jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sophies Minde Ortopedi

Sophies Minde Ortopedi hadde sitt utgangspunkt søstrene Agnes og Nanna Fleischers grunnleggelse av «Arbeidsskole for Vanføre» i Oslo i 1892. Skolen Sophies Minde ble i 1902 etablert med støtte av Kong Oscar II som en sentralanstalt for vanføre fra hele landet. Anstalten ble oppkalt etter unionsdronninga Sofie (Sofia). Ti år senere, i 1912, ble skolen utvidet til en klinikk for vanføre og i 1914 utvidet med et ortopedisk skomakerverksted. Skolen ble etter hvert spesialisert yrkeskole for vanføre. Sophies Minde har hatt kjøreskole for vanføre, og var lenge godkjenningsinstans for utgifter til spesialutstyr for biler for handikappede i Rikstrygdeverket 


== Sophies Minde Hospital ==
I 1927 åpnet anlegget i Trondheimsveien 132 med poliklinikk og ortopedisk verksted. Sykehuset fikk fort riksfunksjoner innen flere felter av ortopedien. 
Det første professorat i ortopedisk kirurgi som ble opprettet i Norge fikk overlege ved sykehuset Ivar Alvik. 
Sykehusdrift og poliklinikk ble flyttet fra Sophies Minde i Trondheimsveien i 2002 til de ortopediske avdelingene ved Rikshospitalet og Ullevål sykehus. Samtidig ble verksteddelen omgjort til en avdeling underlagt Rikshospitalet, Sophies Minde Ortopediteknisk Senter. Året etter ble senteret gjort om til et heleid aksjeselskap under Rikshospitalet og flyttet i 2004 til Aker sykehus sitt område i Trondheimsveien 235, bygg 79. 
Foran Sophies Mindes tidligere anlegg i Trondheimsveien ligger Bülow Hanssens plass.

		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Sophies Minde Hospital – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Historien om Sophies Minde
Mexicos riksvåpen

Mexicos riksvåpen har vært et viktig politisk og kulturelt symbol i Mexico gjennom flere hundre år. Det avbilder en ørn sittende på en kaktus mens den fortærer en slange. De enkelte elementene er kjent fra førkolumbisk tid. Da Mexico ble uavhengig i 1821, ble den den slangeetende ørnen på en kaktus tatt til våpenmerke for den nye republikken. Det har siden i forskjellige versjoner vært landets våpen, alltid med det samme innholdet, bortsett fra at ørnen hadde krone på hodet i de to korte periodene da Mexico var et keiserdømme. I moderne meksikansk tolkning symboliserer det det godes seier over det onde, men for aztekerne hadde det et religiøst innhold.
Opphavet til merket er flere litt ulike aztekiske legender. Deres hovedstad 
Tenochtitlan, forløperen til dagens Mexico by, ble grunnlagt på en øy i Texcoco-sjøen. Ifølge legenden skulle azteker-folket etter befaling fra solguden Huitzilopochtli avslutte folkevandringen fra urhjemmet Aztlán og slå seg ned der hvor de fant en ørn sittende på en kaktus. I noen billedfremstillinger av legenden mangler slangen, mens den i andre versjoner er en fugl eller et aztekisk krigssymbol. Ørnen var i aztekisk mytologi et symbol for solguden, viktig fordi de oppfattet seg som «solens folk». Kaktusen (Opunti ficus-indica), som kalles «tenochtli» på Nahuatl-språket, symboliserer øya Tenochtitlan. Aztekerne oppfattet slangen som et symbol for visdom, og for guden Quetzalcoatl, den fjærprydede slange. Ørnen ville derfor ikke ha angrepet slangen i den opprinnelige versjonen. Legenden ble feil oversatt og misforstått av de spanske munkene som skrev den ned, og dermed oppsto den nyere tolkningen som handler om det gode som beseirer det onde. Den passet bedre inn i det kristne, europeisk verdensbildet og egnet seg som hjelpemiddel for misjonærene som skulle omvende den innfødte befolkningen til kristendommen. Denne versjonen kom første gang på trykk i «Atlas de la Historia de los Indios de la Nueva España e Islas de Tierra Firme», utgitt i 1581 av presten Diego Durán. Ørnesymbolet ble første gang tatt i bruk som våpenmerke under uavhengighetskrigen fra 1810 til 1821.
Kapabel Forlag

Kapabel Forlag er et forlag som holder til i Bergen. Forlaget utgir skjønnlitterær og historisk litteratur, fortrinnsvis fra og for det lokale markedet Bergen og Hordaland. Daglig leder er Otto Ersland.
De mest kjente bøkene til forlaget er 
Dei fine ferjene (2005), Frå Krigsskip til flaggskip (2006).


== Eksterne lenker ==
Hjemmesiden til forlaget
Trysilelva

Trysilelva er en del av Trysilvassdraget, som har den store innsjøen Femunden som senter, i grenseområdene mellom Innlandet og Trøndelag. Elva starter som Femundselva som renner ut fra Galtsjøen sør for Femunden. Galtsjøen har sin tilførsel fra Femunden og Isteren via Isterfossen, Galthåen og Galtstrømmen. Femundselva renner gjennom Engerdal til den kommer til Sennsjøen (520 moh.). Derfra heter elva Trysilelva der den renner ned igjennom Trysils skogkledde landskap. Sør for Nybergsund brukes også navnet Klara på elva. Nær grensen til Sverige er det på norsk side to kraftverk: Sagnfossen og Lutufallet. Videre derifra renner Trysilelva inn i Sverige med navnet Klarälven ved Långflon. I Sverige renner elven ut i Sveriges største innsjø Vänern ved byen Karlstad.
Trysilelva inngår som del av det som sett i sammenheng er Skandinavias lengste vassdrag, medregnet innsjøene underveis, og som skifter navn flere ganger. Kilden for denne elva er innsjøen Rogen på grensa mellom Norge og Härjedalen. Her heter elva Røa, og følger grensa mellom Røros i Trøndelag og Engerdal i Innlandet hele veien til Femunden. Fra Femunden flyter den under navnet Femundselva gjennom Engerdal kommune. Når elva når Trysil kommune, heter den Trysilelva frem til svenskegrensen og heter derfra Klarälven helt ned til Vänern. Vänerns utløp er gjennom Göta älv, som renner ut i Kattegat ved Göteborg.
Trysilelva er varig vernet mot kraftutbygging i henhold til Verneplan I for vassdrag.Elva hadde storflom i 1927, 1934 og 1967. Den 1. juni 1995 ble alle disse flommålene passert under det som er kjent som Vesleofsen. Elva hadde da en vannføring på 760 m³/s ved Nybergsund. Fremdeles er det Storofsen som står som flomrekord.


== Referanser ==
Bolna

Bolna (lulesamisk: Bållná) er et fjell i Rana kommune i Nordland. Fjellet har en høyde på 1 460 meter over havet, og ligger på Saltfjellet, like nord for polarsirkelen.
Mellom Bolna stasjon og Lønsdal skjedde i 1987 den største dyretragedien på Nordlandsbanen: 69 rein ble drept da toget kjørte inn i en reinflokk.


== Referanser ==
Sikring (elektrisk)

En sikring er en elektrisk komponent som skal hindre brann eller teknisk ødeleggelse i forbindelse med overbelastning eller kortslutning av elektriske strømkretser. Denne artikkelen omtaler smeltesikringen.
Smeltesikringen består av en sølvtråd som er trukket gjennom sikringen, mellom de to kontaktene. Sølvtråden kan være omgitt av sand. Når sikringen belastes over merkestrømmen på sikringen (altså ved overbelastning), vil tråden bli varmere og til slutt kan den smelte og slik bryte kretsen. Sandens oppgave er å slukke lysbuen som kan oppstå når tråden smelter. Spesielt ved kortslutning vil det oppstå lysbuer. I smeltesikringer for bygninger sitter sølvtråden fast i en fjærbelastet hette bak (grønn og rød på bildet). Når tråden smelter vil hetta sprette ut. Slik finnes en enkel indikasjon på hvilken sikring som er utløst i et skap som inneholder mange sikringer.
Det er to hovedtyper sikringer:

Smeltesikringer som den tradisjonelle skrusikringen (UZ type), effektpatron (NH type), bilsikring og rørsikring som finnes inne i apparater.
Automatsikringer som brukes i bygninger og på store motorer og apparater. Disse er ikke smeltesikringer og kan settes i funksjon igjen ved å legge om en vippe. Slike sikringer utløses også hvis vippa holdes fast.Det er to ting en sikring skal sørge for:

Hindre overbelastning (sikringstråden bruker en del tid for utløsning)
Reagere fort ved kortslutning (sikringstråden smelter nesten øyeblikkelig)Tradisjonelle sikringer for bygninger har ulik tykkelse på halsen for å hindre at en sikring med stor kapasitet kan settes inn i en kurs dimensjonert for lavere strøm. Dette gjør sikringsskapet «idiotsikkert» slik at det blir umulig å forveksle sikringer og dermed kunne overbelaste kursen. Det er derimot mulig og trygt å bruke sikringer med mindre kapasitet enn kursen er dimensjonert for. Da vil sikringen dog kunne utløses ved kursens normalbelastning. Det er altså trygt å bruke 10A sikringer på en 16A kurs.
I prinsipp er en sikring en elektrisk motstand med en lav resistans. Det er utelukkende strømmen som tilfører sikringen den energien som trengs for å smelte sikringstråden. Da effekten er proporsjonal med kvadratet av strømmen (P = R*I^2), blir strømkapasiteten ganske veldefinert og reproduserbar.
Det finnes et utall spesielle sikringer for formål som ikke er omtalt her.
Lønsdal stasjon

Lønsdal (pitesamisk: Luonos, lulesamisk: Luonosvágge) stasjon på Nordlandsbanen ligger i Lønsdalen i Saltdal kommune i Nordland. Stasjonen ble åpnet 10. desember 1947, og var Nordlandsbanens endepunkt frem til 1. desember 1955. Stasjonen ligger 511.8 moh og er betjent av togekspeditør.
Et hotell ligger i nærheten av stasjonen. Området ved stasjonen er også et populært hytteområde med blant annet Bodø og Omegns Turistforenings hytte Lønsstua som brukes som utgangspunkt til fjellturer på Saltfjellet.


== Litteratur ==
Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar / Oslo: Norsk Jernbaneklubb / Norsk Jernbanemuseum. s. 132–133. ISBN 82-90286-28-7. 
Aasmund Dahl, red. (1993). NSBs bygningsregistrering: Trondheim distrikt: Nordlandsbanen 3. NSB Arkitektkontoret. s. 87–106. 


== Eksterne lenker ==
(no) Bane NORs informasjonsside om Lønsdal stasjon
(no) Lønsdal stasjon i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
(no) Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase: Nordlandsbanen
Kents Hill, Monkston and Brinklow

Kents Hill, Monkston and Brinklow er et verdslig sogn i Milton Keynes. Det ble opprettet i 2001, da distriktet ble delt inn i sogn. 
Sognet omfatter som navnet sier Kents Hill, Brinklow og Monkston, og er avgrenset av Chaffron Way, Broughton Brook, Newport Road, Groveway, Brickhill Street, Standing way og elven Ouzel. 
I den vestlige delen av Kents Hill finner man Open University, og i Brinklow finner man et lite industriområde som domineres av Waitroses distribusjonssenter. Ellers består sognet for det meste av bolig- og naturområder.
Kents Hill

Kents Hill kan vise til:

Et område i sognet Kents Hill, Monkston and Brinklow i Milton Keynes i England.
Kents Hill (Maine), by i staten Maine, USA.
Hatt

En hatt er et hodeplagg som vanligvis brukes utendørs og består av en hattepull (topp) og som oftest en liten eller stor brem nederst. Hatter fins i utallige uførelser for både kvinner og menn og har spilt en viktig rolle i mote- og drakthistorien i de fleste kulturer. Hatter har vært praktiske plagg til beskyttelse mot sol, regn og kulde, men er også blitt brukt som pynt eller for å markere yrkesmessig, sosial, militær eller religiøs posisjon.
Hatter kan lages av mange slags lette materialer, oftest filt, men også lerretsstoffer eller flettverk. Finere flosshatter kan være laget av silke som er trukket stramt rundt en pappkjerne. Hattemakere kan også kalles modister, særlig hvis de lager damehatter. 
Luer skiller seg fra hatter ved at de vanligvis er enten mindre, mykere eller mangler brem.


== Forskjellige slags hatter og hodeplagg ==
De fleste hatter er oppkalt etter utførelsen, bruken eller brukeren, for eksempel filthatt, bulehatt, vinterhatt, strandhatt, damehatt, kunstnerhatt, yankeehatt, pilegrimshatt, rallarhatt, sjørøverhatt, gangsterhatt og så videre. I tillegg er det en mengde forskjellige hatter med egne navn, blant annet som del av folkelige og lokale drakttradisjoner, historisk mote eller religiøse og militære draktskikker. Skillet mellom myke luer og større, stivere hatter med brem er flytende.

		
		
		


== Andre betydninger av ordet ==
Ordet «hatt» kan også brukes om noe hatteliknende, for eksempel deksler på skorsteiner, såkalte pipehatter, eller den øverste, flate delen av fruktlegemet på visse sopper.


== Se også ==
Hodeplagg
Mote
Lue – hue – topplue- frygisk lue – hylk – pileus – fallhatt – kalott – jakobinerlue – helveteslue
Skaut – koneskaut – konelin – kyse – øyse – fald – hijab – slør
Fontange (hårkappe med høy front)
Turban – paggri – ao dai Khan dong
Hette – kveiv (coif)- chaperon – struthette – finlandshette
Krone – diadem – tiara
Hjelm – uniformHattepynt – plumage – hattebånd – kokarde
Modist – hattemaker – skabilken
Hijab


== Eksterne lenker ==
(en) Hats – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hat – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Oppslagsordet «Hatt» i det svenske Nordisk Familjebok fra slutten av 1800-tallet (på svensk)
Oppslagsordet «Hat» i Salmonsens konversationsleksikon fra 1915-1930 (på dansk)
Digitalkopi av Terence Terrys Hatt over hatt : modistenes og hattemakernes hemmeligheter (Boksenteret forlag, 1998)
Digitalkopi av Anne Brit Vihovdes og Anne Ågotnes' På hodet : hud, hår, hatt og pynt : velstelt og vurdert siden middelalderen : Bryggens museum 25. april 1997-januar 1998
Historisk uniformsterminologi på tysk, engelsk og fransk
Tyskspråklige aviser utenfor hovedsakelig tyskspråklige land

Tyskspråklige aviser har blitt utgitt i en rekke land som har et annet hovedspråk enn tysk. Særlig har dette vært tilfelle i områder med tyskspråklig befolkning i Europa utenfor Tyskland, Østerrike, Sveits, Liechtenstein og Luxemburg, men også i andre verdensdeler utgis det tyskspråklige aviser. I USA, hvor tyskerne er den største etniske gruppen, utkom mange tyskspråklige aviser frem til første verdenskrig. I østeuropeiske land var det ofte jøder som var tyskspråklige og utgav tyskspråklige aviser. Flere av disse avisene var svært anerkjente og hadde stor innflytelse.


== Ufullstendig liste ==
Dolomiten, Syd-Tirol (Italia)
Allgemeine Zeitung, Namibia
Brüssel-Rundschau, Belgia
Budapester Zeitung, Ungarn
Pester Lloyd, Ungarn
Israel-Nachrichten, Israel
Prager Tagblatt, Bøhmen i Østerrike/Tsjekkoslovakia
Prager Zeitung, Tsjekkoslovakia/Tsjekkia
Baltische Rundschau, Litauen/Estland/Latvia
Aufbau, USA, nå Sveits
Edgardo Codesal

Edgardo Codesal Méndez (født 2. juni 1951) er en uruguayansk-meksikansk fotballdommer, mest kjent for å ha dømt finalen i fotball-VM 1990 i Italia mellom Vest-Tyskland og Argentina. Han gav to røde kort, hvilket er rekord i en VM-finale, og et straffespark til Tyskland noen minutter før full tid som Tyskland scora på.


== Se også ==
Liste over fotballdommere som har dømt VM-finalen


== Eksterne lenker ==
(en) Edgardo Codesal – Olympedia 
(en) Edgardo Codesal – Transfermarkt (dommer) 
(en) Edgardo Codesal – WorldFootball.net (dommer) 
(en) Edgardo Codesal – Soccerway 
(en) Edgardo Codesal – PlaymakerStats.com (dommer)
Bleksvatnet

Bleksvatnet er en innsjø i Andøy kommune i Nordland. Vannet ligger i Lovikdalen sørøst for Lovika på Hinnøya, 111 moh og dekker et areal på 3,10 km². Bleksvatnet har utløp gjennom Storelva til Lovika.
Vassdraget ble utbygd først på 1950-tallet og Bleksvatnet er regulert som magasin for Lovik kraftverk i Lovikdalen. Kraftverket ble bygd av Andøya kraftlag og sto ferdig i 1954. Før utbyggingen gikk anadrome laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye) opp til Bleksvatnet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Andøy Historielag om Lovika
Tind Hallkjellsson

Tind Hallkjellsson (norrønt Tindr Hallkelsson) var en islandsk skald som var aktiv i siste halvdel av 900-tallet, kanskje født ca. 950 og død ca. 1015, blant annet som hirdskald for ladejarlen Håkon Sigurdsson i Trøndelag. 
Tind opptrer i Heiðarvíga saga og har en mindre rolle i Harðar saga.


== Slekt og liv ==
Tind var sønn av Hallkjell Roskjellsson på Gilsbakke oppe i Kvitåsiden på Island og Turid Dylla, datter av en Gunnlaug. Han var bror til Illuge Svarte på Gilsbakke som var den mektigste høvdingen i Borgarfjord ved siden av Torstein, sønn til Egil Skallagrimson. Illuge er far til flere sønner, og en av dem er Gunnlaug som blir kjent som den strie skalden Gunnlaug Ormstunge. Tind er altså onkelen til den kjente Gunnlaug. Både Tind som Illugi var de femte menn fra forfaren og skalden Brage Boddasson.
Tind ble antagelig født på midten av 900-tallet, kanskje en gang rundt 950. Det første som kjennes om Tind er at han i sammen med broren Illuge overfalt en Músa-Bölverkr på Hraunsáss ettersom denne hadde drept en tredje bror av dem.

Dernest er Tind i Norge hos Håkon jarl under slaget i Hjørungavåg mot en dansk invasjon av Norge, støttet av de fryktede Jomsvikingene. Det samme var skalden Einar Skålaglam. Mindre sannsynlig er nok informasjonen i en lite pålitelig saga som forteller at Tind skal ha vært i Norge allerede under kong Harald Gråfell. Etter slaget dro Tind tilbake til Island sammen med Tord Kolgrimsson fra Ferstikla og at Tind straks red hjem til farens gård Hallkjellstad (Hallkelsstaðir).
Det sistes som høres om ham er hans deltagelse i slaget på Hede i 1015, som beskervet i Heiðarvíga saga (Saga om slaget på Hede) hvor han skal kjempet drabelig, men synes å ha blitt dødelig såret. Han nevnes aldri siden. Tind fikk to døtre: Jóreiðr og Hallveig. Fra den siste stammer Brandr prior hinn fróðe. Tind fikk også en sønn, Torvald som ble bestefar til skalden Gils. 
Tind var nok en meget ansatt mann som kom fra en betydelig ætt, for sin skaldekunnskap, for sin reisevirksomhet og for sin egen kraft og rådekraft. Noen av håndskriftene i Heiðarvíga saga kaller ham for «den tapre».


== Skaldeskap ==
Det er etterlatt to lausavísur av ham i Heiðarvíga saga, kvedet rett etter slaget ved Hede, på selve valen av den liggende og sårete Tind. Disse handlet om kampens utfall og om mannefallet.
Som skald utmerket han seg med kraft og friskhet, foruten fullkomne kjenninger. Om hans hylningskvad til Håkon jarl nevner Fagrskinna uttrykkelig at «hvori meget fortelles om Jomsvikingene og deres kamp». Det er altså kvedet kort tid etter slaget. Det som er tilbake av diktet er innarbeidet i den yngste bearbeidelse av Jomsvikingenes saga og versene beskriver jomsvikingenes reise til Norge, om Håkon jarls forberedelse og heftige motstand, samt om selve kampen i Hjørungavåg, stormen og dens enkelheter. Fragmenter fra skaldekvadet er foruten Jomsvikingernes saga, også bevart i Snorre Sturlasons Olav Tryggvasons saga og Den yngre Edda:


== Referanser ==


== Kilder ==
Jónsson, Finnur:Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie, København, G.E.C Gads forlag, 1923.


== Eksterne lenker ==
Tindr Hallkelsson
Heiðarvíga saga
Harðar saga
Lena Hjelm-Wallén

Lena Birgitta Hjelm-Wallén (født Hjelm 14. januar 1943 i Sala i Västmanlands län) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. Hun var riksdagsmedlem 1969–2002. Hun var konsultativ statsråd for skolesaker 1974–1976, undervisningsminister 1982–1985 og bistandsminister 1985-1991. Hun var utenriksminister i Sverige fra 1994 til 1998 og visestatsminister fra 1998 til 2002.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Lena Hjelm-Wallén hos Sveriges riksdag 
(en) Lena Hjelm-Wallén hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Jordskjelvet i Mexico 1985

Jordskjelvet i Mexico 1985 var et av de mest ødeleggende jordskjelv i amerikansk historie.
19. september 1985, klokken 07:19, ble Mexico by rammet av et jordskjelv med en momentmagnitude (Mw) på 8,0. Jordskjelvet varte i mellom 2 og 3 minutter. Over 9 500 mennesker ble drept, 30 000 ble såret og 100 000 ble hjemløse. 412 bygninger ble totalødelagt og over 3 000 bygninger ble alvorlig skadet av hendelsen. Det kom et etterskjelv 36 timer senere (om kvelden den 20. september).


== Referanser ==
Trysilvassdraget

Trysilvassdraget starter i grenseområdene mellom Trøndelag og Innlandet med den store innsjøen Femunden som senter. Nedbørfeltets areal er 5 430 km². Nedenfor Nybergsund i Trysil renner Trysilelva inn i Sverige, og under navnet Klarälven munner det svenske vassdraget i Vänern ved byen Karlstad. 
Trysilvassdraget er del av Göta älvs vassdrag som sett i sammenheng er Skandinavias lengste vassdrag, medregnet innsjøene underveis, og som skifter navn flere ganger. Kilden for denne elva er innsjøen Rogen på grensa mellom Norge og Härjedalen. Her heter elva Røa, og følger grensa mellom Røros i Trøndelag og Engerdal i Hedmark hele veien til Femunden. Fra  Femunden flyter den under navnet Femundselva gjennom Engerdal kommune. Når elva når Trysil kommune heter den Trysilelva frem til svenskegrensen og heter derfra Klarälven helt ned til Vänern. Vänerns utløp er gjennom Göta älv, som renner ut i Kattegat ved Göteborg.    
Det er tre kraftverk i vassdraget – Sagnfossen kraftverk (3,2 MW) og Lutufallet kraftverk (14,7 MW) i Trysilelva, og Hylla kraftverk (2,7 MW) ovenfor Engeren. Vassdraget er idag vernet i Verneplan I for vassdrag.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Trysileleva – Norges vassdrags- og energidirektorat
Deir Yassin-massakren

Deir Yassin-massakren var en massakre begått av de jødiske militsgruppene Irgun og Lehi («Stern-gjengen») i den palestinske landsbyen Deir Yassin i 1948. Massakren fant sted mellom 9. og 11. april 1948 – rett før opprettelsen av staten Israel. Mellom 107 og 120 palestinere ble drept. 
Deir Yassin lå like ved Jerusalem, men utenfor det geografiske området som FN hadde utpekt som den jødiske staten. Angrepet ble gjennomført som en felles operasjon mellom de jødiske undergrunnsgruppene Irgun og Lehi og godkjent av Haganah. Deir Yassin eksisterer ikke lenger, den jødiske bydelen Kfar Sha'ul i det moderne Jerusalem ligger nå der hvor den og arabiske landsbyen en gang lå. I palestinernes, og den arabiske verdens, kamp mot den israelske staten er Deir Yassin et av de sterkeste symbolene på den urett de mener er gjort mot det palestinske folket. Hendelsen sendte sjokkbølger inn i den palestinske befolkningen og bidro til den palestinske fordrivelsen i 1948.
Deir Yassin-massakren ble regionalt omtalt som «Palestinas Lidice» etter den tsjekkiske landsbyen Lidice som tyske nazister utslettet i 1942.


== Annet ==
I 1998 la den britiske utenriksministeren Robin Cook ned en krans på minnesmerket til Deir Yassin mens han var på et besøk i Israel. Handlingen bidro til å skape en «isfront» mellom Israel og EU for en periode.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Deir_Yassin_massacre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
SNL – Deir Yassin
Sagnfossen kraftverk

Sagnfossen er et vannkraftverk i Trysilelva ca. 15 km sør for Nybergsund i Trysil som ble satt i drift i 1946.
Nedbørsfeltet for kraftanlegget er 4 560 km². Middelvannføringen er på 74 m³/s. Sagnfossen utnytter en fallhøyde på 9,5 m og har en gjennomsnittlig årsproduksjon på 32 GWh.
Det gamle kraftverket hadde to aggregater på tilsammen 1500 kW og en produksjon på 10 GWh.
Kraftverket ble oppgradert i 2004 med en kaplanturbin på 6,2 MW, produksjonen er tredoblet til 32 GWh.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Vannkraft – Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Hafslund E-CO
Teknisk Ukeblad: Ny kraft fra Trysilelva
Deir Yassin

Deir Yassin (arabisk: دير ياسين), var en palestinsk landsby som i 1948 ble okkupert av Israel. Den er kjent for Deir Yassin-massakren som ble anført av Irgun-styrkene under ledelse av Menachem Begin. Lehi (Stern-gjengen) deltok også, og militsgruppene fikk artilleristøtte fra Hagana. Antallet palestinere som ble drept oppgis i forskjellige kilder til mellom 100 og 250. Som resultat ble byen lagt øde, og massakren fikk også store konsekvenser for hele Palestina, siden ryktet om massakren bidro til panikk og masseflukt blant de palestinske araberne. Deir Yassin-massakren innleder dermed det som i palestinsk historieskriving omtales som al-Nakba – «katastrofen».Deir Yassin eksisterer ikke lenger, den jødiske bydelen Kfar Sha'ul i det moderne Jerusalem ligger nå der hvor den arabiske landsbyen en gang lå.


== Se også ==
Liste over landsbygder avfolket under den arabisk-israelske krig 1948


== Referanser ==
Ajusco

Ajusco (3930 moh) er en vulkan og en fjellkjede like sør for Mexico by i Tlalpan sør i Distrito Federal i Mexico.
Cumbres del Ajusco nasjonalpark dekker deler av fjellkjeden.
De høyeste toppene i Ajusco er:

Cerro La Cruz del Marqués: 3930 moh
Pico del Águila: 3880 moh
Santo Tomás: 3710 moh
Mezontepec: 3480 moh