jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Værfront

Værfront (ofte bare kalt front) er et meteorologisk begrep som omfatter grensen mellom to luftmasser med ulik temperatur, fukt og tetthet. Når en front passerer over et område, endres gjerne både temperatur, fukt, vindretning, vindstyrke og lufttrykk. En værfront oppstår som regel i forbindelse med lavtrykk og er assosisert med overskyet vær og nedbør. Normalt flytter frontene seg med lavtrykkene. Disse beveger seg gjerne østover, men finner også andre retninger, særlig over land. I noen tilfeller kan fronten også stå tilnærmet i ro, noe som kalles en stasjonær front.Begrepet ble første gang tatt i bruk ved Bergensskolen innen meteorologi og blir av og til omtalt som den norske syklonmodellen. 


== Ulike typer fronter ==
I et lavtrykk finnes gjerne flere typer fronter:

Varmfront har en når varmere luft kommer inn i et område med kaldere luft.
Kaldfront er en front hvor kaldluft erstatter varmluft. I et frontsystem er varmfronten alltid før kaldfronten. Varmsektoren er den varme luften mellom varmfronten og kaldfronten.
I en okkludert front eller okklusjon har kaldfronten tatt igjen varmfronten, slik at en kald luftmasse erstattes av en annen kald luftmasse. I forbindelse med en varmfront blir varmluften hevet, og dette tapper kinetisk energi fra varmfronten. Dermed vil varmfronten flytte seg saktere og saktere, mens kaldfronten flytter seg like fort. Kaldfronten tar igjen varmfronten; fronten okkluderer (klapper sammen).Jf. polarfronten.


== Været ved frontpassasjer ==
Været ved en frontpassasjer varierer mye, men blir vanligvis omtrent slik:

Varmfronten gir tiltykning, jevn nedbør og ofte disig vær, ofte med yr og småregn etter at fronten har passert, dvs. i varmsektoren. Været i varmsektoren virker ofte klamt og lummert. Tåke forekommer, særlig hvis varmluften strømmer over kjøligere og ofte fuktig terreng, kaldt vann eller smeltende snø.
Kaldfronten gir urolig vær med vinddreining mot høyre (f.eks. fra sørvest til nordvest på den nordlige halvkule), bygepreget vær, god sikt utenom bygene, og lavere temperatur (særlig i fjellet). Tordenvær og tornadoer er værfenomener som forekommer ved kaldfrontpassasjer. Det typiske kjennetegn for en kaldfront er en mur av bygeskyer som (på den nordlige halvkule) nærmer seg fra en retning til høyre for bakkevinden – men disse skyene er ofte skjult av dis, tåke eller lave skyer.
En varm okklusjon, dvs. at kaldluften bak fronten er varmere enn kaldluften foran fronten, arter seg som en varmfront. Over land forekommer den oftest om vinteren.
En kald okklusjon, dvs. at kaldluften bak fronten er kaldere enn kaldluften foran fronten, arter seg vanligvis som en kaldfront. Over land forekommer kalde okklusjoner oftest om sommeren.
En stasjonær front kjennes ved langvarig nedbør, som kan være jevn eller bygepreget. Dette kan føre til flommer og skred. Storflåmen 1938 ble utløst av ekstremt mye regn og regnbyger ved en stasjonær front.


== Se også ==
Varmfront
Kaldfront
Okkludert front
Polarfronten
Lavtrykk


== Referanser ==
Barotropi

Barotropi er et meteorologisk uttrykk som blir brukt om en barotrop atmosfære der tettheten bare er avhengig av trykket, slik at flater med konstant trykk (isobarflater) er parallelle til flater med konstant tetthet (isopyknalflater). Isobarflatene vil være de samme som de isoterme flatene (flater med konstant temperatur), og dermed (fra termalvindligningen) vil den geostrofiske vinden være avhengig av høyden. Bevegelsene i en roterende barotrop væske vil derfor være sterkt hemmet.
Mer generelt kan en si at en barotrop væske er en idealisert væske der trykket bare er en funksjon av tettheten. Et eksempel kan være en isoterm eller isentropisk ideell gass. En barotrop strøm er en generalisering av den barotrope atmosfæren skildret ovenfor. Det er en strøm der trykket bare er avhengig av tettheten. Man kan ha en barotrop strøm i en ikkje-barotrop væske, men en barotrop væske vil alltid ha en barotrop strøm. 
Det motsatte av barotropi er baroklinitet. For en barotrop væske eller strøm (slik som en barotrop atmosfære), er den barokline vektoren alltid lik null.


== Kilder ==
James R Holton, An introduction to dynamic meteorology, ISBN 0-12-354355-X, 3rd edition, s. 77.
Marcel Lesieur, "Turbulence in Fluids: Stochastic and Numerical Modeling", ISBN 0-7923-0645-7, 2e.
D. J. Tritton, "Physical Fluid Dynamics", ISBN 0-19-854493-6.
Adveksjon

Adveksjon er transport av skalare størrelser i et vektorfelt. Et eksempel på adveksjon kan være transport av varme, fukt eller salinitet i hav eller atmosfæren, men alle substanser og størrelser kan advekteres i alle slags væsker. Adveksjon er en viktig prosess i dannelsen av orografiske skyer og nedbør fra skyer. Adveksjon følger isobarflater og er derfor i hovedsak horisontal. Adveksjonsoperatoren i høyde- (z) og trykkoordinater (p) er:

  
    
      
        
          v
        
        ⋅
        ∇
        =
        u
        
          
            ∂
            
              ∂
              x
            
          
        
        +
        v
        
          
            ∂
            
              ∂
              y
            
          
        
        +
        w
        
          
            ∂
            
              ∂
              z
            
          
        
        =
        u
        
          
            ∂
            
              ∂
              x
            
          
        
        +
        v
        
          
            ∂
            
              ∂
              y
            
          
        
        +
        ω
        
          
            ∂
            
              ∂
              p
            
          
        
      
    
    {\displaystyle \mathbf {v} \cdot \nabla =u{\frac {\partial }{\partial x}}+v{\frac {\partial }{\partial y}}+w{\frac {\partial }{\partial z}}=u{\frac {\partial }{\partial x}}+v{\frac {\partial }{\partial y}}+\omega {\frac {\partial }{\partial p}}}
  .der vektoren v og skalarene u og v er de horisontale komponentene av strømmen, w er den vertikale komponenten av strømmen. x og y er den horisontale posisjonen, mens z er høyden. 


== Se også ==
Jordatmosfæren
Vind
Fleet fengsel

Fleet fengsel var et kjent fengsel i det sentrale London. Det lå ved Farringdon Street, mellom Ludgate Hill og Old Fleet Lane. Det første fengselet på dette stedet ble bygd i 1197 på østbredden av den nå overbygde elva Fleet. Fengselet ble antent og ødelagt under bondeopprøret i 1381. Det nye fengselet ble flammenes rov under bybrannen i 1666, men gjenoppbygd kort tid etter. Fleet ble ødelagt på nytt under Gordonopprøret i 1780, og nok en gang gjenoppbygd.
Fleet var særlig kjent som gjeldsfengsel, og hadde plass til om lag 300 innsatte med familier. Det var vanlig at fangene fikk tigge fra cellevinduene om bidrag til å betale gjelda. Fengslene var for øvrig inntektsbringende foretak som ble auksjonert ut til drivere som så igjen gjorde sitt beste for å få fengselet til å gå med overskudd. De innsatte måtte betale for kost og losji, og for ulike lettelser i soningsforholda. Mot en avgift kunne de til og med få bo utafor fengselet, så lenge det var innafor et område som var definert som «Liberty of the Fleet» eller «Rules of the Fleet».
I 1842 ble Fleet, Marshalsea og Queens Bench administrativt sammenslått til Queens Prison. Fleet ble nedlagt og bygningene solgt til kommunen (City of London), som rev dem i 1846.
Fiorella Bonicelli

Fiorella Bonicelli (født 21. desember 1951) er en tidligere profesjonell kvinnelig tennisspiller fra Uruguay.
Hun ble profesjonell tennisspiller i 1970 og hun vant to Grand Slam-turneringer i løpet av sin tenniskarriere som varte til 1986. Begge Grand Slam-titlene vant hun i French Open i Paris. I 1975 vant hun mixed double sammen med Tomaz Koch og året etter vant hun double damer sammen med franske Gail Sheriff Lovera.


== Grand Slam-titler ==
 French Open:
Mixed double – 1975 (sammen med Tomaz Koch)
Double damer – 1975 (sammen med Gail Sheriff Lovera)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fiorella Bonicelli – WTA Tennis 
(en) Fiorella Bonicelli – ITF Tennis 
(en) Fiorella Bonicelli – FedCup
Fraser Forster

Fraser Gerard Forster (født 17. mars 1988) er en engelsk fotballspiller som spiller for Tottenham.Fra august 2010 og ut 2011/2012-sesongen var Forster på utlån til Celtic FC. Han debuterte for Celtic den 24. august 2010 i en kamp mot Motherwell, hvor han ikke slapp inn noen mål.
Overgangen til Celtic ble gjort permanent fra og med 2012/2013-sesongen.
Den 8. august 2014 ble han solgt til Southampton FC for et overgangsbeløp på £10 million. Overgangen ble offisielt kunngjort av Southampton den følgende dagen, etter at Forster hadde skrevet en fire-årskontrakt med klubben.


== Landslaget ==
Han fikk sin landslagsdebut 15. november 2013 i en privatlandskamp mot Chile på Wembley Stadium.Han ble tatt ut i Englands EM-tropp til EM i Frankrike 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fraser Forster – FIFA 
(en) Fraser Forster – UEFA 
(en) Fraser Forster – Transfermarkt 
(en) Fraser Forster – national-football-teams.com 
(en) Fraser Forster – WorldFootball.net 
(en) Fraser Forster – Soccerbase.com 
(en) Fraser Forster – FootballDatabase.eu 
(en) Fraser Forster – Soccerway 
(en) Fraser Forster – EU-Football.info 
(en) Fraser Forster – FBref 
Offisiell Newcastle-profil
Ludgate

Ludgate var i historisk tid den vestligste av portene i Londons bymur som omkranset City of London. Sammen med de seks andre portene ble Ludgate bygd allerede i romersk tid og ble reparert og ombygd flere ganger i århundrenes løp inntil de alle ble revet ned i årene 1760 og 1767. Det eneste som gjenstår er en blå plakett, men navnet har overlevd i Ludgate Hill, en fortsettelse østover av veien Fleet Street, Ludgate Circus og Ludgate Square.


== Etymologi ==
Til tross for påstand av Geoffrey av Monmouth i hans historisk upålitelige historieverk Historia Regum Britanniae at Ludgate ble bygd av en eldre, mytisk konge ved navn Lud, og således oppkalt etter ham (og som også ga navn til London), betrakter moderne historikere dette for en usannsynlig forklaring. Isteden er det antatt at stedsnavnet sannsynligvis er avledet fra «flood gate» (port ved oversvømmelse); eller «Fleet gate» (port ved elven Fleet); eller fra ludgeat, i betydningen «bakport» eller «sortiport»; eller fra det angelsaksiske  begrepet hlid-geat, et vanlig angelsaksisk sammensetning som betyr «sortiport» eller «svingport».


== Historie ==

Romerne bygde en romersk vei langs nordbredden av elven Themsen vestover gjennom en port i bymuren som romerne også bygde. Dette var den festningsporten som senere ble kalt for Ludport. Veien fra vest ledet til romernes fremste gravsted i det som i dag er Fleet Street. Porten sto akkurat ved en bro over elven Fleet (som i dag går i rør under jorden). Det sto omtrentlig tvers over det som i dag er kirken St Martin's Church i hva som i dag kalles Ludgate Hill. Stedet for hvor porten en gang sto er markert ved en blå plakett på nordsiden av Ludgate Hill, halvveis mellom Ludgate Circus og St. Pauls katedral.Den franske kronikøren William av Jumièges forteller at Ludgate ble åpnet for Wilhelm Erobreren av kollaboratører like to måneder etter slaget ved Hastings i desember 1066, og at Wilhelm først kunne innta byen etter harde gatekamper med londonerne.Ludgate ble ombygd i 1215, mulig med stein fra hus som hadde tilhørt jøder som var blitt fordrevet fra riket, for da porten på nytt ble ombygd på 1600-tallet, kom det til syne stein med hebraiske bokstaver på. Som det var vanlig flere steder i London, tjente porthuset som fengsel. På slutten av 1300-tallet var Ludgate først og fremst et gjeldsfengsel. En av dem som satt her var Stephen Forster i ung alder. Han ble senere Lord Mayor (borgermester) av London for tidsrommet 1454-1455. En rik enke ved navn Agnes så ham i vinduet og betalte hans gjeld, og de ble senere gift. Etter Fosters død fikk hans enke pusset opp Ludgate og utbygd som gjeldsfengsel, og praksisen med at gjeldsfangene måtte betale for deres egen mat og opphold ble forbudt. Hennes gave ble minnet av messingplakett.Ludgate ble sammen med flere andre byporter revet i 1760 for å gi plass til den økende trafikken inn og ut av byen. Navnet lever videre i gata Ludgate Hill.


== Referanser ==
Frityr

Frityr, ofte kalt frityrolje, er fett, smult eller matoljer som blir brukt til fritering eller frityrbehandling, det vil si steking eller koking av mat i oljer med temperatur rundt 180 °C. Frityroljer kan være laget av fett fra mais, raps, soyabønner, palmeoljer, solsikkekjerner, peanøtt og annet.


== Frityrolje som biodrivstoff ==
Brukt frityrolje kan brukes som drivstoff på dieselmotorer. Dette har blitt testet på det amerikanske fjernsynsprogrammet Mythbusters som sendes på Discovery Channel. Det viste seg at biodiesel av vanlig filtrert frityrolje var nesten like effektivt som vanlig petroleumsdiesel.


== Se også ==
Fritering
Matolje
Cantharidin

Cantharidin er et svært giftig kjemisk stoff som kan utvinnes av mange arter av plasterbiller, særlig av arten spansk flue, Lytta vesicatoria. Det er dette stoffet som kalles spansk flue og (feilaktig) tilskrives en seksuelt opphissende virkning hos menn. 

Cantharidin ble først isolert av Pierre Robiquet i 1810. Den er luktfri, farveløs og fast ved romtemperatur. Den er et sekret som den mannlige oljebillen utskiller under forplantningen og overgis til den kvinnelige. Etterpå dekker hun sine egg med det som et forsvar. Man vet ikke ennå helt hvordan biosyntesen går for seg. 
Dersom menn tar til seg cantharidin, vil det når stoffet behandles av nyrene irritere urinveien og forårsaker sterk oppsvulming, men dette er svært smertefullt og ikke ledsaget av noen seksuell opphisselse.
I utblandet tilstand kan stoffet benyttes for å fjerne vorter og tatoveringer. Det kan også benyttes for små papuler av Molluscum contagiosum.  Stoffet kan være dødelig også i relativt små doser for mennesker hvis det fordøyes. Dette gjør bruk av canthadarin som afrodisium svært farlig.


== Eksterne lenker ==
Cantharidin
Molecule of the Month
Liese Prokop

Liese Prokop (født 27. mars 1941 i Wien, død 31. desember 2006 i Sankt Pölten; født Liese Sykora) var en østerriksk politiker (ÖVP), som frem til sin død var innenriksminister i Østerrike. Før hun ble politiker var hun en dyktig mangekampsutøver, og vant bl.a. sølvmedalje under OL i Mexico i 1968, satte en verdensrekord i 1969 og ble europamester i Athen samme år.
Etter idrettskarrièren ble hun innvalgt i delstatsparlamentet i Niederösterreich for det konservative partiet. Hun ble minister i delstatsregjeringen fra 1981 og hadde ansvaret for sports- og familiepolitikk. Fra 1992 var hun viseguvernør.
Etter Ernst Strassers overraskende avgang som innenriksminister ble Liese Prokop 22. desember 2004 utnevnt til hans etterfølger.
Prokop førte en streng «lov og orden»-politikk og ble av noen grupper kritisert for sin holdning til rasisme og menneskerettsbrudd innen hennes ansvarsområde, som f.eks. da fire polititjenestemenn mishandlet gambieren «Bakary J.». Asyl- og innvandringslovgivningen ble skjerpet i hennes tid som innenriksminister
Nyttårsaften 2006 døde Prokop helt uventet på grunn av aorta-disseksjon.
Hun var gift med treneren Gunnar Prokop og hadde to sønner og en datter, håndballspilleren Karin Prokop. Hun var søster av friidrettsutøveren Maria Sykora og tante til den tidligere alpinisten og senere sportsjournalisten Thomas Sykora.


== OL-medaljer ==
 1968  Mexico by -  Sølv i friidrett, femkamp damer  Østerrike


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Liese Prokop – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Liese Prokop – Olympics.com 
(en) Liese Prokop – Olympic.org 
(en) Liese Prokop – Olympedia 
(en) Liese Prokop – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Liese Prokop – World Athletics 
(de) Verk av og om Liese Prokop i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Matolje

Matoljer er forskjellige organiske oljer som blir brukt til å lage mat, både som tilsetningsstoff og ingrediens og under tilberedningen, for eksempel steking. 
Vegetabilske matoljer framstilles av fettstoffer fra planteriket, for eksempel fra oliven, peanøtter, soya, solsikker, raps, mais, bomullsfrø og kopra (kokosmasse), mens animalske oljer kommer fra dyreriket og kan være fiske- og hvaloljer. De ulike matoljene inneholder forskjellige typer fettsyrer i ulike mengder. 


== Raffinering ==
Kaldpressede oljer er oljer som har beholdt det meste av sin opprinnelige kvalitet og næringsstoffer i utvinningsprosessen. Varmpressede oljer (også kalt raffinerte oljer) er oljer som er blitt varmet opp og deretter presset og filtrert. Dette reduserer til en viss grad innholdet av næringsstoffer, plantesteroler og smak. Ekstraherte oljer er i tillegg til raffinering, tilsatt kjemikalier for å utnytte råmaterialet maksimalt, noe som reduserer næringsstoffer og smak ytterligere.


== Fettsyrer ==
For matolje og matfett kommer ofte sunnhet i fokus. Det viktigste stikkordet er balansen mellom omega-3 og -6 fettsyrene. Det beste forholdet er 2:1. De gode fettsyrene er helsebringende og regulerer blodtrykk og immunforsvaret. Andre sanseorganer blir også positivt påvirket av omega-3 og -6, som f.eks hjernen og synet. Omega-6 er i utgangspunktet ganske helseskadelig, men blir nøytralisert av omega-3. Omega-3 finnes spesielt i fisk, skalldyr og planter.
For sunn matlaging mener noen at man bør unngå mye mettet fett. Enumettet og flerumettet fett bør derimot aktivt brukes i matlaging, for å få en viss tilføring av egenskapene nevnt over. Flerumettet fett er sunt, men man bør ikke få i seg for mye av dette fettet. Den rette sammensetningen av fettsyrene kan oppnås med en kombinasjon av olivenolje, rapsolje og meierismør i matlagingen. 
Rapsolje har det laveste innholdet av det mettede fettet (7 %), så kommer solsikkeolje, maisolje, olivenolje og soyaolje (alle verdiene ligger mellom 10 % og 16 %). Kokosolje har til sammenligning hele 90 % mettet fett.
Olivenolje har høyest innhold av det enumettede fettet (75 %); rapsolje har 60 % og maisolje 27 %. Solsikkeolje har mest flerumettet fett (65 %); soyaolje har 61 % og maisolje 60 %. Rapsolje har 33 %, og olivenolje har 10 %, og begge to kommer ett godt stykke ned på lista.


== Matlaging ==
En hovedregel er at kaldpresset olje bør brukes til salater og dressinger og bør til en viss grad skånes for høye temperaturer, som steking. 
Olivenolje, rapsolje, soyaolje og solsikkeolje er oljer som godt kan benyttes til steking, men det forutsetter at steketemperaturen ikke blir for høy. 
Frityrsteking krever høy temperatur. Da bør oljer med mer mettet fett benyttes. Det er omdiskutert hvorvidt slikt mettet fett er sunt eller usunt.


== Se også ==
Olivenolje
Rapsolje
Smørolje
Oljevekster
Fett
Frityr
Glyserol
Ernæring
Vegetabilsk olje

Vegetabilsk olje er olje som er ekstrahert fra planter ved at lipider er presset ut av planten.
Oljer kan også ekstraheres fra planter ved å løse opp deler av plantene i vann eller annet løsningsmiddel, og destillering av oljen. Oljer ekstrahert på denne måten kalles eterisk olje. Oljer fremstilles også ved å smelte deler av planten i en baseolje – maserasjon.
Vegetabilske oljer kan klassifiseres på flere måter, for eksempel:

Ved kilde: mest, men ikke all vegetabilsk olje er ekstrahert fra frukt eller frø av planter.
Ved anvendelse: oljer fra planter brukes i matolje, til drivstoff, til kosmetikk, til medisin og til andre industrielle formål.Vegetabilske oljer er gruppert under i vanlige bruksområder:

Matoljer
Vegetabilske oljer i legemidler og helseprodukter
Oljer til biodrivstoff
Linoljer
Andre oljer


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over vegetabilske oljer
Ceutas flagg

Ceutas flagg vitner om at denne spanske eksklaven opprinnelig var en portugisisk by. Flaggduken er delt i svart og hvitt på samme måte som Lisboas flagg og har en variant av Portugals riksvåpen i midten. Ceuta ble erobret av portugiserne på begynnelsen av 1400-tallet, men byen ble beholdt av Spania da Portugal brøt ut av unionen og ble selvstendig i 1640.Ceutas flagg kan også benyttes uten våpenskjold. Det ble sist fastsatt ved lov av 13. mars 1995. 


== Referanser ==
Melillas flagg

Melillas flagg er blått og har byens tradisjonelle våpenskjold i midten av duken. Våpenet viser to kurver som det kommer slanger ut av, det hele innenfor en bord som viser Castillas borg og Léons løve. Skjoldet flankeres av et annet spansk rikssymbol, herkulessøylene. Disse er også å finne i Spanias riksvåpen. Flagget ble fastsatt ved lov av 13. mars 1995.
Fred Stolle

Frederick Sydney Stolle (født 8. oktober 1938 i Hornsbury) er en tidligere profesjonell australsk tennisspiller. 
Stolle var på 1960-tallet en av verdens beste tennisspillere og i 1964 og 1966 var han nummer to på rankingen over amatører. Han ble profesjonell tennisspiller i 1967. Han var mest fremgangsrik i double og han vant 15 Grand Slam-titler i double- og mixed-doubleturneringer sammen med Bob Hewitt, Roy Emerson, Ken Rosewall, Margaret Smith Court og Lesley Turner Bowrey.
Stolle var også en flink singlespiller og vant Franske mesterskapet i 1965 da han beseiret sin landsmann Tony Roche med 3-6, 6-0, 6-2, 6-3 i finalen. I 1966 kom han som useeded til finale i Amerikanske mesterskapet og han vant sin andre GS-tittel i single gjennom å vinne over John Newcombe med 4-6, 12-10, 6-3, 6-4.
Stolle lyktes aldri å vinne single-turneringen i Wimbledon til tross for at han var i finalen tre år på rad. I 1963 tapte han til amerikanske Chuck McKinley og i 1964 og 1965 ble det finaletapt mot Roy Emerson. Skjebnen å tape tre singlefinaler på rad i Wimbledon deler han med den tyske baronen Gottfried von Cramm og den britiske tennisspilleren Herbert Lawford.
Stolle deltok også på det australske Davis Cup-laget i 1964–66, han spilte 13 Davis Cup-kamper hvorav han vant 10.
Fred Stolle ble i 1985 opptatt i International Tennis Hall of Fame.


== Grand Slam- titler ==
 Australske mesterskapet/Australian Open:
Mixed double – 1962 (sammen med Lesley Turner Bowrey)
Double herre – 1963 (sammen med Bob Hewitt)
Double herre – 1964 (sammen med Bob Hewitt)
Double herre – 1966 (sammen med Roy Emerson)
Mixed double – 1969 (sammen med Ann Haydon Jones) Franske mesterskapet/French Open:
Single herrer – 1965 (han beseiret Tony Roche med 3-6 6-0 6-2 6-3 i finalen)
Double herrer – 1965 (sammen med Roy Emerson)
Double herre – 1968 (sammen med Ken Rosewall) Wimbledon:
Mixed double – 1961 (sammen med Lesley Turner)
Double herre – 1962 (sammen med Bob Hewitt)
Double herre – 1964 (sammen med Bob Hewitt)
Mixed double – 1964 (sammen med Lesley Turner)
Mixed double – 1969 (sammen med Ann Haydon-Jones) Amerikanske mesterskapet/US Open
Double herre – 1965 (sammen med Roy Emerson)
Single herrer – 1966 (han beseiret John Newcombe med 4-6 12-10 6-3 6-4 i finalen)
Double herre – 1966 (sammen med Roy Emerson)
Double herre – 1969 (sammen med Ken Rosewall)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fred Stolle – Sport Australia Hall of Fame 
(en) Fred Stolle – ATP-touren 
(en) Fred Stolle – ITF Tennis 
(en) Fred Stolle – Davis-cupen 
(en) Fred Stolle – International Tennis Hall of Fame 
(en) Fred Stolle – Tennis Australia
Inger Dag Steen

Inger Dag Steen (født 22. mars 1933 i Kristiansand; død 22. november 2019) var en norsk tekstilkunstner og politiker (SV).
Dag Steen var utdannet ved tekstillinja ved Statens håndverks- og kunstindustriskole 1951-1955.Hun blei innvalgt på Stortinget for SV i Vestfold i 1989 og satt én periode og var medlem av landbrukskomiteen. Før dette var hun medlem av Sandefjord bystyre i fem perioder fra 1967 til 1989 (ikke 1979–83). Hun var tilbake i bystyret fra 2003 til 2007. I Vestfold fylkesting satt hun fra 1983 til 1989. Hun hadde også en rekke andre kommunale og fylkeskommunale verv.Dag Steen hadde flere tillitsverv i organisasjonslivet, både innen bildekunst og politikk (Nei til EU, Forum for utvikling og miljø, SV). Hun var leder i Vestfold bonde- og småbrukarlag fra 1997 til 2002. Fra 2000 til 2002 var hun også styremedlem i Norsk Bonde- og Småbrukarlag. Hun var æresmedlem i Norsk Bonde- og Småbrukerlag (2006).Dag Steen ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv i 2007.Inger Dag Steen var gift med bildehoggeren Knut Steen (1924-2011).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Inger Dag Steen hos Stortinget 
(no) Inger Dag Steen hos Norsk senter for forskningsdata