jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bonåsjøen

Bonåsjøen, også skrevet Bonnåsjøen, er et tidligere fergested på europavei 6 i Sørfold kommune i Nordland. Stedet ligger på nordsiden av Leirfjorden, en sidearm til fjorden Sørfolda.
Fra april 1941 gikk det ferge mellom Bonåsjøen og Røsvik på vestsiden av Sørfolda. Veien mellom Straumen og Sommerset ble åpnet i 1966, og fra 20. juni samme år begynte ferga å gå mellom Bonåsjøen og Sommerset på sørsiden av Leirfjorden. Denne fergestrekningen var i drift fram til 10. juli 1986, da fergefri E6 ble åpnet mellom Sommerset og Sildhopen.Bonåsjøen har i dag veiforbindelse nordover til Sildhopen (gamle E6), østover til Kroken innerst i Leirfjorden, og vestover til Skogheim ved Sørfolda.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ofotens Bilruter: Fem ferger mellom Narvik og Bodø
Intervall (matematikk)

Et intervall er innen matematikk og elementær algebra et utvalg som inneholder alle reelle tall i et område mellom to gitte tall og i noen intervaller også disse tallene selv:

I et lukket intervall er endepunktene med 
  
    
      
        [
        a
        ,
        b
        ]
        =
        {
        x
        
        
          |
        
        
        a
        ≤
        x
        ≤
        b
        }
      
    
    {\displaystyle [a,b]=\{x\,|\,a\leq x\leq b\}}
  . Eksempel: [2,5] betyr alle tall fra og med 2 til og med 5.
I et åpent intervall er ikke endepunktene med 
  
    
      
        (
        a
        ,
        b
        )
        =
        {
        x
        
        
          |
        
        
        a
        <
        x
        <
        b
        }
      
    
    {\displaystyle (a,b)=\{x\,|\,a<x<b\}}
  . Eksempel: (2,5) er alle tall som er større enn 2 og mindre enn 5.Andre muligheter er intervaller som er ensidig lukket, tomme eller har +/- uendelig som endepunkt. Hvis et intervall inkluderer ett av sine endepunkter, men ikke begge, kalles det halvåpent. Hvis et intervall ikke har en endelig øvre grense, angis dette vanligvis som et åpent eller halvåpent intervall, som f.eks. 
  
    
      
        (
        −
        ∞
        ,
        ∞
        )
      
    
    {\displaystyle (-\infty ,\infty )}
   eller 
  
    
      
        [
        0
        ,
        ∞
        )
      
    
    {\displaystyle [0,\infty )}
  .


== Eksterne lenker ==
(en) Eric W. Weisstein, Interval i MathWorld.
Emulgator

En emulgator, også kalt et tensid, er et stoff som letter dannelsen av emulsjoner og stabiliserer dem. Emulgatorer består av molekyler med en hydrofil (vannelskende) og en lipofil (fettelskende) del. Den lipofile delen vendes mot fettstoffer, mens den hydrofile delen er i kontakt med vannet rundt. En fettdråpe kan på den måten stabiliseres i vann ved å bli overtrukket av en tynn emulgatorhinne. 
Emulgatorer blir brukt som hjelpestoffer, slik at to ikke blandbare stoffer, for eksempel olje i vann, kan omdannes til en emulsjon. Dessuten kan de brukes til å stabilisere kjemiske suspensjoner. Blant de kunstig fremstilte emulgatorer kan man nevne såpe, og blant de naturlige er lecitin det mest kjente. Men også mange proteiner virker som emulgatorer, for eksempel melkeproteinet kasein. 
Emulgatorene har forskjellig kjemisk struktur, og de kan deles i ikke-ioniske (det vil si pH-uavhengige) og ioniske emulgatorer. De ioniske kan igjen deles i anioniske og kationiske stoffer. 
Emulgatorer brukes ofte under navnet tensider som hjelpestoffer i farmasi, næringsmiddelproduksjon, oljeindustri, rengjøring, i kosmetikk og i alle sammenhenger hvor det dreier seg om å blande fettstoffer og vann. 


== Emulgatorer som brukes i næringsmidler ==
Ammoniumfosfatider (E 442)
Ascorbylpalmitat (E 304)
Calciumstearoyl-2-lactylat (E 482)
Difosfate (E 450)
Fettsyrer (E 570)
Lecitin (E 322)
Mono- og Diglycerider av fettsyrer (E 471)
Natriumstearoyl-2-lactylat (E 481)
Fosforsyre (E 338)
Natriumfosfat (E 339)
Kaliumfosfat (E 340)
Calciumfosfat (E 341)
Polyglycerin-Polyricinoleat (E 476)
Polyoxyethylen (40) stearat (E 431)
Polyfosfater (E 452)
Polysorbat 20 (E 432)
Polysorbat 40 (E 434)
Polysorbat 60 (E 435)
Polysorbat 65 (E 436)
Polysorbat 80 (E 433)
Propylenglycolalginat (E 405)
Hydroxypropylmetylcellulose (E 464)
Sorbitanmonolaurat (E 493)
Sorbitanmonooleat (E 494)
Sorbitanmonopalmitat (E 495)
Sorbitanmonostearat (E 491)
Sorbitantristearat (E 492)
Forbindelser av fettsyrer
Natriumsalter av fettsyrer (E 470a)
Magnesiumforbindelser av fettsyrer (E 470b)
Varmeoksidert sojaolje med mono- og diglycerider av fettsyrer (E 479)
Spisefettsyreestere
Eddikesyreester av mono- og diglycerider av spisefettsyrer (E 472a)
Melkesyreester av mono- og diglycerider av fettsyrer (E 472b)
Sitronsyreester av mono- og diglycerider av  fettsyrer (E 472c)
Vinsyreester av mono- og diglycerider av fettsyrer (E 472d)
Mono- og diacetylvinsyreester av mono- og diglycerider af fettsyrer (E 472e)
Blandet eddik- og vinsyreester av mono- og diglycerider av fettsyrer (E 472f)
Sukkerester av fettsyrer (E 473)
Polyglycerinester av fettsyrer (E 475)
Propylenglycolester av fettsyrer (E 477)
Stearyltartrat (E 483)
Trifosfater (E 451)
Sukkerglycerider (E 474)


== Se også ==
Tilsetningsstoff


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus i Norge: Tensider
Fylkesvei 2118

Fylkesvei 2118 går mellom Heradsbygd og Jømna i Elverum.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 530 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Elverum
Melåsbergsvegen 

Kverndalsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kartverkets norgeskart
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2118
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Jim Rogers

James «Jim» Beeland Rogers Jr. (født 9. oktober 1942 i Baltimore i Maryland) er en amerikansk finansmann som stiftet Quantum-fondene sammen med George Soros i 1969. Han trakk seg ut ti år senere, som 37-åring. 
Rogers er kjent som finansbransjens Indiana Jones etter to lange reiser på motorsykkel gjennom hele verden. Disse har han også beskrevet nøye i to bøker.
Han er gift med Paige Parker, som han har en datter med. Parker deltok på Rogers' andre reise. Rogers har vært foredragsholder og investor. I 1998 stiftet han et indeksfond for råvarer, Rogers International Commodity Index.Rogers bor i Singapore.


== Bøker ==
Hot Commodities: How Anyone Can Invest Profitably in the World's Best Market – 2005
Adventure Capitalist: The Ultimate Road Trip – 2003
Investment Biker: Around the World with Jim Rogers – 1995 (ISBN 1-55850-529-6)
A Bull in China: Investing Profitably in the World's Greatest Market


== Referanser ==
Fylkesvei 2150

Fylkesvei 2150 går mellom Elverum kirke og Norsk Skogmuseum i Elverum.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 554 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Elverum


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2150
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 2148

Fylkesvei 2148 går mellom Elverum videregående skole og Norsk Skogmuseum i Elverum.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 553 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 ElverumKirkevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2148
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Berlinisch

Berlinisch (standardtysk: Berlinerisch) er en dialekt som hører til dialektgruppen i Berlin-Brandenburg. Den blir snakket i Berlin og omegn.
Berlin var et av de første østnedertyske områdene hvor man gav avkall på det østnedertyske språket som skriftspråk, omkring 1500, og senere også som dagligspråk. Dermed oppstod den første høytyske dialekten med klar middeltysk basis og sterkt nedertysk substrat. Først i nyere tid har denne høytyske dialekten begynt å fortrenge det østnedertyske språket på landsbygden utenfor Berlin. På slutten av 1800-tallet ble det fremdeles snakket nedertysk og blandingsformer i utkanten av dagens Berlin.
Fortrengelsen av nedertysk henger trolig bl.a. sammen med en kontinuerlig innvandring av folk fra andre deler av Tyskland. Fra dialektene i Berlins omland har Berlin-dialekten likevel overtatt mange nedertyske ord, som ick, det, wat, doof. Ettersom Berlin alltid har vært et senter for handel, transport og et mål for immigrasjon har Berlin-dialekten også blitt påvirket av fransk (etter at hugenottene kom til byen var en tredjedel av befolkningen fransk), hebraisk (hovedsakelig 15-1600-tallet), jiddisch (18-1900-tallet), polsk og tsjekkisk (siden 1400-tallet), russisk (18-1900-tallet) og hollandsk.
Sommerset (Sørfold)

Sommerset (også skrevet Sommarset) er et tidligere fergested på Europavei 6 i Sørfold kommune i Nordland. Stedet ligger på sørsiden av Leirfjorden, en sidearm til fjorden Sørfolda.
Veien mellom Straumen og Sommerset ble åpnet i 1966. Siden 1941 hadde det gått ferge mellom Røsvik på vestsiden av Sørfolda og Bonåsjøen på nordsiden av Leirfjorden. Da veien til Sommerset ble åpnet, ble Sommerset fergested. Fergeforbindelsen mellom Sommerset og Bonåsjøen var i drift i 20 år, fram til fergefri E6 mellom Sommerset og Sildhopen ble åpnet i 1986.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ofotens Bilruter: Fem ferger mellom Narvik og Bodø
Derivat (finans)

Derivater er verdipapirer hvis gevinst avhenger av et underliggende aktivum. Begrepet stammer fra det engelske ordet derive, som betyr å "hente" eller "utlede". I denne forbindelse siktes det til at derivater henter sin verdi fra underliggende instrumenter.   
De enkleste formene for derivater, på engelsk kalt for «plain vanilla derivatives», er opsjoner, forwards og futures. Det finnes utallige andre derivater som stort sett kan replikeres ved hjelp av sammensetninger av de enkleste variantene. Ved hjelp av derivater kan man sikre seg mot oppside- og/eller nedsiderisiko etter ønske, og man kan også ta lange og korte posisjoner i selve derivatet. Ved å kjøpe derivater som sikrer mot både opp- og nedside på en gang, kan man oppnå en full hedge. Derivater blir brukt ved aksjehandel, men også ved valutahandel, kraftmegling og råvarehandel og annet. Dette blir da derivatets underliggende aktivum. 
I 1994 etablerte Oslo Børs et tidsskrift om derivater, Derivatet, som gis ut to ganger i året. Ansvarlig redaktør er Bjørn O. Øyulfstad, redaktør er Ottar Ertzeid. Roy Th. Sunde er redaksjonssekretær. 


== Litteratur ==
Tørres G. Trovik: Four Essays on Security Design: Motivation and Implementation. Doktoravhandling oktober 2006
Espen Gaarder Haug: Derivatives Models on Models 2007, New York: John Wiley & Sons. ISBN 0-470-01322-2.


== Eksterne lenker ==
derivater.com
Oslo Børs' tidsskrift Derivatet
Tøyenbadet

Tøyenbadet i Helgesens gate 90, var Oslos største svømmehall, tegnet av arkitekt Gert Walter Thuesen.  Anlegget lå på Tøyen, hvor det sto ferdig i 1976 og ble drevet av Oslo kommune.  Det inneholdt to innendørs basseng, hvorav det største var 50 meter langt. Ved det største bassenget innendørs sto det et stupetårn med høydene én, tre og fem meter. Badet hadde også tre utendørs basseng, som var åpne i sommerhalvåret. Det ene av dem hadde også et stupetårn.
1. april 2007 ble badet stengt for oppussing. Det gjenåpnet 1. oktober 2008. Grunnet sprekkdannelser i arbeidet som ble gjort ble badet stengt igjen for en kortere periode for å utbedre arbeidet.
Oslo bystyre besluttet 19. juni 2019 å rive badet. Det ble stengt i januar 2020, og rivearbeidene ble påbegynt våren 2020. 6. mai ble byggets karakteristiske takbue revet. Det skal bygges et nytt badeanlegg som ifølge planen stå ferdig i 2023 på den samme tomten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tøyenbadet
Konsertalbum

Et konsertalbum, også kalt live-album, er et musikkalbum innspilt på konsert med tilskuere til stede.
Konsertopptak kan ofte låte dårligere enn de originale innspillingene, fordi de ikke spilles inn i studio og artistene ikke får flere muligheter om de skulle bomme eller for eksempel synge falskt, selv om innspillingene skjer med profesjonelt utstyr og ofte tar flere uker og måneder å redigere, fininnstille og gjøres klar for utgivelse. Men de har faktisk en god del muligheter til å rette på eventuelle feil i etterkant i studio, og det blir ofte benyttet.
Det blir sjelden gitt ut nytt materiale på konsertalbum (bortsett fra Frank Zappa, han spilte låtene veldig ofte på konsert før han ga dem ut). Derimot inneholder konsertalbum ofte coverlåter av andre artister, hovedsakelig kjente klassikere av andre band utført enten på den tradisjonelle måten eller med artistens «egen stil».


== Se også ==
Studioalbum
Split album
Samlealbum
Debutalbum
Rally Hamarøy

Rally Hamarøy, også omtalt som «Hamarøy Grand Prix», var en uhøytidelig betegnelse på råkjøringen mellom de to fergestedene Bonåsjøen og Bognes på europavei 6 i Nordland.


== Bakgrunn ==
Veiforbindelsen mellom Fauske og Narvik ble åpnet i 1941, og hadde da fem fergestrekninger. Veien omfattet blant annet fergeforbindelsen Røsvik – Bonåsjøen i Sørfold kommune, vei fra Bonåsjøen gjennom en del av Hamarøy kommune til Korsnes i Tysfjord, og ferge mellom Korsnes og Skarberget. Fergestedet på vestsiden av Tysfjorden ble flyttet fra Korsnes til Bognes i 1942. Fergeforbindelsen mellom Bognes og Lødingen startet opp i 1950 og fikk helårsdrift i 1960, og ble den naturlige forbindelsen mot Harstad og Vesterålen.
Langs østsiden av fjorden Sørfolda sto veien ferdig i 1966, og Sommerset erstattet da Røsvik som fergested på stamveien nordover, slik at fergestrekningen ble forkortet. Etter at Skjombrua ved Narvik åpnet i 1972, var antallet fergestrekninger på E6 i Nordland redusert til to: Sommerset – Bonåsjøen og Bognes – Skarberget.


== Råkjøring ==
Økende trafikk, særlig om sommeren, og ferger med begrenset kapasitet førte med årene til lengre fergekøer. Dette gjorde at mange kjørte i overkant fort på den ca. 105 kilometer lange strekningen mellom Bonåsjøen og Bognes, på en vei med ikke altfor god standard. Det ble et «rally», et kappløp for å komme lengst mulig fram i neste fergekø, for å være sikker på å komme med ferga. Råkjøringen førte i sin tur til ulykker.
Fergestrekningen Sommerset – Bonåsjøen ble borte da ny E6 mellom Sommerset og Mørsvikbotn i Sørfold ble åpnet i 1986. I kombinasjon med at veien videre nordover ble opprustet, samt større og bedre fergemateriell for Bognes – Skarberget og Bognes – Lødingen, gjorde det at problemet med råkjøring mellom Sørfold og Bognes ble redusert. Likevel er uttrykket blitt brukt av og til også i senere år for å beskrive mindre pen kjøring på strekningen nordover til Bognes fergested. Uttrykket ble i 2008 også brukt i argumentasjon mot å redusere kapasiteten på fergeforbindelsen mellom Skutvik i Hamarøy og Svolvær i Lofoten.


== Se også ==
Europavei 6' historie i Nordland


== Referanser ==


== Kilder ==
Erling Svanberg: Langs vei og lei i Nordland - Samferdsel gjennom 3000 år. Nordland fylkeskommune, Bodø 1990. ISBN 82-7416-021-5 (digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Om Rally Hamarøy: s. 645
Om E6' og fergeforbindelsenes historie: flere sider
Foruminnlegg på Bergli Truckstop Arkivert 8. desember 2011 hos Wayback Machine. (besøkt 3. januar 2012)
Foruminnlegg på STP Norway (besøkt 3. januar 2012)
Arne Jon Isachsen

Arne Jon Isachsen (født 17. september 1945 i Oslo) er professor emeritus i samfunnsøkonomi ved Handelshøyskolen BI. Han har doktorgrad fra Stanford University fra 1975. Han har særlig forsket mye på valutapolitikk. Isachsen er en ivrig skribent og samfunnsdebattant, som har hatt gjestestillinger både i Finansdepartementet og Norges Bank. Han var leder for Senter for monetær økonomi Arkivert 28. desember 2018 hos Wayback Machine.ved BI fram til 2015.


== Biografi ==
Isachsen er siviløkonom fra Norges Handelshøyskole fra 1969. I 1973 ble han Master of Science in Economics fra Stanford University. Fra 1975 til 1978 var han stipendiat ved Universitetet i Oslo, deretter var han to år ved NUPI og to år i Norges Bank før han kom til BI i 1983. Fra 1987 var han sjeføkonom i Elcon Securities i tre år. Fra 1996 til 1998 var han forsker i Statistisk sentralbyrå i 20 prosent stilling og fra 2003 til 2005 hadde han like stor stilling som seniorrådgiver i Finansdepartementet.


== Bibliografi ==
Arne Jon Isachsen (2012). Kinas vei. Pax forlag.
Arne Jon Isachsen og Geir Bjønnes Høidal (2004). Globale penger. Gyldendal forlag.
Arne Jon Isachsen (2012). Finanskriser og globale ubalanser. Zigma forlag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Arne Jon Isachsen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Arne Jon Isachsen i BIBSYS
Huset Schwarzenberg

Schwarzenberg er en europeisk adelsslekt som opprinnelig stammer fra Franken og senere gjennom lang tid har vært knyttet til Bøhmen. Slekten nevnes første gang i forbindelse med ridderturneringen i Magdeburg i 938.
I 1405 kom slekten i besittelse av det frankiske herskapet Schwarzenberg, borgen Schwarzenberg og fikk tittelen friherre til Schwarzenberg. På denne tiden eide slekten også gods i Bøhmen. I 1599 ble slekten opphøyet til riksgrever og i 1670 til riksfyrster. I 1661 arvet slekten store gods i Bøhmen, Steiermark og Krain. De slo seg ned i Bøhmen i 1670-årene. Gjennom arv kom slekten i 1698 i besittelse av det fyrstelige landgrevskapet Klettgau. Schwarzenbergslekten førte deretter også titlene greve av Sulz og landgreve av Klettgau. Slekten hadde frem til 1918 sitt hovedsete i Böhmisch-Krumau (nå Český Krumlov).
Av slektens medlemmer hører flere statsmenn, feltherrer og kirkemenn, bl.a. erkebiskoper av Prag og kardinaler, foruten kunstsamlere.
Slektens nåværende hovedmann, fyrst Karel Schwarzenberg, er utenriksminister i Tsjekkia.
Spissrotgang

Spissrotgang er å gå spissrot (fra tysk, lavtysk av spiess, «spisst redskap» og rute, «kjepp»). Det er en gammel, først og fremst militær straffemetode der den dømte måtte løpe eller gå «spissrot», det vil si passere sakte og med bar rygg mellom to rekker av hånende soldater som pisket og stakk offeret med kvister eller spyd.


== Historikk ==

Metoden hadde sin opprinnelse i den romerske skikken fustuarium. Straffen ble særlig idømt hvis soldaten hadde uteblitt fra tjenesten eller forsøkt å desertere. På grunn av den offentlige ydmykelsen blant soldatkollegene, var også spissrotgang en type skamstraff.
Spissrotgang ble opphevet i Norge i 1814, i Danmark først i 1846 da den ble erstattet med fengselsstraff.

		
		
		


== Ordbakgrunn og overført betydning ==
Selve ordet spissrot kommer fra det danske spidsrod som igjen stammer fra de tyske ordene for «spisst» og «kjepp» eller «ris» (Rute).I dag brukes uttrykket «spissrotgang» om å måtte passere en nysgjerrig, kritisk eller hånende menneskemengde eller å måtte innrømme sin skyld på en ydmykende måte, nesten synonymt med kanossagang og «å krype til korset».


== Se også ==
Kanossagang
Pryl
Kakstryking
Steining
Straff
Ydmykelse
Gapestokk


== Referanser ==
Martina Seidl

Martina Seidl (født Martina Zellner; 26. februar 1974 i Traunstein) er en tysk tidligere skiskytter.
I løpet av karrieren vant Martina Zellner ett OL-gull og totalt seks VM-medaljer (to gull, ett sølv og tre bronse). I verdenscupen oppnådde hun 14 pallplasseringer, derav tre seire. Den beste plasseringen sammenlagt oppnådde hun sesongen 1997/1998, da hun ble nummer tre.


== Meritter ==
OL
1998: Gull på stafetten
Verdensmesterskap
1998: Bronse på jaktstarten
1999: Gull på sprinten og stafetten, bronse på jaktstarten
2000: Sølv på stafetten, bronse på sprinten
Verdenscupseire
3 (1 sprint, 1 jaktstart, 1 fellesstart)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Martina Zellner – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Martina Zellner – Olympedia 
(en) Martina Zellner – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Martina Zellner – IBU 
(en) Martina Zellner – TheSports.org
Liste over tusenårssteder

Liste over tusenårssteder er en sorterbar liste over tusenårssteder i norske kommuner.


== Se også ==
Tusenårssted
JTL

jtL (hangul: 제이티엘) er en koreansk hiphop-gruppe. Den består av de tidligere medlemmene av gruppen H.O.T. som ikke lenger ønsket å jobbe for manager- og produsentselskapet SM Entertainment. Selv om gruppen ikke ble oppløst offisielt, har de ikke vært aktive på flere år, og alle bandmedlemmene arbeider nå med egne solokarrièrer.
Bandet har hatt suksess i Asia med en koreansk versjon av Multicydes låt «A Better Day». Denne er igjen basert på visen «Vårsøg» av den norske artisten Henning Sommerro.


== Medlemmer ==
Jang Woo Hyuk
Tony An
Lee Jae Won


== Diskografi ==


=== Album ===
1 – Enter The Dragon, 2001
1.5 – Love Story, 2002
2 – Run Away, 2003


=== Singler ===
Just Say Goodbye
Enter The Dragon


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) JTL på MusicBrainz 
(en) JTL på Songkick 
(en) JTL på Last.fm
Periscopus

Periscopus er et investeringsselskap eid av Trygve Hegnar. Det eier blant annet Hegnar Media, som igjen eier tidsskriftet Kapital og avisen Finansavisen. Periscopus eier også 29 prosent av aksjene i Gyldendal-forlagets eiendommer. I mars 2009 kjøpte Periscopus også kurs- og konferanseleverandøren Positiv Opplæring, og i 2017 ABC Startsiden.Trygve Hegnar begynte i 1970/71 som journalist i Farmand, hvor redaktør Trygve Hoff gav ham pseudonymet «Periscopus».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielle hjemmesider
Erik Must

Erik Must (født 26. januar 1943) er en norsk investor med eierinteresser i en lang rekke mellomstore norske selskaper. Han er en av de største investorene på Oslo Børs.Han er utdannet siviløkonom fra Handelshøjskolen i København.Must har vært hovedeier i forlaget Gyldendal og i Arendals Fossekompani siden midten av 1980-tallet, og han er også blant de viktigste eierne i NHST Media Group.Ifølge tidsskriftet Kapital hadde han i 2022 en formue på 13,2 milliarder kroner.Siden 1990-årene har han hatt nær kontakt med Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) og har vist stor interesse for ny teknikk og innovasjon. Han fattet interesse for forskningen innen informatikk på søkealgoritmer som senere ledet til etableringen av selskapet Fast. Han var også en pådriver for å utvikle samarbeid mellom fagmiljøene i informatikk og molekylærbiologi og finansierte det første professoratet i bioinformatikk i Norge.«Gjennom 20 år ha han bidratt med 35 mill kr til satsingen bioinformatikk og molekylærbiologi på NTNU. Finansieringen har bidratt vesentlig til drift av forskning og viktige kjernefasiliteter som også brukes nasjonalt og internasjonalt. Hans rolle som katalysator og finansieringskilde har vært viktig for utvikling av bioinformatikk som fag ved NTNU og bidratt til at NTNU har blitt et ledende fagmiljø på dette området. Erik Must har hatt stor betydning for fagmiljøene i molekylærbiologi og informatikk gjennom strategisk forsknings­finansiering av professorat og forskningsinfrastruktur. Det har igjen hatt betydning for norsk industri som har gjort internasjonal suksess. Også forskningsinfrastrukturen benyttes av norske og internasjonale miljøer.»Must ble i 2022 tildelt NTNUs ærespris.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Erik Must» i Norsk biografisk leksikon