jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Forvask

Forvask er prosedyre ved de fleste vaskeprogrammer i vaskemaskiner og det bør være første vannet i all klesvask.
I svette er det små mengder av eggehvitestoffet albumin. Dette er vannløselig, men ved denaturering ved oppvarming blir det stivt på samme måten som hviten i egg, som også er en type albumin. Det er viktig at det første vannet klærne vaskes i er kaldt.  Dersom første vannet er varmt, vil klærne bli stive av eggehviten. Noe vaskemiddel i forvaskvannet vil gi noe mer effektiv fjerning av albumin.
Bjølsenhallen

Bjølsenhallen er et idretts- og forretningssenter på Bjølsen i Oslo. Den inneholder blant annet en stor innendørs idrettshall, apotek og et stort matvarehus. Idrettshallen består av en håndballbane med tribune, en innebandybane og en rekke mindre haller. Hallens funksjoner er et tilbud til både studentene i området og til bydelen for øvrig.


== Beliggenhet ==
Bjølsenhallen ligger i Bydel Sagene på Bjølsen i Oslo. Eiendommen ligger i et kvartal avgrenset av Maridalsveien, Moldegata, Bergensgata og Holmestrandgata. Store deler av kvartalet utgjør Bjølsen Studentby tilhørende Studentsamskipnaden i Oslo med ca. 1200 hybler og leiligheter.


== Historikk ==

Hallen ble oppført i 1930-årene og sto ferdig i 1939. Arkitekt for prosjektet var Per Nordan. Hallen ble betraktet som et mesterstykke i ingeniørkunst og anses som arkitektens hovedverk.Busshallen, garasjen og den tilhørende rest av bensinstasjonen er oppført på Byantikvarens gule liste og kommunalt vernet.Da hallen ble reist var tomten eid av Oslo Sporveier. Under andre verdenskrig ble hallen benyttet som lager for tyske fly og reservedeler. Etter krigen tok Oslo Sporveier hallen i bruk igjen og benyttet den som bussgarasje fram til den ble solgt i desember 1998.


=== Sabotasjeaksjon i 1944 ===
Natten mellom 13. og 14. august 1944 gjennomførte medlemmer av Oslogjengen en sabotasjeaksjon i hallen. Max Manus, Gunnar Sønsteby, William Houlder, Henrik Henriksen Hop og Andreas Aubert var blant deltakerne. Angrepsmålet var et lager i kjelleren under hallen hvor tyskerne lagret 25 Messerschmitt-jagere, en rekke flymotorer og store mengder reservedeler. De var flyttet hit på grunn av bombefaren på Kjeller flyplass.
Mennene dirket seg inn i busshallen litt over midnatt. En av dem tok seg av den norske vakten. De øvrige tok seg ned i kjellerhallen, der de la ladningene. Det ble brukt 120 kilo plastisk sprengstoff fordelt på fire kofferter og 70 kilo vanlig dynamitt. Omtrent kl. 02.00 om natten ble luntene tent, og karene trakk seg tilbake. Noen vaskekoner som jobbet i hallen fikk beskjed om at bygningen ville gå i lufta om få minutter. Da ladningene eksploderte var vaskekonene ute av bygningen, og vaktmannen var sluppet løs. Etter eksplosjonen var blant annet 150 flymotorer og tyskernes største lager av reservedeler for jagerfly i Norge ødelagt. Gunnar Sønsteby forlot stedet på sykkel.


== Litteratur ==
Krigens dagbok, Forlaget Det Beste, Oslo 1994, ISBN 82-7010-245-8
Rapport fra nr. 24, Orion Forlag, Oslo 1996, ISBN 82-458-0153-4
Livet langs elva, Bydel Sagene-Torshov, Oslo 1999, ISBN 82-995654-0-5
Oslogjengen – Europas beste sabotørgruppe, Orion Forlag, Oslo 2005, ISBN 82-458-0714-1


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bjølsenhallen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Bjølsenhallen», fra nettsidene til  Sagene Idrettsforening
«Bjølsenhallen», fra Oslo byleksikon
No24.no: Gunnar Sønstebys nettsted
Vestgermanske språk

De vestgermanske språkene er en undergruppe i den germanske språkgruppen. Til de vestgermanske språkene hører alle språkene som ikke er nordgermanske (nordiske) eller østgermanske.
De mest kjente vestgermanske språkene er:

engelsk
frisisk
tysk
nederlandskDet finnes også en rekke dialekter og mindre språk:

afrikaans
jiddisch
luxembourgsk
nedertysk (også kalt lavtysk og plattysk)
skotsk


== Den tradisjonelle inndelingen ==
Den tradisjonelle inndelingen av de vestgermanske språkene beror på stamtreet deres.
Dette stamtreet så slik ut:

vestgermansk språk
engelsk-frisisk (eller anglo-frisisk)
engelsk
frisisk
urtysk
høytysk
nedertysk (med nederlandsk)Det vil si:
Opphavlig fantes det et vestgermansk urspråk som delte seg i to grener: et engelsk-frisisk urspråk og et tysk urspråk.
Det engelsk-frisiske urspråket skulle ha delt seg i engelsk og frisisk, det urtyske språket skulle ha delt seg i høytysk og nedertysk.


== Kritikk mot den tradisjonelle inndelingen ==
I andre halvdelen av det 20. hundreåret kom det mye kritikk mot dette stamtreet og denne inndelingen.
Det førte til at de fleste lingvister i dag ikke lenger aksepterer den tradisjonelle inndelingen av de germanske språkene.
Spesielt begrepet vestgermansk er omstridt. Noen lingvister mener at det aldri fantes et vestgermansk språk, men bare flere ulike germanske språk som hadde et par vestgermanske trekk til felles.


== Referanser ==
Grønlandsleiret (Oslo)

Grønlandsleiret (1–83, 4–46) er en av Oslos hovedgater. Gata ligger på Grønland i bydel Gamle Oslo og er en forlengelse av gata Grønland fra Tøyenbekken til Schweigaards gate hvor den fortsetter som Oslo gate. Broen over Tøyenbekken het Lillebroen.På nordsiden av gata mellom Borggata og Schweigaards gate ligger Grønlands park – Botsparken.
Fra gammelt av het området som Grønlandsleiret går gjennom i dag, Leiret. Leiret var en plass der båter lett kunne trekkes på land. Leiret lå opprinnelig mellom Oslo (Gamlebyen) og Grønland. I middelalderen gikk Oslofjorden helt opp til der Grønland kirke ligger nå.


== Bygninger ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Grønlandsleiret». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 221. ISBN 978-82-573-1760-7.
Gåselever

Gåselever, eller foie gras (fransk: fet lever) er en delikatesse som lages av lever fra gjess. Siden tvangsforing blir brukt for å fete opp leveren til gåsen, er det ulovlig å produsere dette i de fleste land, men det er en populær delikatesse i blant annet Frankrike. Andelever er tilsvarende, men smaker av and. Begge disse blir stort sett importert fra Frankrike, men også noe fra Ungarn.


== Produksjon ==
Det er vanlig å tvangsfôre gjess for å få ekstra stor og fet lever. Metoden brukes også for å fremstille gåseleverpostei (Paté de Foie Gras) som gjerne blir smakstilsatt med trøffel. Fôringsmåten har vakt stor motstand. Fuglene tvangsfôres med en metode som på fransk heter «gavage». Det betyr at et langt rør blir presset ned i fuglenes spiserør og deretter pumpes magen full av en fett- og karbohydratrik matblanding. Dette gjentas to til tre ganger daglig i ca. en måned før fuglene slaktes. De unaturlige store mengdene med mat fuglene daglig tvinges i gjør at store mengder fett lagres i leveren. Dette er egentlig  en naturlig mekanisme som kalles leversteatose og som gjør at trekkfugler kan lagre store mengder fett før de trekker til sitt sommer- eller vinterhabitat. I naturen kan leveren øke til over dobbelt av normal størrelse, men ved tvansfôring kan leveren bli økt til 10 ganger sin opprinnelige størrelse. «Gavage» er forbudt i flere land, blant annet Norge. Til tross for et forbud mot produksjon er det tillatt å importere og selge gåselever her i landet. Flere norske butikkjeder har valgt å ta produktet ut av sitt varesortiment av hensyn til dyrevelferd.


== Tilberedelse ==

Den enkleste måten å tilberede gåselever på er å skjære den i ca. 1 cm tykke skiver. Man varmer en stekepanne, og uten fett i pannen legger man skivene i. (Fett brukes ikke, da leveren er fet i utgangspunktet). Man lar den steke i ca. 1 min, har på salt og grovkvernet pepper, og snur den. Man krydrer så med salt og pepper. Legges opp på tallerkenen, og man kan ha eplesyltetøy og portvin ved siden av. Hjemmebakt brød smaker også godt til.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen mangler oppslag i Wikidata
Skoletannlege

Skoletannlege var betegnelsen på en tannlege som er spesielt tilsatt for å behandle barn i skolepliktig alder.


== Norge ==
Gratis tannlege for skolebarn ble vedtatt i Lov om folkeskolen av 16. juli 1936, men allerede 10-15 år før dette hadde enkelte kommuner begynt å ansette egen skoletannlege. Fra 1983 er funksjonen ovetatt av fylkeskommunene, og utføres av distriktstannlege. Betegnelsen skoletannlege er gått ut av offisiell bruk i Norge.
Politihuset i Oslo

Politihuset i Oslo er hovedkontoret til Oslo politidistrikt. Bygningen ligger i Grønlandsleiret på Grønland i Oslo.
Bygningen huser politidistriktets ledelse og operasjonssentral samt andre avdelinger som Beredskapstroppen og Grønland politistasjon.
Politihuset er tegnet av Telje–Torp–Aasen Arkitektkontor. Arkitektene mottok Houens fonds diplom i 1983 og Betongtavlen i 1985 for bygningen.


== Se også ==
Grønland politistasjon


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oslo politidistrikt
«Politihuset i Oslo». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Friidrett under Sommer-OL 1900

Friidrett under Sommer-OL 1900. Friidrett var med for andre gangen på det olympiske programmet 1900 i Paris. 115 utøvere, alle menn, fra 16 nasjoner konkurrerte om 23 olympiske titler mellom 14. og 22. juli. Vinneren fikk en sølvmedalje og den som kom på annen plass fikk bronse. Det var først under OL 1904 i St. Louis det ble innført gull-, sølv- og bronsemedalje for de tre første plassene. Det var mer enn dobbelt så mange øvelser enn det var i forrige OL. De tolv øvelsene som var med for første gang var, 60-, 200- og 800 meter, 5000 meter lagløp, 200- og 400 meter hekk, 2500- og 4000 meter hinder, lengde-, høyde- og tresteg uten tilløp og sleggekast.  


== Medaljer ==
1 Michel Théato som vant maraton var fra Luxembourg, men IOK har registrert ham som deltaker for Frankrike.


=== 60 m ===


=== 100 m ===
John Tewksbury løp på 10,8 i semifinalen som var tangering av verdensrekorden.


=== 200 m ===


=== 400 m ===
Boardman, Lee og Moloney kom ikke til start i finalen som gikk på en søndag.


=== 800 m ===
David Hall løp i semi-finalen på 1.50,0 som var ny olympisk rekord.


=== 1500 m ===


=== Maraton ===
1 Michel Théato var fra Luxembourg, men IOK har registrert ham som deltaker for Frankrike.


=== 110 m hekk ===


=== 200 m hekk ===


=== 400 m hekk ===


=== 2500 m hinder ===


=== 4000 m hinder ===


=== 5000 meter lag ===
kun to lag som deltok


=== Høyde ===


=== Stav ===


=== Lengde ===


=== Tresteg ===


=== Høyde uten tilløp ===


=== Lengde uten tilløp ===


=== Tresteg uten tilløp ===


=== Kule ===


=== Diskos ===


=== Slegge ===


== Eksterne lenker ==
Resultater og profilside Arkivert 1. januar 2009 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
Sylvain Freiholz

Sylvain Freiholz (født 23. januar 1974) er en tidligere sveitsisk skihopper som konkurrerte fra 1991 til 2003.
Han vant bronse i den individuelle stor bakke konkurransen i Ski-VM 1997 i Trondheim, kun slått av Masahiko Harada og Dieter Thoma. Han deltok i fire OL, fra 1992 til 2002, hvor hans beste prestasjon var en 14.-plass i Albertville i 1992.
I verdenscupen i skihopping var han kun på podiet en gang, i Engelberg i hjemlandet Sveits i 1993 kom han på andreplass.


=== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sylvain Freiholz – Olympedia 
(en) Sylvain Freiholz – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Sylvain Freiholz – FIS (skihopping)
Prinsesse Peach

Prinsesse Peach (japansk: ピーチ姫, Pīchi-Hime) er en fiktiv videospillfigur skapt av Nintendo, og kommer fra spillserien Super Mario.
Frem til utgivelsen av Super Mario 64 i 1996, gikk Peach (engelsk ord for fersken) under navnet «Prinsesse Toadstool» i de engelske oversettelsene. I spillene regjerer hun over kongeriket "Mushroom Kingdom", der handlingen vanligvis utspiller seg.
Peach gjorde sin første opptreden i Super Mario Bros. i 1985, og siden da har hun figurert i nesten alle spillene i serien. Hun spiller ofte rollen som «jomfru i nød», da hun regelmessig blir kidnappet av Bowser, som er spillseriens antagonist. Motivet i spillene er at Mario, protagonisten, må befri Peach fra Bowsers fangenskap, hvilket vanligvis resulterer i at Mario blir belønnet med et kyss.
Utenom spin-off-seriene som Mario Kart og Super Smash Bros., der Peach nesten alltid inngår blant karakterene man kan spille som, spiller hun ofte en birolle i hovedserien. Man kan imidlertid spille som henne i både Super Mario Bros. 2 (1988) og Super Mario 3D World (2013), og i disse spillene har hun en unik egenskap som tillater henne å levitere i luften. Peach spiller også hovedrollen i Nintendo DS-spillet Super Super Princess Peach (2005), der hun må redde Mario fra Bowser. 


== Design og personlighet ==


=== Design ===
Karakteren til Prinsesse Peach ble først designet av Shigeru Miyamoto, og deretter redesignet av Yoichi Kotabe med Miyamotos instruksjoner. Miyamoto ønsket at øynene hennes skulle minne om katteøyne, og at utseendet hennes skulle representere hennes «sta og søte» karakter. Peach har alltid blitt portrettert med blondt hår i video spill-illustrasjoner, selv om fargenyansene har variert noe mellom spill. Hun ble imidlertid fremstilt med rødbrunt hår i de første Super Mario-spillene grunnet grafiske begrensninger i NES’ens maskinvare. Videre førte disse begrensningene til at kjolen hennes fikk et rødt og hvitt design snarere enn rosa i både Super Mario Bros. (1985) og Super Mario Bros.: The Lost Levels (1986). Etter utgivelsen av Super Mario World på SNES i 1990, har Peach alltid hatt blondt hår i spillene – i tråd med hennes opprinnelige design. Overordnet har ikke designet og utseendet til Peach endret seg stort siden hennes debut i 1985.


=== Personlighet og evner ===
I spillene har Peach en tilknytning til fargen rosa, som gjenspeiler hennes forsiktige og feminine personlighet. Hun blir ofte, især i RPG-spillene, portrettert som mild, vennlig og uselvisk, og fremstår vanligvis mer fornuftig enn mange andre karakterer i serien. I noen spill er Peach i besittelse av magiske evner, og disse er særlig fremtreende i spin-off-spillene, der hun blant annet har telepatiske krefter. I utgangspunktet var det disse evnene som motiverte Bowser til å kidnappe henne i Super Mario Bros.. I spillet kaster Bowser en trolldom over Mushroom Kingdom som forvandler innbyggerne til gjenstander, og det er kun Peach som kan oppheve forbannelsen og bringe fred til kongeriket. I nyere tid fremstår Bowsers motivasjon dog mer kjærlighetsbasert. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Princess Peach - Play.Nintendo.com
Prinsesse Peach hos Internet Movie Database
Skrolsvik

Skrolsvik er ei bygd ytterst på Sør-Senja i Senja kommune i Troms og Finnmark. Den har i underkant av 100 innbyggere.
Stedet har en avdeling under Midt-Troms Museum; Kveitmuseet/Gammelbutikken og det nedlagte Skrolsvik fort. 
Hurtigbåt og ferje til Harstad. Bygda ligger ved enden av fylkesvei 221. Følger man den 20 km østover kommer man til Stonglandseidet, hvor det blant annet er sykehjem, skole og bank. Postadressen til Skrolsvik er 9392 Stonglandseidet. Nærmeste bysamfunn er Finnsnes.


== Mellemvik grunnkrets ==
Mellemvik er en grunnkrets som omfatter Skrolsvik og grendene rundt. Mellemvik, eller Mellomvika, er den midterste av de tre vikene sentralt i Skrolsvik. De andre to er Heimstevika og Skrollsvika.
Grunnkretsen omfatter ytterste del av den halvøya som stikker ut mot Andfjorden, lengst sørvest på Senja, inkludert ytre del av Blyfjordens sørside, samt fjellene vest for Åborsvatnet. Bebyggelsen strekker seg fra Tømmervika i sørøst til Sjursvika i nordvest. Areal: 23,4 km².
Mellemvik tilhører Delområde Stonglandet, og grenser i sørøst til Buvik og i nordøst til Rødsand. I vest ligger Andfjorden.
Innbyggertall i Mellemvik grunnkrets:


== Eksterne lenker ==
turliv.no - informasjon og bilder fra båthavna i Skrolsvik
Imrahil

Imrahil er en fiktiv figur (mann/menneske) i Midgard, i J.R.R. Tolkiens fantasy-verden Arda. Han er prins av Dol Amroth i trilogien Ringenes Herre (men han er bare nevnt i Atter En Konge), og han kjempet sammen med Aragorn og Éomer i slaget ved Pelennors mark og slaget ved Morannon med sine riddere. De vinner begge slagene, og Imrahils datter Lóthiriel gifter seg med Éomer i år 3021 i Det Tredje Tideverv etter at Sauron er overvunnet for alltid, og de får sønnen Elfwin sammen.
Prins Imrahil dør i år 34 i Det fjerde tideverv, og sønnen Elphir blir prins av Dol Amroth.
Knut Severin Spenning

Knut Severin Spenning (født 1831 i Kristiania, død 1908 Drammen) var en norsk skolemann og forfatter. 
Han ble utdannet cand.theol. i 1853. Fra 1854 til 1856 var han huslærer hos jernverkseier Treschow på Fritzøe. Fra 1856 til 1861 var han lærer ved Stavangers skole og fra 1861 til 1863 ved Kongsbergs skole. I 1863 ble han utnevnt til adjunkt ved Drammens offentlige høiere skole og fra 1877 til overlærer samme sted. Han var sønn av kgl. fullmektig i Finansdepartementet Abraham Spenning.


== Forfatterskap ==
Hans forfatterskap omfatter diverse «Tabeller over Drammens Byes Befolkning» i 1870- og 80-årene. I 1888 utga han den autoriserte utgave av Dr. M. Luthers lille katekisme. Samme år utkom Salmer og religiøse vers samlede til skolebrug af E. Schreiner og K. Spenning. 


== A. Kiellands lærer ==
I 1856 finner vi ham som timelærer ved Kongsgård skole i Stavanger hvor han ble til 1861. Der hadde han blant annet Alexander Kielland som elev. Han beundret Kiellands stilistiske evne. Spøkende sa han gjerne når det taltes om Kielland som forfatter: ”Ja han skriver så god norsk, fordi jeg var hans første norsklærer”. (Kilde: "Studentene fra 1895, s. 240)


== Litteratur ==
Kraft/Lange/Halvorsen: Norsk Forfatter-Lexicon (1814–1880)
Alarmprisen

Alarmprisen var en norsk musikkpris som ble delt ut én gang i året til norske artister innen et utvidet pop/rock-begrep. Prisen ble etablert som et alternativ til Spellemannprisen og Hit Awards, og ble delt ut første gang 3. februar 2001. Prisen ble delt ut av stiftelsen Alarm. I oktober 2008 bestemte styret å ikke gjennomføre utdelingen for 2008 på grunn av pengemangel og det var uvisst om prisen kom til å bli delt ut i 2009.Ved siste prisutdeling, i 2007, ble det delt ut priser i seks sjangerbestemte klasser og seks tilleggsklasser. Klassene pop, rock, hiphop/rap, metal, låt og live har blitt delt under alle utdelingene, mens de øvrige klassene har kommet til i løpet av årene. Blant dem er «årets Alarmpris», som også har gått under navnet «Alarmjuryens spesialpris».
I de fleste klassene var det musikkjournalister som bestemte hvilke fem artister og album som skulle nomineres i hver klasse gjennom en egen avstemning, og uten noen forhåndspåmelding fra plateselskapene. Publikum kunne deretter være med på å stemme fram vinnerne på prisens nettsider og via sms sammen med journalistene. Publikumsstemmene og journaliststemmene talte 50 prosent hver når vinnerne ble kåret.
Alarmstiftelsen samarbeidet med NRK, og prisen ble etter hvert en slags erstatning til Spellemannprisen, som NRK mistet til TV 2 i 2002. NRK overførte utdelingsshowet direkte på NRK P3 og i bilder på sine nettsider, og sendte i tillegg en redigert utgave av utdelingen på TV den påfølgende uken. I 2003 og 2004 samarbeidet Alarmstiftelsen også med by:Larm og de to arrangementene hadde felles beliggenhet i henholdsvis Trondheim og Bergen. De øvrige prisutdelingene ble arrangert på Rockefeller i Oslo.
Alarmprisen ble fram til 2006 delt ut i en av årets to første måneder, men ble fra 2007 flyttet til høsten. En av grunnene til det var å unngå for mye konkurranse fra Spellemannprisen og by:Larm.


== Se også ==
Liste over vinnere av Alarmprisen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Alarmprisens hjemmeside
Pleuritt

Pleuritt (også skrevet plevritt) eller lungehinnebetennelse er en betennelse i hinnene som omgir lungene (lungehinnene). Symptomene kan minne om både kraftig lungebetennelse og blodpropp i lungene, og det kan bli svært smertefullt å puste.
Pleuritt kan forårsakes av flere ulike smittsomme og ikke-smittsomme sykdommer, herunder for eksempel Sjögrens syndrom. Lidelsen deles inn i tørr og våt pleuritt, og skillet skapes av om det er betennelsesvæske eller ikke mellom hinnene. Den tørre varianten er mest smertefull, fordi hinnene ikke kan gli fritt i forhold til hverandre. Ved hjelp av et stetoskop kan man som regel høre en pleuritt som en gnidningslyd over lungene, og denne lyden er typisk mest fremtredende ved en tørr pleuritt. Lidelsen kan føre til arrvev i lungehinnene, noe som kan ta flere måneder å lege.


== Symptom ==
Feber
Hoste
Frostrier
Kortpustethet
Vekttap
Dårlig appetitt
Skarpe brystsmerter ved pusting (smerten kan føre til bevegelseshemning ved brystsiden)
Raskt og grunt åndedrett
Problem med å puste dypt inn
Kløe på ryggen, nær lungene, men uten synlig utslett


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pleurisy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://www.patient.co.uk/showdoc/23069037/
http://www.ecureme.com/emyhealth/data/pleurisy.asp
Alarmprisen 2001

Alarmprisen 2001 var den første utgaven av Alarmprisen og ble delt ut på Rockefeller i Oslo lørdag 3. februar 2001. Det ble delt ut priser i fem sjangerbestemte klasser og fem tilleggsklasser. Tungtvann vant to av prisene, beste hiphop-album og beste låt for henholdsvis Nord og ned og «Ubudne gjæsta». Det ble på forhånd også annonsert nominerte i tre klasser for internasjonale artister, men det ble ikke delt ut priser i disse klassene.
Konferansierer under utdelingen var Anneli Drecker og Harald Are Lund, og utdelingen ble overført direkte på NRK Upunkts nettsider, NRK P3 og på flere studentradioer. 


== Vinnere ==


== Øvrige nominerte ==
Rock:

Ricochets: Slo-mo Suicide
Cato Salsa Experience: A Good Tip For a Good Time
Gluecifer: Tender Is the Savage
Euroboys: Getting Out of Nowhere
Amulet: The Burning SpherePop:

Briskeby: Jeans for Onassis
Bertine Zetlitz: Beautiful So Far
Ai Phoenix: The Driver is dead
St. Thomas: Mysterious Walks
Karen Jo Fields: Embrace MeHiphop:

Pen Jakke: Østen 
Tommy Tee: Scandalnavia
Diaz: 2050
Klovner i kamp: SchwinHouse/techno:

Div. artister: Tellé samleplate
Nils Petter Molvær: Solid Ether
Biosphere: Cirque
Div. artister: Prima Norsk
Motion Control: Groove Tool Metal:

Borknagar: Quintessence
Theatre of Tragedy: Musiagu
Mayhem: Grand Declaration of War
Enslaved: Mardraum: Beyond the WithinBeste låt:

Briskeby: «Propaganda»
Motorpsycho: «Walkin With J»
Cadillac: «Two Times More»
Martine & Mirejam: «Go To The Beat»
Kings of Convenience: «Toxic Girl»
Anneli Drecker: «All I Know»
Euroboys: «Turn That Sound Up»
Ai Phoenix: «This Is Close»
Annie: «The Greatest Hit»
Xploding Plastix: «Treat Me Mean, I need the Reputation»Beste liveband/artist:

Cloroform
Motorpsycho
Cadillac
Ricochets
BigBang
Jaga Jazzist
AtakamaÅrets overraskelse:

Kim Hiorthøy
St. Thomas
Karen Jo FieldsÅrets plateselskap:

Smalltown Supersound
Tellé Records
Racing Junior
Rune GrammofonÅrets nettside:

Panorama.no
Nattguiden.no
Ballade.no
Preik.com


=== Nominerte i internasjonale klasser ===
Årets internasjonale album

Radiohead: Kid A
Sigur Rós: Agætis Byrjun
Primal Scream: Xtrmntr
Coldplay: Parachutes
Granddaddy: The Sopthware Sump
Goldfrapp: Felt Mountain
D'Angelo: Voodoo
Wookie: Wookie
Finley Quaye: VanguardÅrets internasjonale låt

Sigur Rós: «Svefn-g-englar»
Madonna: «Music»
Björk: «107 Steps»
Artful Dodger: «Re-Rewind»
Daft Punk: «One More Time»Årets internasjonale overraskelse

Goldfrapp
UK garage


== Kilder ==
«Vellykket prisdebut». ballade.no. 4. desember 2001. Besøkt 2. februar 2020. 
«Alarm Awards nominasjonene». puls.no. 5. februar 2001. Besøkt 2. februar 2020.