jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Otto Hahn

Otto Hahn (født 8. mars 1879 i Frankfurt am Main, død 28. juli 1968 i Göttingen) var en tysk kjemiker. I 1944 fikk han nobelprisen i kjemi.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Otto Hahn var yngste sønn av glassmesteren og forretningsmannen Heinrich Hahn (1845–1922) og hans hustru Charlotte Hahn, født Giese (1845–1905). I 15-årsalderen ble han grepet av kjemien og foretok eksperimenter i morens vaskekjeller. 
Etter å ha tatt Abitur begynte Hahn å studere kjemi ved Philipps-Universität Marburg i 1897. Senere studerte Hahn også ved Universität München. I 1901 tok han doktorgraden i Marburg med avhandlingen «Über Bromderivate des Isoeugenols».


=== Karriere ===
I 1904 dro Hahn til University College London, der han sammen med William Ramsay forsket innenfor radiokjemi. Der oppdaget han radiothorium, som han først trodde var et nytt radioaktivt element. Noen år senere viste det seg å være en isotop av thorium med massetall 228. I 1905 dro han til McGill-Universitetet i Montréal for å arbeide med Ernest Rutherford, men dro tilbake til Tyskland året etter, der han ble habilitert etter et år.
Ved Universitetet i Berlin begynte han et samarbeid med Lise Meitner. Hahn og Meitner greide i 1918 å fremstille den første stabile isotopen av grunnstoffet protactinium.
Senere samarbeidet Hahn med kjemikeren Fritz Straßmann, etter at Meitner i 1938 var blitt tvunget til å forlate landet etter nasjonalsosialistenes maktovertagelse. Sent på høsten samme år klarte de å splitte uranatomer ved å bombardere dem med nøytroner og hadde dermed påvist for første gang at kjernefysisk fisjon var mulig. Hahn fortsatte å forske på dette i løpet av andre verdenskrig.  Ved krigens slutt var han derfor i de alliertes søkelys og ble tatt til fange. Høsten 1945 visste han derfor ikke at han var tildelt nobelprisen i kjemi for 1944, da han satt internert i alliert fangenskap i England. Da Hahn i desember 1945 mottok prisen i Stockholm, kom han med en militær vokter.
Etter krigen ble Hahn president i Max-Planck-Gesellschaft. Denne posisjonen hadde han fra 1948 til 1960. Hahn engasjerte seg på denne tiden i arbeidet mot atomvåpen, etter å ha sett disses grusomme effekt i bombingene av Hiroshima og Nagasaki. Han var en av initiativtagerne til Mainau-eklæringen mot bruken av atomvåpen i 1955.
Hahn ble i 1952 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste og i 1959 den østerrikske Österreichisches Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst.
Hahn-Meitner-Institut i Berlin er oppkalt etter Otto Hahn og Lise Meitner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Otto Hahn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Otto Hahn – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nobelprisen i  kjemi 1944 hos Nobelprize.org
(en) Otto Hahn hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i kjemi 1944
Commerzbank

Commerzbank AG er en tysk storbank med sete i Frankfurt am Main. Den ble grunnlagt overveiende av hanseatiske handelsfolk og privatbankierer som Commerz- und Disconto-Bank i Hamburg den 26. februar 1870.
Etter ervervelsen av Dresdner Bank blir Commerzbank den nest største banken i Tyskland, målt etter forvaltningskapitalen som blir på 1,1 milliarder euro.Commerzbank får 68 000 ansatte, men 9 000 stillinger skal bort, hvorav 6 500 i Tyskland.
Bankens hovedkontor ligger i den høyeste bygningen i Tyskland, Commerzbank Tower.


== Litteratur ==
Commerzbank AG (Hrsg.), 100 Jahre Commerzbank 1870-1970; Frankfurt a.M. 1970
Commerzbank AG (Hrsg.), Die Bank – Dienstleister im Wandel. 125 Jahre Commerzbank; Frankfurt a.M. 1995
Detlef Krause, Die Anfänge der Commerz- und Disconto-Bank in Hamburg; in: Bankhistorisches Archiv 23 (1997), 20-55
ders., Das Historische Archiv der Commerzbank AG; in: Archiv und Wirtschaft 23 (1990), 52-56
ders., Die "Commerz- und Disconto-Bank" in Berlin. Von der Niederlassung zur Hauptverwaltung einer Großbank; in: Kristina Hübener, Wilfried G. Hübscher u. Detlev Hummel (Hrsg.), Bankgeschäfte an Havel und Spree. Geschichte – Traditionen – Perspektiven; Potsdam 2000, 157-189
Herbert Wolf, Das Ende privater Banktätigkeit in Mitteldeutschland – dargestellt am Beispiel der Commerzbank; in: Bankhistorisches Archiv, 16 (1990), 116-125


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(de) Offisielt nettsted 
(en) Offisiell blogg 
(de) Offisiell blogg 
(en) Commerzbank – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hans-Georg Gadamer

Hans-Georg Gadamer (født 11. februar 1900 i Marburg, død 13. mars 2002 i Heidelberg) var en tysk filosof innenfor den kontinentalfilosofiske tradisjonen, best kjent for å ha utvidet hermeneutikken gjennom sitt verk Sannhet og metode (Wahrheit und Methode) i 1960. Gadamer var særlig påvirket av Martin Heidegger, som han var elev hos. Gadamer ble i 1971 utnevnt til den tyske ordenen  Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.
Gadamers hermeneutikk har påvirket 1900-tallets tenkning i stor grad, og har vært med på å skape diskusjon i det offentlige rom. Debatten har stort sett blitt ført mellom Gadamer, Jürgen Habermas og Paul Ricoeur. Mye av kritikken fra Gadamers side har handlet om sannhet som konsept. Gadamer var særlig opptatt av den vitenskapelige metode, og kom blant annet med følgende kritikk; "vitenskapen kan bare anse betingelsene for sannhet som overholdt i den grad idealet om sikkerhet er det. Dette er den moderne vitenskapens vesen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hans-Georg Gadamer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hans-Georg Gadamer at Stanford Encyclopedia of Philosophy
Kronologi
David Gross

David Jonathan Gross (født 19. februar 1941 i Washington, D.C.) er en amerikansk fysiker. Han fikk Nobelprisen i fysikk i 2004 sammen med Frank Wilczek og David Politzer «for oppdagelse av asymptotisk frihet i teorien for fargekraften».
Gross ble født i Washington i en jødisk familie og han voks opp i USA. Hans far var Bertram Myron Gross (1912–1998). Gross fikk en bachelorgrad og mastergrad fra det hebraiske universitetet i Jerusalem, Israel, i 1962. Han tok videre en filosofisk doktorgrad ved University of California, Berkeley i 1966 under veiledning av Geoffrey Chew.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) David Gross – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) David Gross – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nobelprisen i fysikk 2004 hos Nobelprize.org
(en) David Gross hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 2004
David Politzer

Hugh David Politzer (født 31. august 1949 i New York) er en amerikansk fysiker og nobelprisvinner. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 2004 sammen med landsmennene David Gross og Frank Wilczek for «oppdagelsen av asymptotisk frihet i teorien for fargekraft».Politzer ble født i New York i en familie av slovakisk opphav. Han ble uteksaminert ved Bronx High School of Science i 1966 og fikk en Bachelor fra University of Michigan i 1969 og en filosofisk doktorgrad fra Harvard University under veiledning av Sidney Coleman.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 2004 hos Nobelprize.org
(en) David Politzer hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 2004
Hjemmeside ved Caltech Arkivert 27. august 2019 hos Wayback Machine.
(en) David Politzer på Internet Movie Database
Elsfjord

Elsfjord er en tidligere kommune i Nordland. Den tilhørte Mo herred 1. januar 1838, og ble en del av Hemnes herred i Sør-Ranen sogn, da dette ble skilt ut 13. mars 1839. Den 15. april 1929 ble Elsfjord skilt ut fra Hemnes som en selvstendig kommune. Den ble innlemmet i Vefsn kommune 1. januar 1962, og har frem til idag utgjort en grend i Vefsn.  Denne justeringen av kommunegrenser viser hvordan bygdene tidligere var knyttet sammen sjøveien, mens det i dag er nærhet til omverdenen ved hjelp av veinettet som betyr mest.


== Geografi ==
Elsfjord ligger i Vefsn kommune i bunnen av Elsfjorden, som er en fjordarm av Ranfjorden. Elsfjord grenser mot Hemnes kommune i nordvest på fjellet Toven, og i øst på fjellene; Selhornet, Grønfjellet og Korgfjellet. På vestsiden av fjorden ligger Elsfjorden naturreservat.


== Samferdsel ==

I Elsfjord lå frem til 1945 sluttpunktet for den ferjefrie strekningen av riksveien nordover fra Oslo (siste biten er idag fylkesvei 7316). I Elsfjord var det fra 1931 ferjeforbindelse til Hemnesberget og vei til Mo i Rana. Fergetrafikken ble avsluttet da veien over Korgfjellet åpnet. Nordlandsbanen passerer Elsfjord, men stasjonen i Elsfjord er nedlagt og stasjonen i Drevvatn lenger sør har bare et begrenset antall stopp.


== Annet ==
Elsfjord kirke er bygd i 1955.
I Elsjord finnes det enkelte forekomster av jernmalm, men det foregår ingen utvinning.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Liste over Elsfjords ordførere
Kommunestyrevalg i Elsfjord


== Eksterne lenker ==
Elsfjord Bygdelag Arkivert 6. september 2007 hos Wayback Machine.
Ann-Kristin Olsen

Ann-Kristin Olsen (født 29. mars 1945 i Stockholm) er en norsk jurist. Hun har vært fylkesmann i Vest-Agder fylkesmannsembete og nestleder i Teknologirådet.
Hun ble i 1983 utnevnt til Norge første kvinnelige politimester, med tjenestested i Halden.
Ann Kristin Olsen ble i 1995 utnevnt til den første kvinnelige sysselmannen på Svalbard.Hun ble utnevnt til Kommandør av St. Olavs Orden for «embetsfortjeneste og samfunnsgagnlig virke» i 2006.


== Faglig bakgrunn ==
Cand.jur. ved Universitetet i Oslo (1972)
Politifullmektig ved Oslo politikammer (1973–74)
Dommerfullmektig i Indre Follo sorenskriverembete (1975–76)
Politifullmektig/adjutant/inspektør i Follo politidistrikt (1977–83)
Politimester i Halden (1983–95)
Sysselmann på Svalbard (1995–98)
Fylkesmann i Vest-Agder (1998–2015)


== Andre verv ==
Styreleder Helse Sørøst (2016-2018)
Styreleder, Livsglede for Eldre (fra 2016)
Styremedlem, Senter for grunnforskning, DNVA
Nestleder, Gjenopptagelseskommisjonen for straffesaker
Leder, Kronprinsparets humanitære fond
Leder, Europarådets ekspertkomité mot barneprostitusjon m.m.
Nestleder, Kings Bay AS
Styreleder, Svalbards Miljøvernfond


== Referanser ==
Stamsund

Stamsund er et tettsted i Vestvågøy kommune i Lofoten i Nordland. Tettstedet har 1 103 innbyggere per 1. januar 2022. Stamsund er et viktig fiskevær med Lerøy Seafoods as som viktigste bedrift. Nordland Havfiske A/S er det største trålselskapet i Nord-Norge.
Stamsund har et stort kulturliv med to frie teatergrupper Teaternor samt Figurteateret i Nordland, kunstgalleri og flere kunstnere, samt alpinbakke. Overnattingsmuligheter er flere rorbuanlegg  og et vandrehjem. Hotellet i Stamsund var asylmottak fra 1. september 2009. Hotellet ble renovert og gjenåpnet i juni 2018 under navnet «Live Lofoten Hotel».Siste soloppgang før mørketida er 7. desember og første soloppgang etter mørketida er 5. januar.


=== Burekka ===

Burekka i Stamsund består av to rader av rorbuer. Buene fra omkring århundreskiftet, og har vært i bruk som egnerbuer og overnattingssted for tilreisende fiskere. Fra åttitallet ble buene pusset opp og brukt til utleie til turister. I dag er buene et sameie, der noen benytter buene privat, mens andre leier dem ut. Buene er et av de mest kjente motivene av Lofoten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Stamsund.no – Stamsund på nett
turliv.no informasjon og bilder fra Stamsund
Messing

For talemåten, se Messing (talemåte)

Messing er en legering med kobber og sink som hovedelement. Den inneholder vanligvis 10-40% sink. Messingen kan også ha andre tilsatsmaterialer, som bly, tinn, aluminium, mangan og jern. Det er et slitesterkt materiale med gyllen overflate, og er mye brukt for dekorative anvendelser.
Kobberlegeringer med tinn som hovedtilsats i stedet for sink kalles bronse. Bronse har som oftest mer enn 90% kobber, mens messing gjerne har så lite som 50%. Tinn kan brukes som tilsats i messing, men de to legeringene skiller seg fra hverandre i hardhet og farge. Bronse er sprøtt og oftest orange i fargen, mens messing seigere og gulere enn bronse.


== Referanser ==


== Se også ==
Bronse
Bronse

Bronse er fellesbetegnelsen på en gruppe kobber-legeringer. Opprinnelig ble betegnelsen brukt på kobber-tinn-legeringer, men har etter hvert gått over til å bli brukt om en rekke legeringer hvor kobber inngår som hovedbestanddel. Smeltepunktet for bronsen avhenger av legeringen, men vil oftest ligge mellom 800 og 1 000 °C. Myntbronse (medaljebronse) inneholder omkring 1 % sink og 2–8 % tinn. Bronsen smeltes i en masovn, der er det 1 500 grader i bunnen og 500 grader i toppen. Når den er ferdig smeltet, tappes den ut i bunnen.
Tinn-innholdet i oldtidens bronse kunne variere fra fem til ti prosent. Jo mer tinn det er i bronsen, jo lavere er smeltepunktet, men til gjengjeld blir metallet mer sprøtt. Bronsealder-smeden benyttet seg ofte av en teknikk som kalles cire perdue (= tapt voks), der han benyttet bivoks. Støperen laget da først en modell av gjenstanden i leire. Dette ble dekket med et lag bivoks, og enda et lag leire pakket rundt. Formen ble så brent i en ovn, slik at bivoksen smeltet og fløt ut. Så ble smeltet bronse helt inn i hulrommet som voksen etterlot seg. Leiren ble fjernet, og bronsegjenstanden kom til syne, ferdig til finpuss. I Norge har man funnet rester etter en bronsesmie på Hunn i Østfold. Fra 1100 f.Kr ble bronsen imidlertid av tiltagende dårlig kvalitet, siden den tidligere hovedleverandøren av kobber, hovedgangen i Mitterberg ved Salzburg, gikk tom, slik at produksjonen gikk over til Sveits, der kobberforekomstene holdt dårligere kvalitet. Verkstedet i Hunn var aktivt i perioden fra 1300 til 700 f.Kr, altså i den perioden da bronsens kvalitet var for nedadgående.


== Bruk ==
I bronsealderen brukte de velstående bronse for å vise sin rikdom (f.eks i smykker, armbånd og musikkinstrumenter som lurer). I tillegg var det et metall som kunne brukes til våpen og verktøy. Våpnene som ble brukt i tiden vi kaller den greske antikken, var av bronse.
Bronse ble etter hvert, sammen med marmor, foretrukket som materiale til statuer og andre minnesmerker, mens våpen- og verktøysbruken ble overtatt av jern og etter hvert stål. Bronse er kjent for å oksidere (irre) når det utsettes for frisk, fuktig luft med forurensning eller saltinnhold. Slik irr på statuer kalles verdigris («grønt fra Grekenland» på eldre fransk).
I dag brukes bronse fortsatt som utsmykning, men også til skipspropeller. Som myntmetall er den i bruk til småmynt over det meste av verden.
Bronsemedalje deles også ut til den som ble nr. tre i konkurranser, mens sølv gis til nr. to og gull til førsteplass, og er symbolsk for en av oldtidene i antikkens historieforståelse: gull-, sølv, bronsealderen og jernalderen.


== Se også ==
Messing
Kobber
Verdigris
Bryllupsdager


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Det første metallet, artikkel om bronse og bronsefunn i Norge hos Norgeshistorie.no
Bronse, artikkel hos Store norske leksikon
Bensin

Bensin er et drivstoff bestående av hydrokarboner, som oftest produsert ved raffinering av råolje.  Bensin er sammen med diesel de vanligste drivstoffene i forbrenningsmotorer.


== Kjemisk sammensetning og karakteristikker ==
I motsetning til f.eks. diesel kan ikke bensin tas direkte ut av råoljen, den må foredles for å få de nødvendige karakteristikkene.  Bensin består av hydrokarboner med mellom 4 og 12 karbonatomer. Bensin er meget brannfarlig, giftig og miljøfarlig. Den er en fargeløs væske med tetthet (egenvekt) på ca. 0,74 kg/l og er uløselig i vann. Bensin har en tenntemperatur på 400 °C og flammepunkt under −40 °C. Eksplosjonsområdet til bensindamp ligger mellom 0,6 og 8 volumprosent.
Bensinen inneholder en del aromater (maksimalt 35% i Norge), herunder benzen (maksimalt 1% i Norge).


=== Oktantall ===
Hovedartikkel Oktantall.Oktantallet sier noe om evnen bensinen har til å motstå selvantenning.  Som referansestoff brukes 2,2,4-Trimetylpentan (også kalt iso-oktan) med et oktantall på 100 og n-Heptan, som har et oktantall på 0.  En blanding mellom disse stoffene vil være lineær, så en blanding med 95% iso-oktan og 5% n-Heptan vil ha et oktantall på 95.
Det finnes to typer oktantall, kalt RON (Research Octane Number) og MON (Motor Octane Number).  RON er en betegnelse for oktantallet på tomgangskjøring og lav belastning på motoren, MON karakteriserer bensinen ved tyngre belastning.  I Norge selges bensinen ut fra RON, en 95 oktan bensin betyr at bensinen har et oktantall på minst 95 RON.
Hvis en motor kjøres på bensin med for lavt oktantall, kan bensindampen i forbrenningskammeret selvantenne av komprimeringsvarmen istedenfor av gnisten fra tennpluggen. Dette kalles tenningsbank eller motorbank.
En vanlig misforståelse er at oktantallet i bensinen sier noe om energimengden i drivstoffet eller at motoren leverer mer kraft jo høyere oktantall man benytter. Sannheten er at bensin har samme energimengde uansett oktantall (ca. 9,1 kWh pr. liter).


== Tilsetningsstoffer ==
For at bensinen skal ha de karakteristikker som en motor behøver, må den som regel tilsettes en del kjemikalier.


=== Bly ===
Bly, ofte i form av tetraetylbly (TEL), har blitt tilsatt bensinen siden 1920-tallet.  Blyet ble tilsatt i bensinen for å motvirke motorbank. Samtidig sørget bly for smøring av ventilene og ventilsetene.  Bly ble av miljømessige årsaker forbudt på 1980-tallet. Katalysatoren, som ble påbudt i 1989, tåler ikke bly. Samtidig er materialene i ventilsetene endret slik at de ikke lenger er avhengig av bly fra bensinen.


=== Oksygenater ===
Flere stoffer som inneholder oksygen kan tilsettes bensinen for å høyne oktantallet.  Dette kan være metanol, etanol og MTBE (metyl-tertiær-butyl-eter).


== Se også ==
Diesel
Parafin
LPG
Cleanair
Jerrykanne


== Eksterne lenker ==
Gasoline FAQ (engelsk språk)
Inndyr

Inndyr er et tettsted og administrasjonssenteret i Gildeskål kommune i Nordland. Tettstedet hadde 629 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger ved riksvei 838. Inndyr sentrum ligger ved Inndyrsvågen, som på sommerstid er en mye brukt havn for turister og båtfolk.
I luftlinje ligger Inndyr om lag 35 km sørvest for Bodø. Langs Fylkesvei 17, også kalt kystriksveien, er distansen ca. 90 km.
Her finnes bank, restaurant og matbutikk, samt en anløpskai for hurtigbåt. Her ligger også basen til legeskyssbåten MS «Elias Blix».
I årene 2004-2005 gjennomførte man Tettstedsprosjektet på Inndyr, hvor man anla miljøgate og torg i sentrum av tettstedet.
Inndyr var allerede på begynnelsen av 1600-tallet et viktig sted i Nordland, med bl.a. lensherresete. Nordlandsmuseet på Gildeskål kirkested gir mer informasjon om Inndyrs og Gildeskåls historie. Museet har fra høsten 2009 kontor sammen med biblioteket ved nye Inndyr skole.
På grunn av den kalkrike grunnen har området rundt Inndyr en særlig stor forekomst av ulike typer orkidéer.
Inndyr har de siste årene vært preget av stor byggeaktivitet. Nytt syke- og aldershjem (Gibos) kom i 2003. Kulturhus med idrettshall, skytebane og klatrevegg sto ferdig sommeren 2009. Nye Inndyr skole ble tatt i bruk til skolestart høsten 2009.
Inndyrs lokale idrettslag heter Splint.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Inndyr.com
Nordlandsmuseets nettsted
E6 (andre betydninger)

E6 kan sikte til flere ting:

Europavei 6, en europavei
Europavei 6 (Norge), en norsk riksvei
Europavei 6 (Sverige), en svensk stamvei
Elephant Six, et amerikansk musikk-kollektiv
Electric Six, et band
Motstandsrekken E6, i elektroteknikken en rekke av seks normerte motstandsverdier
Flytypen Boeing E-6, en flygende militær kommandosentral
I fototeknikk den standardiserte metoden E-6 for å fremkalle dias
Teatret Vårt

Regionteatret i Møre og Romsdal, bedre kjent som Teatret Vårt, er Norges nest eldste regionteater, etablert i 1972. Det har base i Molde, men turnerer i hele Møre og Romsdal fylke. Teatret avvikler mellom 250 og 300 forestillinger hvert år. De siste årene har besøket ligget rundt 32–35 000. Fra 2000 til 2012 ble teatret ledet av Carl Morten Amundsen, da Thomas Bjørnager tok over som teatersjef.

Teatret Vårt startet opp som et alternativ til det første regionteatret i landet, Hålogaland Teater. Kretsen rundt Kjetil Bang-Hansen, Ola B. Johannessen m.fl. trodde på et kunstnerisk teater, et universelt teater, som sprang ut av utøverne selv. Teatret Vårt har stått i denne tradisjonen helt siden starten, selv om man utover 1970-årene også opplevde en politisering. Klassikere og samtidsdramatikk har utgjort repertoaret.
Mange markante teaterkunstnere har vært ved teatret opp gjennom årene. Fram til 1992 var Teatret Vårt allmøtestyrt. Morten Borgersen var teatersjef i årene 1992–98, Edvard Hoem var sjef 1998–2000. Fra 2000 til 2012 ble teatret ledet av Carl Morten Amundsen, da Thomas Bjørnager tok over som teatersjef. Kristian Lykkeslet Strømskag er nåværende teatersjef.
Teatret Vårt har siden 2021 harr base i huset i kulturbygget Plassen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Teatret Vårt sin hjemmeside
Scandium

Scandium er et grunnstoff med kjemisk symbol Sc og atomnummer 21. Det er oppkalt etter det latinske navnet for Skandinavia.


== Historie ==
Dmitrij Mendelejev forutså i 1869 eksistensen av 3 ukjente grunnstoff, inkludert et han kalte eka-bor med atomnummer 21.
I 1879 fant den svenske kjemikeren Lars Fredrik Nilson et nytt grunnstoff ved spektralanalyse av mineralene euxenitt og gadolinitt. Han isolerte 2 gram med rent scandiumoksid (Sc2O3) fra 10 kg med euxenitt. Den svenske kjemikeren Per Teodor Cleve så at scandium svarte godt til Mendelejevs eka-bor, og underrettet ham om dette i august 1879.
I 1937 ble rent metallisk scandium fremstilt for første gang ved hjelp av elektrolyse. 99% rent scandium i større kvanta (ca. 500 gram) ble ikke fremstilt før i 1960.
Det nye grunnstoffet ble døpt scandium etter scandia som er det latinske navnet på Skandinavia. 


== Egenskaper ==
Scandiums utseende er mørkt metallisk sølvaktig, men i kontakt med luft utvikler det et gulaktig eller rosa oksidsjikt. Det er et hardt transisjonsmetall som ikke er korrosjonsbestandig i ren form, og som løses opp ved langvarig kontakt med svake syrer. I likhet med andre reaktive metaller angripes det ikke av en 1:1 blanding av salpetersyre (HNO3) og flussyre (HF). Scandium regnes som lettmetall.


=== Isotoper ===
Naturlig forekommende scandium består utelukkende av den stabile isotopen 45Sc. I tillegg finnes 24 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper. Av disse er de mest stabile 46Sc med halveringstid 83,79 døgn, 47Sc med halveringstid 3,3492 døgn, 44m1Sc med halveringstid 58,6 timer, og 48Sc med halveringstid 43,67 timer. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 4 timer, og de fleste kortere enn 1 minutt.CAS-nummer: 7440-20-2


== Forekomst ==
Scandium er et sjeldent grunnstoff som bare finnes i et fåtall mineraler. I fremstillingen av rent scandium blir hovedsakelig thortveititt (oppkalt etter den norske ingeniøren og feltspatforhandleren Olaus Thortveit) brukt som råmateriale. Av thortveititten blir scandiumoksid utvunnet gjennom flere prosess-steg. Rent scandium utvinnes av scandiumoksid ved kjemisk reduksjon med fluor og kalsium.


== Anvendelse ==

Scandium brukes i aluminiumlegeringer. Det brukes også i høyytelses kvikksølvdamplamper, og sammen med holmium og dysprosium gir disse lampene et lys som er nært dagslys i fargetemperatur. Videre brukes scandium i fremstillingen av laserkrystaller. Magnetiske datalagringsmedier blir tilsatt scandiumoksid for å øke magnetiseringshastigheten.


== Referanser ==