Martin Andersen Nexø

Martin Andersen Nexø (født 26. juni 1869 i København, død 1. juni 1954 i Dresden) var en dansk forfatter. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Nexø ble født i St. Annæ gade nr 33, i bakbygningen på kvisten, like under gullkulen på Vår Frelsers kirke. Det er oppsatt en minneplakett på nr 33. Da han var 2-3 år gammel, flyttet familien fra bydelen Christianshavn til Brumleby, legeforeningens boliger på Østerbro, reist i kjølvannet av koleraepidemien i København 1853. I sine erindringer minnes Nexø at på 1870-tallet lå Brumleby nesten ute på landet. Langs Strandvejen (nå Østerbrogade) lå det gartnerier, og Kongevejen (nå Østre allé) strakte seg mellom Øster- og Nørrefælled. Om morgenen, når Nexø og hans bror trasket ud til Kristineberg brødfabrikker langt ute forbi Store Vibenshus etter daggammelt brød til halv pris, traff de kullsvierne på vei til byen på kjerrene sine. Iblant slengte de litt trekull til barna, som bar det hjem til moren til bruk i dampstrykejernet hennes. «Så er den toskilling spart,» sa hun fornøyd. På fælledene beitet kveg som barna måtte passe seg for, og i vannet, som ble kalt «Holger Danskes briller» var det blodigler. Iblant hadde soldater eksersis på markene, og det ble slått opp telt med boder og bevertning. Nexø fikk se haugen der Struensee og Brandt angivelig ble henrettet i 1772. Bak et plankegjerde lå latrinen der de henrettede angivelig var blitt slengt og fremdeles lå. (I virkeligheten var det en latrine for soldatene.)I 1877 flyttet familien fra storbyen til Nexø pga arbeidsledighet. Nexøs far var bornholmer. Barndomshjemmet i Nexø ble fredet i 1983 og er i dag innredet som museum. Han føyde navnet Nexø til etternavnet. En kuriøs forklaring er at han ikke ønsket at bøkene skulle stå øverst til venstre hos bokhandleren (under Andersen).


=== Karriere ===
Martin Andersen Nexø var i sin levetid kanskje mer anerkjent utenfor Danmarks grenser, idet hans bøker om fattige og undertrykte mennesker var spesielt etterspurt i Tyskland og Sovjetunionen.
Blant hovedverkene er Pelle Erobreren (1906–10) og Ditte Menneskebarn 1917-21. Begge disse romanene er filmatisert. Han er også kjent for sin biografi i fire bind:

Et lille Kræ
Under aaben Himmel
For Lud og koldt Vand
Vejs Ende


=== Politisk engasjement ===
Han var ikke bbare forfatter, men også politisk aktiv, fra 1910 som sosialdemokrat og siden 1918 som kommunist. Han var fra 1937 til sin død medlem av DKPs sentralkomité. Hans forbilde var Sovjetunionen som han så som virkeliggørelsen av den sosialistiske drøm. Historikeren Bent Jensen har i boken Stalinismens fascination og danske venstreintellektuelle sitert ham således fra tidsskriftet Sovjet i Dag (juni 1936): 

Revolutionen i Rusland er indledningen til en hel ny menneskehedens æra; ...Planøkonomiens sejr betyder et mægtigt kulturelt fremstød. Den vil blive udgangspunktet for en ny lysende epoke i menneskehedens udviklingshistorie... Skabelsen af Sovjetunionen er af den allerstørste historiske betydning; den har bragt menneskeheden over det døde punkt, reddet kulturen fra "balkanisering". Uden den bedrift, Sovjetunionen er, ville menneskeheden have været nødt til - kørt fast som den er - baglæns at æde sine kulturerhvervelser i sig igen, til hele verden var et Tredie Rige. 
Ifølge Bent Jensen besvarte han i 1940 spørsmålet «Hvorfor er jeg ven af Sovjetunionen», der var stilt i tidsskriftet Nyt Land, således:

Derfor elsker jeg denne nye verden, for alt det gode som får lov at gro dér og bliver kælet for i dette samfund - det første egentlige menneskesamfund ... Der er nok, man som menneske må holde af derovre, mens den gamle verden mer og mer udæsker til protest...
Martin Andersen Nexø er blitt kalt naiv og delvis politisk blind. Han protesterte ikke mot de såkalte Moskvaprosessene i 1930-årene, selv om han var til stede i Moskva under den annen av disse skueprosesser i 1937. Her ble flere av Stalins politiske motstandere dømt til døden uten at alminnelige rettsstatslige prinsipper ble overholdt. Andersen Nexø mente at rettssaken var blitt avviklet «menneskelig» og med «absolutt talefrihet» for de anklagede. Han var imidlertid ikke alene om siyt synspunkt, også den amerikanske ambassadør talte positivt om rettssaken.


== Priser og utmerkelser (utvalg) ==
1911 – Otto Benzons Forfatterlegat


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Martin Andersen Nexø – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Martin Andersen Nexø på Internet Movie Database 
(sv) Martin Andersen Nexø i Svensk Filmdatabas 
(da) Martin Andersen Nexø på Filmdatabasen 
(da) Martin Andersen Nexø på Scope 
(fr) Martin Andersen Nexø på Allociné 
(en) Martin Andersen Nexø på AllMovie 
(en) Martin Andersen Nexø hos The Movie Database 
(en) Martin Andersen Nexø på Discogs 
(da) Leksikon for det 21. århundrede