jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Forsvarsdepartementet (Storbritannia)

Forsvarsdepartementet, eller Forsvarsministeriet i Storbritannia (Ministry of Defence, forkortes MoD) er et ministerium med ansvar for de britiske væpnede styrker. Det ble opprettet i 1964 gjennom sammenslåingen av Admiralitetet (Admiralty), Krigsministeriet (War Office) og Flyministeriet (Air Ministry).
Departementet ledes av fire ministre: en statssekretær for forsvar (secretary of state for defence), som er sjef for departementet; en statsminister for de væpnede styrker (minister of state for the armed forces); en understatssekretær for forsvar og minister for forsvarsinnkjøp (under secretary of state for defence and minister for defence procurement); og en understatssekretær for forsvar og minister for veteraner (under secretary of state for defence and minister for veterans).
Det har tre forsvarsgrener, som er Royal Navy (som inkluderer Royal Marines), British Army og Royal Air Force.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Det britiske forsvarsdepartementet
Justisministeriet (Danmark)

Justisministeriet i Danmark er et ministerium med ansvar for justisvesenet, herunder politi- og anklagermyndighet, rettsvesen og kriminalomsorg.


== Etater ==
Politiet
Anklagemyndigheden
Kriminalforsorgen
Civilstyrelsen
Domstolsstyrelsen
Statens Våbenkontrol
Datatilsynet
Abortankenævnet
Procesbevillingsnævnet
Pressenævnet
Retslægerådet
Dyreforsøgstilsynet
Det Dyreetiske Råd
Det særlige råd vedrørende dyreværnsspørgsmål (Dyreværnsrådet)
Rådet vedrørende hold af særlige dyr


== Eksterne lenker ==
Justisministeriet
Storslalåm

Storslalåm er en øvelse i alpint. Øvelsen går ut på å kjøre mellom porter på samme måte som i slalåm, men med større avstand mellom portene og dermed med større hastighet.


== Forskjeller mellom storslalåm og slalåm ==
I storslalåm kan man holde større fart enn i slalåm, fordi en storslalåmløype inneholder færre porter, som er satt med større avstand, slik at man må svinge langt færre ganger enn i slalåm. 
I slalåm er svingene kortere (og må utføres raskere), slik at kjørerne må ha en trangere, mer direkte fallinje. Denne trangere linjen holder slalåmkjørerne nærmere portene. 
Dette gjør at man har utviklet portene slik at de er bøyelige. Når utøverne kjører inn over den innerste porten i en sving med overkroppen, har de beskyttelse på leggene og armene for ikke å bli skadd av portene i tilfelle de ved en feil ikke slår vekk porten med stavene som er påsatt «kopper» for ikke å skade hendene.


== Utstyr ==
Storslalåmski er lengre og stivere enn slalåmski. Storslalåmstavene er vanligvis bøyd slik at de legger seg rundt kjørerens kropp, og har ikke like mye kontakt med snøen som slalåmkjørerens staver.
I 2003 innførte FIS for første gang minstelengder på skiene: 185 cm for menn og 180 cm for kvinner.
Øvelsen har stått på det olympiske programmet siden OL 1952 i Oslo.


== Parallellstorslalåm ==
Parallellstorslalåm ble introdusert som ny øvelse i verdenscupen 15. desember 2015. I denne øvelsen er det to traseer ved siden av hverandre, i andre omgang bytter løperne trasé. I verdenscupen deltar 32 utøvere som først kjører sekstendedelsfinaler, vinnerne derfra går til åttendedelsfinalen og så videre helt til to løpere møttes i finalen for å kåre en vinner. Øvelsen ble satt på VM-programmet under alpin-VM 2021, da med 16 utøvere for menn og 16 for kvinner.


== Referanser ==
Fugl Føniks

Føniks omdirigeres her, for andre betydninger se Føniks (andre betydninger)Fugl Føniks er et fabeldyr fra egyptisk mytologi, hvor den er et symbol på gjenfødelsen. Legendene om fugl Føniks finnes også i gresk og romersk mytologi og i kristen ikonografi. Lignende myter gjenfinnes også i mange andre kulturer, som i Kina (fenghuang), Japan og Korea. Navnet føniks kommer av gresk phoinix, som betød purpur, og som også gav navn til Fønikia, siden innbyggerne der handlet nettopp med denne etterspurte rødfargen. I senere tolkninger er den også blitt symbol på gjenoppstandelse, udødelighet og liv etter døden. Fuglen skal ha lignet en hegre med fjær i gull og rødt, men både ørner og flamingoer nevnes også i de gamle kildene. Fugl føniks skulle også være en svær fugl med brennende fjær.


== Fortellinger ==
Ifølge sagnet lever Føniks mellom 500 og 1000 år. Mot slutten av livsløpet flyr den til den hellige byen Heliopolis, hvor den bygger et reir av myrra i tempelet til solguden Ra. Ved soloppgang antennes reiret av gløden til morgenrøden, og både reiret og fuglen brenner kraftig og blir til aske. Fra denne asken gjenoppstår Føniks som en ung, ny fugl, som stiger høyt opp på himmelen. Dette blir i dag også brukt i overført betydning når man snakker om «fugl Føniks».


== Symbolikk ==
I tidlig kristen gravskulptur er fugl Føniks et symbol på oppstandelse og håp om seier over døden.
Fuglen kan også muligens oppfattes som et kosmologisk motiv, da den finnes i den nederste delen av globen på prekestolen i Mariakirken i Bergen. Fugl Føniks er også et av de dyresymbolene som er brukt i alkymien.
I Harry Potter-bøkene har professor Humlesnurr en føniks kalt Vulcan (engelsk: Fawkes)
I Kristen tradisjon og hos pave Klemens av Roma finner vi at myten om Føniks ble brukt som et naturens vitnesbyrd på oppstandelsens mysterium jfr. 1 Klemensbrev 25


== Referanser ==


== Litteratur ==
Holland, Tom: Perserkrigene, forlaget Gyldendal, Oslo 2008, ISBN 978-82-02-29299-7


== Eksterne lenker ==
Manuskriptet Aberdeen Bestiary
Stedet i Aberdeen Bestiary bildet er hentet fra
Kommentarer i Aberdeen Bestiary
Bode Miller

Bode Miller (født 12. oktober 1977) er en amerikansk alpinist. Miller, som er født i Franconia, New Hampshire, kom for alvor i søkelyset da han tok to sølvmedaljer i Vinter-OL 2002 i storslalåm og i kombinasjonen. Bodes foreldre er to tidløse hippier som ønsket å leve et enkelt liv.


== Karrière ==
I sesongen 2002/2003 tok Miller andreplassen i den sammenlagte verdenscupen like bak østerrikeren Stephan Eberharter. I sesongen 2004/2005 ble Miller den andre alpinisten gjennom tidene som vant minst ett renn i hver av de fire standarddisiplinene i samme sesong.  I 1989 var Marc Girardelli fra Luxembourg den første som greide dette.
Miller har gode resultater fra verdensmesterskapene. I 2003 tok han tre medaljer i VM i St. Moritz i Sveits, gull i storslalåm og kombinasjon og sølv i super-G. I 2005 tok han to VM-gull i Bormio i Italia (super-G og utfor).
Bode Miller har vunnet Verdenscupen i alpint to ganger, i 2004/2005 sesongen og 2007/2008 sesongen.
I Vinter-OL 2010 vant Miller gull i kombinasjonen, sølv i super-G og bronse i utfor.


== Resultater i verdenscupen i alpint ==


=== Individuelle seire ===


=== Sammenlagtplasseringer ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bode Miller – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bode Miller på Internet Movie Database 
(en) Bode Miller hos The Movie Database 
(de) Bode Miller – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Bode Miller – Olympics.com 
(en) Bode Miller – Olympic.org 
(en) Bode Miller – Olympedia 
(en) Bode Miller – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Bode Miller – USAs olympiske komité 
(en) Bode Miller – FIS (alpint) 
(en) Bode Miller – ski-db.com 
(en) Bode Miller på Twitter
Rebiya Kadeer

Rebiya Kadeer (uigurisk: رابىيه قادىر, kinesisk 热比娅·卡德尔; født 21. januar 1947 i Altay i Xinjiang i Folkerepublikken Kina) er en uigursk forretningskvinne og politisk aktivist fra Xinjiang nordvest i Kina. 
Kadeer vokste opp i fattigdom men bygde seg opp ved å starte en vaskeritjeneste og etter hvert grunnlegge et handelskompani og et kjøpesenter i Xinjiang. Hun var også en stor filantrop, særlig gjennom grunnleggelsen av De tusen faniliers mødreprosjekt, en veldedighet som tar sikte på å hjelpe uighurske kvinner til å starte lokale bedrifter. 
Kadeers suksess i forretningslivet gav henne det lokale tilnavnet «millionærsken», og hun fikk delta på FNs kvinnekonferanse i Beijing i 1995. Hun ble medlem av «Det kinesiske folks politiske konsultative konferanse», men nektet å stille til gjenvalg i 1998 etter at hun hadde nektet å fordømme uttalelser hennes ektemann hadde kommet med i USA.
Hun ble i 1999 arrestert, stilt for retten og dømt til fengselsstraff av  Folkerepublikken Kinas myndigheter, fordi hun hadde «lekket statshemmeligheter». Det hun hadde gjort, var å sende avisutklipp til sin mann Sidik Rouzi, som hadde flyttet til USA og arbeidet for det uighurske program i Radio Free Asia, og som er aktiv motstander mot den kinesiske politikk overfor uighurene. Kadeer ble arrestert i august 1999 da hun var på vei for å møte en delegasjon fra den amerikanske kongressen som ville undersøke forholdene i Xinjiang. Det ble hevdet at hun hadde med seg en liste med ti personer som ble «mistenkt for å være involvert i nasjonalseparatistiske aktiviteter» 
I 2004 ble fengselsstraffen redusert med ett år, på grunnlag av attest om "god oppførsel"  fra det kvinnefengselet i Xinxiang hun satt fengslet i. Samme år ble hun tildelt professor Thorolf Raftos minnepris.
Den 14. mars 2005, ble hun løslatt før tiden, under påberopelse av medisinske grunner, og overlatt til amerikanerne. USA hadde presset på for å få henne løslatt. Hun ble satt fri før USAs utenriksminister Condoleezza Rice besøkte Øst-Asia. Den 17. mars fløy Kadeer til USA og ble forent med sin familie i Chicago. Som reaksjon på løslatelsen gikk USA med på å trekke tilbake et resolusjonsforslag for FNs menneskerettighetskommisjon, noe som fikk menneskerettighetsorganisasjoner som Amnesty International og Human Rights Watch til å dempe sin ros av amerikanerne.Kadeer er president i Uighur American Association.


== Eksterne lenker ==
(en) Rebiya Kadeer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nansenmedaljen

Nansenmedaljen ble første gang delt ut i 1954 og er en internasjonal hedersbevisning for fortjenstfull innsats for flyktninger. Medaljen deles ut hvert år og er oppkalt etter Fridtjof Nansen, som var Folkeforbundets første høykommissær for flyktninger. Den er siden 2001 knyttet til Nansenprisen, som også omfatter en pengebelønning.


== Prismedalje ==
Prismedaljen har på advers et venstrevendt portrett av Fridtjof Nansen med hans navn med store bokstaver i en bue nederst og i en bue i øvre del «• NESTEKJÆRLIGHET ER REALPOLITIKK •». Reversen har en brutt lenke i ring og plass til inngravering av prisvinnerens navn. Medaljen er støpt og har en diameter på 90 mm. Den er modellert av Maja Refsum.


== Litteratur ==
«Nansenmedaljen», Nordisk Numismatisk Unions medlemsblad, nr. 7, 1957, s. 201–202
Frank-Peter Roetsch

Frank-Peter Roetsch (født 19. april 1964 i Güstrow) er en tysk tidligere skiskytter, som representerte DDR.
Frank-Peter Roetsch var den første skiskytteren som tok i bruk skøyteteknikk, da han seiret klart i et verdenscupløp i Oberhof i 1985. Individuelt har han åtte mesterskapsmedaljer (5 gull og 3 sølv), og fem i stafett (2 gull og 3 sølv).


== Meritter ==


=== OL ===
Vinter-OL 1988 Calgary: Gull på 10 km og 20 km
Vinter-OL 1984 Sarajevo: Sølv på 20 km


=== VM ===
2 ganger juniorverdensmester
5 ganger verdensmester (3 individuelt og 2 stafett)


=== Verdenscupen ===
3 ganger vinner av verdenscupen sammenlagt


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Frank-Peter Roetsch – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Frank-Peter Roetsch – Olympedia 
(en) Frank-Peter Roetsch – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Frank-Peter Roetsch – IBU 
(en) Frank-Peter Roetsch – biathlon.com.ua 
Om Frank-Peter Rötsch på Biathlonworld
Kilobit per sekund

Kilobit per sekund (kbit/s) brukes i sammenheng med telekommunikasjon og betyr 1000 bit per sekund. kbit/s forkortes også kbps.
Elvin Jones

Elvin Ray Jones (født 9. september 1927, død 18. mai 2004) var en jazztrommeslager. Han ble født i Pontiac, Michigan som den yngste i en familie på 10. To av brødrene var også jazzmusikere: Hank (piano), og Thad (trompet/flygelhorn).
Elvin begynte å spille profesjonelt i 1940-årene. Etter hvert begynte han å spille med artister som Charlie Parker, Miles Davis, og Wardell Grey. I 1955, etter å ha blitt vraket etter prøvespilling for Benny Goodman, fant han arbeid i New York. Han ble med i bandet til Charles Mingus, og ga ut en plate kalt J is for Jazz. I 1960, ble han med i den klassiske kvartetten til John Coltrane, som også besto av Jimmy Garrison og McCoy Tyner. Han fortsatte å spille med Coltrane til 1966. Samspillet med Coltrane har av mange blitt ansett som en redefinering av swing (den rytmiske jazzfølelsen), på samme måte som Louis Armstrong gjorde det i jazzens barndom.
Etter at han sluttet hos Coltrane, begynte han å spille med Duke Ellington. Etter hvert dannet han sitt eget turneband, Jazz Machine, som vanligvis var en kvintett, og som fortsatte i den samme musikalske retningen. Hans sans for timing, polyrytmikk, dynamikk, klang og legato-frasering, så vell som det enorme lydvolumet han produserte, bragte trommesettet i forgrunnen.
Jones underviste regelmessig og spilte på skoler og i fengsler. Undervisningen bestod av både trommeteknikk og musikkhistorie. Han døde av hjertesvikt i Englewood, New Jersey 18. May, 2004.


== Utvalgt diskografi ==


=== Med Sonny Rollins ===
Live At The Village Vanguard
East Broadway Rundown


=== Med John Coltrane ===
My Favorite Things
Coltrane's Sound
Impressions
Ole
Coltrane Plays The Blues
Africa Brass
Live At The Village Vanguard
Live At Birdland
Coltrane
A Love Supreme
Selflessness Featuring My Favorite Things
Ascension
Sun Ship
Expression
First Meditations
Meditations


=== Med McCoy Tyner ===
Plays Duke Ellington
The Real McCoy


=== Med Wayne Shorter ===
Night Dreamer
Juju
Speak No Evil


=== Eget band ===
Puttin' It Together
The Ultimate
Polycurrents
Live At The Light House
Genesis
Heavy Sounds (sammen med Richard Davis)


== Norgesbesøk ==
1975 Elvin Jones Sextett på Kongsberg Jazzfestival
2002 Elvin Jones Jazz Machine på Kongsberg Jazzfestival


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Elvin Jones – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Elvin Jones – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Elvin Jones på Internet Movie Database 
(en) Elvin Jones hos The Movie Database 
(en) Elvin Jones på Discogs 
(en) Elvin Jones på MusicBrainz 
(en) Elvin Jones på Spotify 
(en) Elvin Jones på Songkick 
(en) Elvin Jones på AllMusic
Gigabit

Gigabit er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Gigabit er ikke en SI-enhet, men prefikset giga er et SI-prefiks.
En gigabit er lik
109 = 1 000 000 000 bit eller
230 = 1 073 741 824 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og gigabyte.
Gigabit har ikke noe offisielt symbol, men de facto standard er Gb.
Enheten gigabit er nært knyttet til enheten gibibit, som alltid er 230 = 1 073 741 824 bit.
Gigabit brukes særlig til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av gigabit per sekund (symbol Gbps).
1 gigabit er lik (avhengig av sammenhengen):

109 eller 230 bit
1000 eller 1024 megabit
1/1000 eller 1/1024 terabitOg motsatt:

1 megabit = 1/1000 eller 1/1024 gigabit
1 terabit = 1000 eller 1024 gigabit
Vladimír Veselý

Vladimír Veselý (død 1982 i Wiesbaden, Hessen) var en tsjekkoslovakisk journalist som ble vervet som CIA-agent da han var korrespondent i Frankfurt am Main på 1950-tallet. I 1956 ble han vervet av norsk etterretningstjeneste for å spionere på kommunistregimet i Tsjekkoslovakia for Norge. Året etter ble han arrestert og dømt til 25 års fengsel; det ble først kjent senere at det var en norsk agent som hadde vervet Veselý. Han ble sluppet ut på prøve etter 10 år, kort før Sovjetunionen, DDR og Polen invaderte Tsjekkoslovakia. 
Etter den sovjetiske invasjonen flyktet han til Vest-Tyskland, der han fikk jobb som journalist for ZDF. Veselý ble i årene som fulgte overvåket av tsjekkoslovakisk etterretning, hvor blant annet personlige detaljer om hans bopel i Vest-Tyskland ble kringkastet i tsjekkoslovakisk fjernsyn. Han fikk i 1982 diagnosen kreft, men mente han var blitt forgiftet av tsjekkoslovakiske agenter.


== Referanser ==
Feiring

Feiring [fe:`ring] er ei bygd og et sted i Eidsvoll kommune i Akershus med ca. 1000 innbyggere. Navnet Feiring er etymologisk knyttet til ordet «fager». Feiring ligger på vestsiden av Mjøsas sørende. Stedet ble 1. januar 1870 skilt ut fra Hurdal som egen kommune og slått sammen med Eidsvoll kommune 1. januar 1964. Feiring kommune hadde et flatemål på 102,45 km².
Fylkesvei 33 mellom Minnesund og Østre Toten, er bygdas eneste samferdselsåre, og ble bygget i 1890-årene. Før 1. januar 2010 var veien riksvei, men etter at forvaltningsreformen trådte i kraft har den fått status som fylkesvei.
Feiring kirke ble bygd i 1870. Opprinnelig skulle den gamle kirka fra 1693 restaureres, men etter drøfting i kommunestyret ble det vedtatt å bygge ny kirke. Mye av materialet i kirka stammer likevel fra den gamle tømmerkirka.
På 1600-tallet ble det drevet ca. 20 kobbergruver nord og nordvest for kirka, med smeltehytte ved Flesvikelva. Carsten Anker drev i perioden 1806–1818 Feiring jernverk ved Skreikampen. Feiring jernverk er et av de best bevarte jernverksområdene i Norge fra tiden etter den industrielle revolusjonen. Hustuftene har stått nesten helt urørt frem til i dag. Jernverkstuftene og restene etter masovnen er blitt restaurert, og Eidsvoll historielag har satt opp informasjonstavler på verksområdet. De senere årene er det årlig satt opp et historisk teaterstykke på verksområdet. «Jernverkshelga» arrangeres i august.
Behandlings- og rehabiliteringssenteret for hjertesyke, Feiringklinikken, drevet av Landsforeningen for hjerte- og lungesyke, lå sentralt i Kirkebygda ned mot Mjøsa. I 2017 ble sykehuset flyttet til Gardermoen sammen med Glitreklinikken. Det nye sykehuset fikk navnet LHL-sykehuset. LHL klarte ikke å drive sykehuset og i 2022 ble det klart at Stiftelsen Diakonissehuset Lovisenberg overtok driften. 
Feiring videregående skole startet høsten 2020 opp i lokalene etter Feiringklinikken. Skolen ble drevet av Videreskolene AS og er en tilrettelagt skole for ungdom og unge voksne med behov for særskilt tilrettelagt opplæring.
I dag ser man fortsatt milepælen som viser grenseposten ved riksvei 33 mellom Østre Toten og Eidsvoll kommuner (gamle Feiring herred). Grenseposten mellom Feiring og Eidsvoll er dessverre fjernet, slik at besøkende ikke lenger vet når de kjører inn i kjerneområdet av Romerike. Men det er mye som tyder på at den stod rett før svingen som populært blir kalt Migersvingen eller Migern.
I 2006 fikk Feiring sin egen "regjering" som er bygdas talerør til Eidsvoll kommune. Og som står for ting som skjer i bygda både på det kulturelle og politiske plan.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Jernverkshelga
Feirings egen hjemmeside
Feiring videregående skole
Terabit

Terabit er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Terabit er ikke en SI-enhet, men prefikset tera er et SI-prefiks.
En terabit er lik
1012 = 1 000 000 000 000 bit eller
240 = 1 099 511 627 776 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og terabyte.
Terabit har ikke noe offisielt symbol, men de facto standard er Tb.
Enheten terabit er nært knyttet til enheten tebibit, som alltid er 240 = 1 099 511 627 776 bit.
Terabit brukes særlig til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av terabit per sekund (symbol Tbps). Slike overføringshastigheter er foreløpig lite utbredt.
1 terabit er lik (avhengig av sammenhengen):

1012 eller 240 bit
1000 eller 1024 gigabit
1/1000 eller 1/1024 petabitOg motsatt:

1 gigabit = 1/1000 eller 1/1024 terabit
1 petabit = 1000 eller 1024 terabit
Petabit

Petabit er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Petabit er ikke en SI-enhet, men prefikset peta er et SI-prefiks.
En petabit er lik
1015 = 1 000 000 000 000 000 bit eller
250 = 1 125 899 906 842 624 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og petabyte.
Petabit har ikke noe offisielt symbol, men de facto standard er Pb.
Enheten petabit er nært knyttet til enheten pebibit, som alltid er 250 = 1 125 899 906 842 624 bit.
Petabit brukes særlig til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av petabit per sekund (symbol Pbps), men foreløpig er utstyr med ytelse, som det er naturlig å måle i petabit per sekund, kun på utviklingsstadiet.
1 petabit er lik (avhengig av sammenhengen):

1015 eller 250 bit
1000 eller 1024 terabit
1/1000 eller 1/1024 exabitOg motsatt:

1 terabit = 1/1000 eller 1/1024 petabit
1 exabit = 1000 eller 1024 petabit
Exabit

Exabit er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Exabit er ikke en SI-enhet, men prefikset exa er et SI-prefiks.
En exabit er lik
1018 = 1 000 000 000 000 000 000 bit eller
260 = 1 152 921 504 606 846 976 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og exabyte.
Exabit har ikke noe offisielt symbol, men de facto standard er Eb.
Enheten exabit er nært knyttet til enheten exbibit, som alltid er 260 = 1 152 921 504 606 846 976 bit.
Exabit vil være naturlig å bruke til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av exabit per sekund (symbol Ebps), men foreløpig finnes det ikke noe utstyr med ytelse som det er naturlig å måle i exabit per sekund.
1 exabit er lik (avhengig av sammenhengen):

1018 eller 260 bit
1000 eller 1024 petabit
1/1000 eller 1/1024 zettabitOg motsatt:

1 petabit = 1/1000 eller 1/1024 exabit
1 zettabit = 1000 eller 1024 exabit
Zettabit

Zettabit er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Zettabit er ikke en SI-enhet, men prefikset zetta er et SI-prefiks.
En zettabit er lik
1021 = 1 000 000 000 000 000 000 000 bit eller
270 = 1 180 591 620 717 411 303 424 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og zettabyte.
Zettabit har ikke noe offisielt symbol, men de facto standard er Zb.
Zettabit vil være naturlig å bruke til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av zettabit per sekund (symbol Zbps), men foreløpig finnes det ikke noe utstyr med ytelse som det er naturlig å måle i zettabit per sekund.
1 zettabit er lik (avhengig av sammenhengen):

1021 eller 270 bit
1000 eller 1024 exabit
1/1000 eller 1/1024 yottabitOg motsatt:

1 exabit = 1/1000 eller 1/1024 zettabit
1 yottabit = 1000 eller 1024 zettabit
Yottabit

Yottabit er en enhet for måling av informasjonsmengde (datamengde).
Yottabit er ikke en SI-enhet, men prefikset yotta er et SI-prefiks.
En yottabit er lik
1024 = 1 000 000 000 000 000 000 000 000 bit eller
270 = 1 208 925 819 614 629 174 706 176 bit, avhengig av sammenhengen.
Se binærprefiks og yottabyte.
Yottabit har ikke noe offisielt symbol, men de facto standard er Yb.
Yottabit vil være naturlig å bruke til å angi overføringshastigheter i datanett, da i form av yottabit per sekund (symbol Ybps), men foreløpig finnes det ikke noe utstyr med ytelse som det er naturlig å måle i yottabit per sekund.
1 yottabit er lik (avhengig av sammenhengen):

1024 eller 280 bit
1000 eller 1024 zettabitOg motsatt:

1 zettabit = 1/1000 eller 1/1024 yottabit
Gregoriana

Pontificia Università Gregoriana (PUG) er et av de pavelige universiteter i Roma. Det ble grunnlagt i 1551 og har hele tiden vært drevet av jesuittordenen, det het til å begynne med Collegium Romanum. Det ligger på vatikansk ekstraterritorialt område i Roma, og regnes derfor ikke som liggende i Italia.


== Historie ==
Universitetet ble grunnlagt i 1551 som Collegio Romano av jesuittordenens stifter Ignatius av Loyola. Det lå opprinnelig ved foten av Capitolium, men ble flyttet allerede under pave Gregor XIII (1572–1585) til en tomt mellom Pantheon og Via del Corso. Omkring 300 år senere, i 1873, lot pave Pius IX universitetet flytte til dets nåværende plass ved Piazza della Pilotta, ved foten av Quirinalen.


== Organisasjon ==
Universitetet er delt i fire institutter, seks fakulteter og ytterligere tre utdannelsessentra.
Fakultetene dekker fagene:

Teologi
Kirkerett
Filosofi
Kirkehistorie
Missiologi
SosialvitenskaperTilordnet Gregoriana er også Matteo Ricci Conference Centre, der det finner sted internasjonale kongresser.


== Kjente studenter og dosenter ==
Oscar Romero
Joseph Höffner
Joachim Meisner
Augustin Bea
Pave Innocent XIII
Karl Lehmann
Carlo Maria Martini
Friedrich Wetter
Karlheinz Diez
Catherine Cowley
Angelo Secchi


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Pontifical Gregorian University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons