den spesielle spillemåten som var påkrevet ble ansett å være det beste utgangspunkt for å nærme seg de andre klaviaturinstrumenter. Spesielt organister benyttet ofte klavikordet som øvingsinstrument, og for dette formål ble det også bygget 'tomanualige' klavikorder. I realiteten var dette to separate klavikorder der det ene kunne skyves inn og ut som en skuff i det andre. Noen klavikorder hadde også pedalsett i tillegg.


== Litteratur ==
Eva Helenius-Öberg: Svenskt klavikordbygge 1720 - 1820. Uppsala[?] 1986. ISBN 91-22-00822-5
Mats Krouthén: The Historical Clavichord in Norway, Clavichord International VOL X no 1, Mai 2006.


== Eksterne lenker ==
«DigitaltMuseum: Søk:  'Klavikord'». 
Bilde av klavikord: [1]
Fra Bachs Toccata i e-moll (BWV 914) spilt på et klavikord (youtube)
Setermoen

Setermoen er et tettsted og administrasjonssenteret i Bardu kommune i Troms. Tettstedet har 2 523 innbyggere per 1. januar 2022. Setermoen vedtok bystatus i 1999, men fikk ikke dette godkjent fordi kommunen hadde mindre enn 5 000 innbyggere. Setermoen blir imidlertid nå markedsført som bygdebyen i Troms.


== Historie ==
Bardu kirke fra 1829 er en mindre kopi av Tynset kirke. Bakgrunnen er at Bardus første nybyggere kom fra Østerdalen, og de ville på denne måten minnes gamlebygda. Fremdeles er det mange som snakker sørnorske dialekter i dette distriktet.


== Setermoen leir ==
Forsvaret og Setermoen leir har siden slutten av 1890-årene vært den viktigste bærebjelken i Setermoen-samfunnet.
Midt-Troms Museum har sin forsvarsavdeling, Troms Forsvarsmuseum, liggende på Setermoen, som viser militærhistorien i Troms.


== Se også ==
Prolog stasjon, Nord-Norgebanens første stasjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Setermoen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Setermoen Forsvaret