Bartrær

Bartrær (Pineales eller Pinophyta) er den overlegent største nålevende gruppa av nakenfrøede planter. I tradisjonell taksonomi karakteriseres de nålevende artene som én orden furuplanter (Pinales), men det finnes også utdødde grupper som til sammen utgjør underklassen Pinopsida. De oppstod for omkring 300 millioner år siden helt i slutten av karbontiden med slekten Walchia, men først mot midten av perm utviklet dagens bartrær seg i de kjølige, nordlige strøkene omkring 275 millioner år siden. Fortsatt dominerer barskog i det store, nordligste skogbeltet på jorden.
Gruppen er delt inn i sju familier. Den har om lag 50 slekter og ca. 550 arter over hele verden, men i overveiende grad på den nordlige halvkule. I Norden vokser 43 arter, i Norge trolig 37.Bartrærne består av trær eller busker med ofte busk- eller konisk form. Artene har enten skjell- eller nåleformede blader, med unntak av kaurislekten i apeskrekkfamilien, og nageiaslekten i gultrefamilien, som har brede blad som ligner på hva vi finner hos enkelte løvtrær. Nålene kan sitte på i flere år før de faller av. Frøene sitter inne i kongler, oftest beskyttet av harde skjell, som kan være lukkede eller mer eller mindre åpne. Enkelte arter sprer frøene med dyr og fugler, andre baserer seg på brannspredning eller vindspredning. Noen arter har hunn- og hannkongler på separate trær.
Furu, gran, einer og barlind er de vanligste, og de eneste naturlige bartrærne i Norge, de to sistnevnte også i hele Skandinavia inklusive Danmark. I Storbritannia vokser alle unntatt gran naturlig. De er hardføre og var tidlige til å etablere seg etter istiden. De øvrige 33 artene i Norge er alle innførte og naturalisert.


== Utvikling ==
De første trærne var trebregner og ulike gigantiske karsporeplanter og bregner i karbon-perioden. Det er funnet fossile trær fra midtre Devon om lag 385 millioner  år siden, men også dette var trolig trebregner. Deretter utviklet bartrærne seg i trias, sammen med ginkgo og ulike andre arkaiske grupper, omkring 320 millioner  år siden. Bartrærne dominerte helt i mesozoikum (245 - 65 millioner år siden), mens dagens løvtrær ble utviklet for alvor i kritt-perioden. I tertiær begynte trærne å dominere og dekke jordkloden, men med istidene som startet for om lag 1,5 millioner år siden trakk skogene seg tilbake.


== Arter i Norge ==
Det samlede antallet av arter som forekommer i Norge gjennom utplanting eller som er forvillet fra hager og parker, er 37, gjengitt nedenfor fordelt på slektene de tilhører:

Furuslekten: furu, lappfuru, buskfuru, bergfuru, vrifuru, sembrafuru, sibirsk sembrafuru
Granslekten: gran, sibirgran, kvitgran, sitkagran, engelmannsgran, serbergran, blågran, lutzgran
Douglasgranslekten: douglasgran
Edelgranslekten: edelgran, sibiredelgran, nobeledelgran, balsamedelgran, coloradoedelgran, kjempeedelgran, fjelledelgran, nordmannsedelgran
Hemlokkslekten: vestamerikansk hemlokk, canadahemlokk, fjellhemlokk
Lerkeslekta: europalerk, sibirlerk, mongollerk, japansk lerk
Einerslekten: einer, fjelleiner
Barlindfamilien: barlind
Dvergsypresslekten: lawsonsypress, nutkasypress
Tujaslekten: østamerikansk tuja, kjempetujaFordelingen mellom de ulike hovedgruppene av skog i Norge er slik: 


== Bartrærnes taksonomi ==
For en mer overordnet taksonomi, se: KarplanterFor en mer detaljert oversikt, se artiklene om de enkelte familier og slekter.
Taksogrupperingen av bartrærne er nedenfor gjengitt med basis i internasjonal systematikk – The Angiosperm Phylogeny Group og APG II-systemet fra 2003 med 83 ordener og 461 familier av karplanter – og det nyeste nordiske standardverket med 5 klasser og 155 familier av planter i Norden.
For de familiene som er vanlige i Norden, merkes utbredelsen med landkode i fet skrift med basis i det norske standardverket (2005) og det nyeste nordiske standardverket (2007).Landkodene for nordisk utbredelse er: d Danmark. f Finland. i Island. n Norge. sv Svalbard. s Sverige. uk Storbritannia. Landkoder i fete typer angir naturlig forekommende arter, mens landkoder i kursiv angir naturaliserte arter som har spredd seg etter utplanting eller hagehold.
Listen nedenfor omfatter alle 50 slektene, og 90 av de om lag 550 artene av bartrær som finnes. Samtlige arter oppgis i de separate artiklene for familier og slekter.
Underklasse: BARTRÆR (PINOPSIDA) , 8 familier, 3 i Norden
Orden: Pinales
Furufamilien (Pinaceae) , 11 slekter, 5 i Norden
Furuslekten (Pinus), 115 arter
furu (Pinus sylvestris) f n s uk
lappfuru (Pinus sylvestris. var. lapponica)
revehalefuru (Pinus aristata) i
vrifuru eller «kontortafuru» (Pinus contorta ssp latifolia) n
kystvrifuru (Pinus contorta subsp. contorta) n uk
aleppofuru (Pinus halepensis)
buskfuru (Pinus mugo ssp. mugo) d n s
bergfuru (Pinus mugo ssp. uncinata) n s
alpefuru (Pinus mugo ssp. x rotundata)
svartfuru eller «Austrian Pine» (Pinus nigra) d s uk
strandfuru eller klyngefuru, «Cluster Pine», «Maritime Pine» (Pinus pinaster) uk
pinje (Pinus pinea)
montereyfuru (Pinus radiata) uk
rødfuru eller «Norway Pine» (Pinus resinosa)
sibirsk sembrafuru eller «Sibirfuru» (Pinus sibirica)  f n s
weymouthfuru (Pinus strobus)  d s uk
Granslekten (Picea), 35–40 arter
gran (Picea abies) d f n s
sibirgran (Picea obovata) f n s (mulig underart)
engelmannsgran (Picea engelmanni)
kvitgran (Picea glauca) d n s
lutzgran eller Lutsigran (Picea glauca x sitchensis)
sitkagran (Picea sitchensis) n uk
svartgran (Picea mariana)
serbergran (Picea omorika)
orientgran (Picea orientalis) uk
blågran (Picea pungens)
Edelgranslekten (Abies), 50 arter
balsam(edel)gran (Abies balsamea) (østre Canada) n s
edelgran eller «Silver Fir» (Abies alba) d n s uk
fjelledelgran (Abies lasiocarpa) (Rocky Mountains)
nordmanns(edel)gran (Abies nordmanniana)  n s
nobeledelgran (Abies procera)  n s
sibiredelgran (Abies sibirica) f n s
kjempeedelgran (Abies grandis) f n s uk
Hemlokkslekten (Tsuga), 9 arter
canadahemlokk eller «Østamerikansk hemlokk» (Tsuga canadensis)
vestamerikansk hemlokk (Tsuga heterophylla) n s uk
fjellhemlokk (Tsuga mertensiana)
Lerkeslekta (Larix), 14 arter
europalerk (Larix decidua) d n s
japanlerk (Larix kaempferi)
amerikansk lerk eller «Tamarack» (Larix laricana) uk
sibirlerk (Larix sibirica) f n s
mongollerk (Larix dahurica, Larix gmelinii)
Gullerkslekten (Pseudolarix), 1 art
gull-lerk (Pseudolarix amabilis)
Cathayaslekten (Cathaya), 1 art
Cathaya argyrophylla
Douglasgranslekten (Pseudotsuga), 5 arter
douglasgran eller «Kystdouglasgran» (Pseudotsuga menziesii subsp. menziesii) n s uk
Rocky Mountain-douglasgran (Pseudotsuga menziesii subsp. glauca)
kinesisk douglasgran (Pseudotsuga sinensis var. sinensis)
Keteleeria (Keteleeria), 3 arter
Sederslekten (Cedrus), 5 arter
atlasseder (Cedrus atlantica)
himalayaseder (Cedrus deodara)
libanonseder (Cedrus libani)
Nothotsuga (Nothotsuga), 1 art
Nothotsuga longibracteata
 Barlindfamilien (Taxaceae) , 3 slekter, 15 arterBarlindslekten (Taxus)
barlind eller europeisk barlind (Taxus baccata)  d n s uk
canadisk barlind (Taxus canadensis)
kinesisk barlind (Taxus chinensis)
japansk barlind (Taxus cuspidata)
Pseudotaxusslekten (Pseudotaxus)
Sørbarlindslekten (Austrotaxus)
 Blomsterbarlind-familien eller druetaksfamilien (Cephalotaxaceae), 3 slekter, 22 arterNøttebarlindslekten (Torreya)
Druetaksslekten eller «plommebarlindslekten» (Cephalotaxus)
Catkinbarlindslekten (Amentotaxus)
Sypressfamilien (Cupressaceae) , 30 slekter, 4 i Norden
Einerslekten (Juniperus), 50–67 arter
kinesisk einer (Juniperus chinensis)
einer (Juniperus communis) d f n s uk
fjelleiner (Juniperus communis ssp alpina)  d n s
syrisk einer (Juniperus drupacea)
taiwansk einer eller «Chinese Prickly Juniper» (Juniperus formosana)
tempeleiner (Juniperus rigida)
østlig einer eller «Eastern Red Cedar», «Pencil Cedar» (Juniperus virginiana)
Sypressfuruslekten (Actinostrobus), 3 arter
Tasmaniasypresslekten (Athrotaxis), 2–3 arter
Austrocedrusslekten (Austrocedrus), 1 art
Callitrisslekten (Callitris), 15 arter
Røkelsessederslekten (Calocedrus)
Dvergsypresslekten (Chamaecyparis)
taiwansypress (Chamaecyparis formosensis)
lawsonsypress eller «edelsypress» (Chamaecyparis lawsoniana) d s uk
solsypress (Chamaecyparis obtusa)
ertesypress (Chamaecyparis pisifera)
atlantersypress (Chamaecyparis thyoides)
Sypresslekten (Cupressus)
arizonasypress (Cupressa arizonica)
glatt arizonasypress (Cupressa arizonica var. glabra)
guadalupesypress (Cupressus guadalupensis)
montereysypress (Cupressus macrocarpa) uk
meksikansk sypress (Cupressus lindleyi)
vanlig sypress eller «Italiensk sypress» (Cupressus sempervirens)
himalayasypress eller «vestlig himalayasypress» (Curpressus torulosa)
Gullsypresslekten i Nord-Amerika (Callitropsis) = syn. Cupressus
Nutkasypresslekten (Callitropsis, Xanthocyparis) = syn. Cupressus, Chamaecyparis
nutkasypress (Xanthocyparis nootkaensis) = syn. Cupressus nootkatensis, Chamaecyparis nootkaensis uk
Sugislekten eller «Japansederslekten» (Cryptomeria)
japanseder (Cryptomeria japonica)
Cunninghamiaslekten (Cunninghamia), 2 arter
Diselmaslekten (Diselma), 1 art
Diselma archeri (Tasmania)
Fitzroyaslekten (Fitzroya), 1 art
Patagoniasypress (Fitzroya cupressoides)
Fujiansypresslekten (Fokienia), 1 art
Fujiansypress (Fokienia hodginsii)
Glyptostrobusslekten (Glyptostrobus), 1 art
Glyptostrobus pensilis
Libocedrusslekten (Libocedrus), 5 arter
Papuacedrusslekten (Papuacedrus) = syn. Libocedrus, 1 art
Pilgerodendronslekten (Pilgerodendron) = syn. Libocedrus, 1 art
Microbiotaslekten (Microbiota), 1 art
Neocallitropsisslekten (Neocallitropsis), 1 art
Orienttuja (Platycladus), 1 art?
orienttuja (Platycladus orientalis) uk
Redwoodslekten(Sequoia)
kystsequoia eller «redwood»  (Sequoia sempervirens)
Kjempesequoiaslekten(Sequoiadendron)
mammuttreeller «kjempesequoia» (Sequoiadendron giganteum)
Metasequoiaslekten (Metasequoia)
urtre, «urtidstre» eller «vannsypress» (Metasequoia glyptostroboides)
Taiwaniaslekten (Taiwania), 1 art
Sumpsypresslekten (Taxodium), 3 arter
Tetraclinisslekten (Tetraclinis), 1 art
Tujaslekten (Thuja), 5 arter
koreansk tuja (Thuja koraiensis)
østamerikansk tuja eller «Eastern White Cedar» (Thuja occidentalis) uk
kjempetuja eller «Western Red Cedar »(Thuja plicata) uk
Thujopsisslekten (Thujopsis), 1 art
Hiba (Thujopsis dolabrata)
Widdringtoniaslekten (Widdringtonia), 4 arter
 Apeskrekkfamilien eller skjellgranfamilien (Araucariaceae) 
Skjellgranslekten(Araucaria)
skjellgran eller «apetre» (Araucaria araucana)
stuegran (Araucaria heterophylla) / (Araucaria excelsa)
cookfuru (Araucaria columnaris) 
Kaurislekten (Agathis), 21 arter
Wollemiaslekten (Wollemia)
wollemiafuru (Wollemia nobilis)
 Skjermtrefamilien (Sciadopityaceae) 
Skjermtreslekten (Sciadopitys), 1 art
skjermtre (Sciadopitys verticillata)
 Gultrefamilien (Podocarpaceae), sørlige halvkule, 17–19 slekter
Acmopyle
Afrocarpus, 6 arter
Dacrycarpus, 9 arter
Dacrydium, 16–19 arter
Falcatifolium
Halocarpus
Lagarostrobos
Lepidothamnus
Manoao, 1 art
Microcachrys, 1 art
Microstrobos
Nageia
Parasitaxus
Phyllocladus, 5 arter
Podocarpus, 105 arter
Prumnopitys
Retrophyllum
Saxegothaea
SundacarpusListen er fullstendig på slektsnivå, og på artsnivå hva angår artene som vokser i Norden. Det er også listet noen arter som ikke vokser i Norge, og disse står i kursiv skrift. Det er ikke systematikk i hvilke av disse artene som er inkludert, stort sett er det de mest kjente eller økonomisk viktige artene som er med.


== Se også ==
Løvtrær
Boreal barskog
Norges skoger
Barskog


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) furuordenen – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) furuordenen i Encyclopedia of Life 
(en) furuordenen i Global Biodiversity Information Facility 
(no) furuordenen hos Artsdatabanken 
(sv) furuordenen hos Dyntaxa 
(en) furuordenen hos Fossilworks 
(en) furuordenen hos ITIS 
(en) furuordenen hos NCBI 
(en) furuordenen hos Tropicos 
(en) Kategori:Pinales – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pinales – detaljert informasjon på Wikispecies 
Furufamilien fra Tree of Life web.org
Pinophyta fra The Gymnosperm Database
Live Science, 300 million-year-old conifer in Illinois, mars 2007
Pinophyta, liste ovr alle artene fra «Conifer Database» av A. Farjon, i 2008 Catalogue of Life