jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Liv Bliksrud

Liv Bliksrud (født 12. mars 1945) er professor i nordisk litteratur ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier, Universitetet i Oslo. 
Hun ble cand. philol. 1973 og dr. philos. 1987. Hun er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi, Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og Det Norske Akademi for Språk og Litteratur. 
Bliksrud har produsert en rekke bøker og artikler om eldre og nyere norsk litteratur, med særlig vekt på Sigrid Undsets forfatterskap, bl.a. Natur og normer hos Sigrid Undset (1988  og 1995), Sigrid Undset (1997 og 2007), redaktør av firebindsverket Sigrid Undsets artikler og essays 1910-1949 (Aschehoug 2004-2008). Medforfatter av 6-bindsverket Norsk idehistorie, red. T.B. Eriksen og Ø. Sørensen, Aschehoug, 2001–2006.  
Andre utgivelser bl.a. Den smilende makten. Norske Selskab i København og Johan Herman Wessel (1999), Gjenlyd af min Sang. En antologi om Johan Sebastian Welhaven (2009),  Den engasjerte kosmopolitt. Nye Bjørnson-studier 2013 (medredaktør).


== Utgivelser ==
Natur og normer hos Sigrid Undset. Aschehoug, 1988 og 1995
Sigrid Undset. Gyldendal, 1997 og 2007
Den smilende makten. Norske Selskab i København og Johan Herman Wessel. Aschehoug, 1999
Norsk idehistorie, red. T.B. Eriksen og Ø. Sørensen. Aschehoug, 2001–2006
Sigrid Undsets artikler og essays 1910-1949 (redaktør). Aschehoug, 2004-2008
Gjenlyd af min Sang. En antologi om Johan Sebastian Welhaven (2009)
Den engasjerte kosmopolitt. Nye Bjørnson-studier 2013 (medredaktør)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Liv Bliksrud i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Liv Bliksrud i BIBSYS
Gudleiv Bø

Gudleiv Bø (født 1939) er professor emeritus i nordisk litteratur ved Universitetet i Oslo. Han har utgitt bøker om Arne Garborg, Henrik Ibsen, om folkedikting og populærkultur og har også publisert en rekke artikler om litterære emner i tidsskrift og samleverk. 


== Utgivelser ==
(no) Publikasjoner av Gudleiv Bø i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Gudleiv Bø i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
På folkelig grunn – festskrift til Gudleiv Bø på 70-årsdagen : et utvalg av hans egne artikler 1976-2008. Redigert av Harald Bache-Wiig. 2009 ISBN 978-82-92596-19-7
Å dikte Norge Landslaget for norskundervisning ISBN 9788245004229
Veslemøys verden – veiviser i Haugtussa. Aschehoug, 2002 ISBN 82-03-18551-7
Draumkvedet – diktverket og teksthistoria. Sammen med Magne Myhren Novus forlag 2002 ISBN 9788270993543
Populærkultur og kjønnsroller – to populærfiksjoner i retorisk og historisk perspektiv 1989 Doktorgradsavhandling utgitt i 1993 med ISBN 82-00-21139-8
Søkelys på Arne Garborgs bøker om Hove-ætta 1978 ISBN 82-00-01639-0
Garborg og Tolstoj – Sammenheng eller sammentreff? En komparativ analyse. 1973 ISBN 82-00-03210-8


== Referanser ==
Ruth Vatvedt Fjeld

Ruth Eldbjørg Vatvedt Fjeld (født 8. mai 1948 i Aremark) er en norsk professor i leksikografi og målføregransking ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier ved Universitetet i Oslo. Hun ble valgt til prorektor ved universitetet for perioden 2013–2017 sammen med rektor Ole Petter Ottersen, men trakk seg fra vervet i 2014 etter uoverensstemmelser med Ottersen. Fjeld har tidligere vært NRKs språkkonsulent for bokmål.


== Faglig arbeid ==
Hun ble dr. philos. ved Universitetet i Oslo i 1998, med avhandlingen Rimelig ut fra sakens art. Om tolkning av ubestemte adjektiv i regelgivende språk.
Hun har siden 2000 vært ansvarlig for det leksikografiske bokmålskorpuset (LBK), en stor samling elektroniske tekster på bokmål hentet fra forskjellige kilder fra 1985 og framover, der hvert ord er merket og gjort søkbart for språkforskning. Det inneholder 100 millioner løpeord.


== Prorektor ved Universitetet i Oslo ==
I rektorvalget ved Universitetet i Oslo våren 2013 ble Fjeld valgt til prorektor, universitetets nest høyeste stilling, for fireårsperioden 2013–2017. Hun stilte til valg sammen med Ole Petter Ottersen, som ble valgt til rektor. Hun valgte å trekke seg fra sitt verv i april 2014, og begrunnet det med faglige og arbeidsmessige uoverensstemmelser med Ottersen. Ifølge Fjeld ble hun fratatt nesten alle arbeidsoppgaver som prorektor tradisjonelt har, bl.a. ansvaret for forskning, og disse oppgavene ble i stedet gitt til en ikke-valgt viserektor. Hun opplyste at hun nesten ikke hadde hatt arbeidsoppgaver og ikke ble involvert i prosesser selv innen hennes ansvarsområder. Det var ifølge Fjeld et åpent spørsmål om årsaken til hennes avgang kunne kalles universitetspolitisk. Etter at lederen for kommunikasjonsenheten sendte ut pressemelding om at hennes avgang «skyldes personlig overveielse og er ikke begrunnet med universitetspolitiske motsetninger» gikk Fjeld ut og dementerte dette og uttalte at pressemeldingen «vrir min begrunnelse i en feilaktig retning». I et intervju i Klassekampen uttalte hun at hun hadde protestert mot påstanden om «personlige» grunner også i forkant og at hun opplevde behandlingen fra rektor som mobbing.


== Verv i organisasjoner ==
Ruth Vatvedt Fjeld var leder av Bymålslaget til 2013. Hun er varamedlem av arbeidsutvalget i Norsk Kvinnesaksforening fra 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Ruth Vatvedt Fjeld i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Ruth Vatvedt Fjeld i BIBSYS
Kort presentasjon ved Universitetet i Oslo
Disputas i 1998
Om bokmålskorpuset på forskning.no (2008)
Om banning i Aftenposten (2011)
"Språkvaskeren" i Universitas
Jan Terje Faarlund

Jan Terje Faarlund (født 3. mai 1943 i Østre Toten) er professor i nordisk språk ved Universitetet i Oslo. 
Faarlunds vitenskapelige karriere begynte med magistergradsavhandlinga Preposisjonsuttrykkenes syntaks i moderne norsk (1974), og han har også seinere hovedsakelig jobba med grammatiske spørsmål i norsk. Et av hans mest omfattende arbeid er som medforfatter av Norsk referansegrammatikk (1997).
Faarlund har tidligere vært professor ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Han var gift med sosialantropologen Marianne Gullestad (1946–2008).
I 2013 ble han tildelt Gad Rausings Pris for framstående humanistisk forsking


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Jan Terje Faarlund i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Jan Terje Faarlund i BIBSYS
(no) Jan Terje Faarlund hos Sceneweb
Otto Hageberg

Otto Annkjell Hageberg (født 12. juli 1936 i Fitjar i Sunnhordland, død 24. november 2014 i Oslo) var en norsk professor i nordisk litteratur.Før han påbegynte studiene ved Universitetet i Oslo (UiO) gikk han på landsgymnas på Voss og gjennomførte Forsvarets russiskkurs.  Hageberg var tilknyttet UiO som vitenskapelig assistent, stipendiat, universitetslektor, dosent og fra 1985 til 2006 som professor i nordisk litteratur. Han omtales som en aktet formidler og foreleser og «en av de virkelig store formidlerne av norsk litteratur».Hageberg ble cand.philol. i 1965 med hovedfag i nordisk litteratur på en avhandling om Tor Jonsson. Det siste større arbeidet fra hans hånd var Svidd sjel, ein biografi om Ragnvald Skrede. I sin forskning arbeidet han i det vesentlige med nynorske forfattere og nynorsk skriftkultur, herunder Tarjei Vesaas og Olav Duun. Det var særlig poesien og poetene som sto sentralt hos Hageberg, og han var kjent for en uvanlig god hukommelse. Han brukte selv nynorsk konsekvent i skrift og tale.Han engasjerte seg også på andre felt, blant annet som den første leder i Foreldreforeningen for MBD-barn, det som i dag er kjent som ADHD Norge.
Han ble tildelt Norsk språkpris i 1997 og var medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.


== Utgivelser ==
Frå Camilla Collett til Dag Solstad: spenningsmønster i litterære tekstar. Samlaget, 1980.
Olav Duun. Samlaget, 1995.
Forboden kjærleik: spenningsmønster i Olav Duuns dikting. Samlaget, 2002.
Svidd sjel. Samlaget, 2003.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Otto Hageberg i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Otto Hageberg i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Otto Hageberg i NRK Forfatter
Portrett i Morgenbladet, 14. juli 2006.
Portrett i Apollon
Jorunn Hareide

Jorunn Hareide (født 15. september 1940 i Skien) er cand.mag. fra Universitetet i Oslo og cand.philol. fra Universitetet i Bergen med norsk hovedfag (1967). Hun tok doktorgraden i Bergen i 1998 på en avhandling om Aksel Sandemose. Etter en del år som lektor i gymnaset (Harstad og Bergen) ble hun professor i nordisk litteratur ved Universitetet i Trondheim (1983–93) og deretter ved Universitetet i Oslo (1993–2010).  
I sin senere forskning har Jorunn Hareide særlig interessert seg for norske kvinnelige forfattere fra 1800-tallet og har utover bøkene i bibliografien skrevet en rekke artikler i norske og utenlandske vitenskapelige tidsskrifter og antologier. 
Jorunn Hareide var prorektor ved Den Allmennvitenskapelige Høgskolen (AVH, Universitetet i Trondheim) 1987-1990 og var styreleder for Senter for Kvinneforskning ved AVH 1988-93. Hun var medlem av den norske juryen for Nordisk Råds litteraturpris 1979-85 og i første halvdel av 1990-tallet medlem av Styringsgruppen for Nordisk Samarbeid innen Høgre Utdanning (HØGUT) under Nordisk Ministerråd. 
Jorunn Hareide er siden 1983 gift med den danske vitenskapsteoretikeren Søren Kjørup.


== Bibliografi ==
En folkeskole i havgapet. Bokbyen Forlag, 2015, 978-82-8316-0-30-7
Magdalene Thoresen – en forfatterbiografi, Aschehoug, 2012, ISBN 978-82-03-35180-8
Magdalene Thoresen: Brev Bind I (1851–76), II (1877–88), III (1889–1903) (redigert og kommentert av Jorunn Hareide.) 2009 ISBN 978-82-7419-126-6
Tendensar i moderne norsk dramatikk. Sammen med Drude von der Fehr 2004 ISBN 82-521-5973-7
Magdalene Thoresen og Georg Brandes – en brevveksling (1865–1872) (redigert og kommentert av Jorunn Hareide.) 2002 ISBN 82-7419-064-5
Diktning som skjebne: Aksel Sandemose. Aschehoug, 1999. ISBN 82-03-18129-5
Skrivefryd og penneskrekk. Cappelen, 1999. ISBN 82-456-0620-0
Skrift, kropp og selv – nytt lys på Camilla Collett (redaktør) 1996 ISBN 82-7419-041-6
Norske tekster: Prosa etter 1900 (redaktør sammen med Steinar Gimnes), Cappelen, 1996 ISBN 82-02-16371-4
Norske tekster: Prosa før 1900 (redaktør sammen med Steinar Gimnes), Cappelen, 1996 ISBN 82-02-14596-1
Norske kvinnetekster 1600-1900 – «Først Kvinde, dernæst Forfatterinde?» (redaktør)1992 ISBN 82-530-1576-3
Norsk kvinnelitteraturhistorie 1-3 (redaktør sammen med Irene Engelstad, Irene Iversen, Torill Steinfeld og Janneken Øverland), Pax,1988-90, ISBN 82-530-1433-3
Protest, desillusjonering, resignasjon – Dikken Zwilgmeyers forfatterskap for voksne   1982 – ISBN 82-03-10831-8
Høyt på en vinget hest. En studie i drømmer og syner i Aksel Sandemoses forfatterskap. 1976 ISBN 82-03-07834-6 (Doktorgradsavhandling Universitetet i Bergen 1980)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Jorunn Hareide i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Jorunn Hareide i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Against All Authority

Against All Authority (ofte forkorta -AAA-) er et DIY ska punk band, dannet i Miami, Florida i 1992.
Opprinnelig sto de selv for alt arbeid slik som plateinnspilling, konserbooking og til og med trykking av t-skjorter. Seinere signerte de for plateselskapet Hopeless Records, og ga ut All Fall Down i 1998. 


== Diskografi ==
Destroy What Destroys You (1998)
All Fall Down (1998)
The Exchange splitt med The Criminals (1999)
24 Hour Roadside Resistance (2000)
Nothing New for Trash Like You (2001)
Live at the Fireside Bowl (2003)
Common Rider/Against All Authority Split (2005)
The Restoration Of Chaos & Order (2006)


== Eksterne lenker ==
(en) Against All Authority på Discogs 
(en) Against All Authority på MusicBrainz 
(en) Against All Authority på Songkick 
(en) Against All Authority på AllMusic
Frode Helland

Frode Helland (født 17. november 1964),  er professor i nordisk litteratur i ved Universitetet i Oslo. Han tok hovedfag i nordisk språk og litteratur ved universitetet i Oslo våren 1992, ble dr. art. 1998 og er professor fra 2004. Han er også professor II ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. 
Helland var leder for Senter for Ibsen-studier. I 2018 ble han valgt til dekan ved HF-fakultet, Universitetet i Oslo.
Helland gav i 2019 ut boken Rasismens retorikk på Pax-forlag. Boken tar for seg karakteristika ved rasistisk retorikk: «Hvilke strategier har den? Hvilke troper og figurer? Rasistisk retorikk skiller skarpt mellom «oss» og «dem», den utdefinerer grupper av mennesker og framstiller dem som mindre­verdige, farlige og problematiske».


== Utgivelser ==
Rasismens retorikk. Pax-forlag, 2019.
Melankoliens spill. En studie i Henrik Ibsens siste dramaer. Universitetsforlaget, 2000.
Voldens Blomster. Henrik Wergelands Blomsterstykke i estetikkhistorisk lys. Universitetsforlaget, 2003.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Frode Helland i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Frode Helland i BIBSYS
Even Hovdhaugen

Even Hovdhaugen (født 21. juni 1941 i Oslo, død 16. oktober 2018) var en norsk språkforsker. 
Hovdhaugen ble mag.art. i 1966 og ble ansatt ved Universitetet i Oslo i 1967. I 1974 ble han professor i allmenn språkvitenskap. 
Hovdhaugen, som var ekspert på polynesiske språk, var mellom 1997 og 2002 dekan på Det humanistiske fakultet.Han gjorde feltstudier i Ungarn, Tyrkia, Sovjetunionen, Mongolia, Peru, Chile, Vest-Samoa, Tokelau og Salomonøyene. Han hadde en stor vitenskapelig produksjon og gav ut lærebøker både på universitetsnivå og for videregående skole. Han skrev grammatikker for samoansk og tokelauisk.
I 1995 var han gjesteprofessor ved Københavns Universitet, og i 1978–80 var han redaktør for Nordic Journal of Linguistics. Han hadde flere sentrale verv innen universitet og forskning, blant annet dekan ved Det historisk-filosofiske fakultetet i Oslo. I 1992 fikk han Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning og NAVFs pris for fremragende forskning.
Hovdhaugen var medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.Han var sønn av politikeren Einar Hovdhaugen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Portrett i Apollon
Padawan

Padawan er i Star Wars-filmene en jedilærling. De er over stadiet der de går i klasse (som barna i Klonene angriper) men før de blir utnevnt til jediridder. De blir ikke jedi før mestrene deres mener de er klare for oppgaven.


== Padawaner og deres mestre fra filmene ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Star wars: Episode II på Internet Movie Database
Janne Bondi Johannessen

Janne Margrethe Bondi Johannessen (født 1. august 1960, død 15. juni 2020) var en norsk lingvist. Hun var professor i lingvistikk ved Universitetet i Oslo (UiO) og leder for Tekstlaboratoriet ved UiO fra 1993.
Johannessen ble cand.mag. i 1986, cand.philol. i 1988 og dr.philos. i 1994. Hun ble førsteamanuensis ved UiO i 1996 og var professor fra 1999.


== Bibliografi ==
Språk i Oslo – ny forskning omkring talespråk (flere forfattere) Novus forlag 2008 ISBN 9788270994717
På språkjakt – problemer og utfordringer i språkvitenskapelig datainnsamling (flere forfattere) 2003 ISBN 9788274771536
Coordination 1998 Oxford University Press ISBN 0198237723


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Janne Bondi Johannessen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Janne Bondi Johannessen i BIBSYS
The syntax of correlative adverbs Artikkel av Janne Bondi Johannessen i Lingua 115 (2005) – pdf-fil
Coordination hos Google books
(no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Janne Bondi Johannessen
Omertà

Omertà er en taushetsplikt blant medlemmer av den italienske mafiaen. Å bryte omertàen regnes som den mest forræderske handlingen blant medlemmene av de kriminelle gruppene.
Omertà kan også brukes om sivile personer i italienske områder der mafiaen står sterkt og har i den sammenheng betydningen at man ikke skal samarbeide med politiet. Det er i slike områder vanlig at ingen har sett eller hørt noe, eller ikke er villig til å prate med politiet etter et mafiarelatert mord.
Blant medlemmer av mafiaen vil omertàen bety at de ikke involverer politiet eller regjeringen i sine affærer, og de vil benekte mafiaens eksistens.
Ordets opprinnelse er ukjent. Det kan spores tilbake til spansk, der det betyr mandig. Det kan også stamme fra italiensk: «umiltà», siciliansk: «umirtà» som betyr «ydmykhet», da omertà opprinnelig var en underkastelseskodeks.
I engelsktalende land, uttales ofte ordet omerta, uten aksent.
Jon Gunnar Jørgensen

Jon Gunnar Jørgensen (født 29. april 1953) er professor i norrøn filologi ved Universitetet i Oslo.
Han ble dr. philos. i 2000 med avhandlingen «Det tapte håndskriftet Kringla og Ynglinga saga etter Kringla»[1]. Han er redaktør for Maal og Minne og leder av Kjeldeskriftkommisjonen.
Jørgensen ble i 2017 utnevnt til ridder av Den islandske falkeorden i forbindelse med statsbesøket til Islands president i Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Jon Gunnar Jørgensen i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Jon Gunnar Jørgensen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Hjemmeside ved Universitetet i Oslo
Kristian Emil Kristoffersen

Kristian Emil Kristoffersen (født 10. oktober 1961) var professor i lingvistikk ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier ved Universitetet i Oslo fra 1998 til 2016. Fra 2016 har han vært direktør ved Stiftelsen Frambu.
Kristoffersen tok doktograden i 1997 med avhandlingen «Infinitival phrases in Old Norse. Aspects of their syntax and semantics».
Hans hovedforskningsområder er språktilegnelse og språkvansker, blant annet språkferdigheter hos barn med cri du chat-syndrom.


== Utgivelser ==
Hans-Olav Enger og Kristian Emil Kristoffersen (2000): Innføring i norsk grammatikk: Morfologi og syntaks, Landslaget for Norskundervisning. ISBN 9788202196523
Kristian Emil Kristoffersen m. fl. (2009): Språk: En grunnbok, Universitetsforlaget. ISBN 9788215007601
Marianne Lind og Kristian Emil Kristoffersen (2014): Når språket svikter. Norsk grammatikk i et klinisk perspektiv. ISBN 9788270997855


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kristian Emil Kristoffersen Universitetet i Oslo
(no) Publikasjoner av Kristian Emil Kristoffersen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Kristian Emil Kristoffersen i BIBSYS
Det galaktiske imperiet

Det Galaktiske Imperiet er en fiktiv organisasjon fra Star Wars-filmene. Imperiet ble opprettet etter at sithen, Darth Sidious hadde fått gjennomført sin plan for å eliminere Jedi-ordenen gjennom ordre 66. Han hadde lenge hatt et dobbeltspill under klonekrigene der han hadde vært leder for republikken som kansler Palpatine og hemmelig leder for separatistene som Darth Sidious. Imperiet hersket over galaksen i mange år helt til den ble beseiret av Opprøreralliansen.
Det galaktiske imperiet ble for første gang introdusert i filmen Star Wars Episode IV: Et nytt håp (1977). Organisasjonen dukket også opp i oppfølger filmene Imperiet slår tilbake (1980) og Jediridderen vender tilbake (1983). Det galaktiske imperiet er antagonisten gjennom hele den originale Star Wars trilogien. Opphavet til det galaktiske imperiet blir beskrevet i Star Wars Episode III: Sithene tar hevn (2005). Hvor imperiet erstattet den galaktiske republikk ved slutten av klonekrigen.
Etter ødeleggelsen av den andre dødsstjernen ble restene av det gjenværende imperiet fragmentert til flere fraksjoner. The First Order var en av disse fraksjonene. Gruppen ble ledet av tidligere imperiske offiserer som fortsatte å følge prinsippene til det tidligere imperiet. De er blitt en mektig gruppe i galaksen under The Force Awakens og står opp mot en reformert Opprørerallianse i form av the Resistance.
Det galaktiske imperiet er i flere Star Wars medier blitt beskrevet som et brutalt diktatur som er basert på "tyranni, hat mot ikke-mennesker, brutal og dødelig makt, og over alt annet, konstant frykt".


== Se også ==
Den galaktiske republikk
First Order


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Galactic Empire (Star Wars) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Galactic Empire på Wookieepedia: en Star Wars-wiki
DomusPublica.net
WeeklyStandard.com
Web.Archive.org
GalacticEmpireDatabank.com
Svein Lie

Svein Lie  er navnet til flere personer:

Svein Lie (1941), professor i realfagdidaktikk ved Universitetet i Oslo.
Svein Lie (1942), professor i nordisk språk ved Universitetet i Oslo.
Helge Lødrup

Helge Lødrup (født 21. august 1952) er professor i lingvistikk ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier, Universitetet i Oslo. Han ble cand. philol. 1980, dr. philos. 1988, og var ansatt ved Universitetet i Bergen fra 1981 til 1986, da han kom til Oslo. Han har også vært gjesteforsker ved Stanford University i til sammen to år.


== Bibliografi ==
(no) Publikasjoner av Helge Lødrup i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Helge Lødrup i BIBSYS
En generativ grammatikk over norske hypotagmer – en    LFG-beskrivelse av ikke-verbale hypotagmer 1988 (doktorgradsavhandling). Ble utgitt på Novus forlag i 1989 med ISBN 82-7099-146-5
Syntaktiske studier i Absalon Pederssøn Beyers Dagbok 1980


== Eksterne lenker ==
Presentasjon på instituttets hjemmeside
Hjemmeside
(no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Helge Lødrup
Hoth

Hoth er en oppdiktet planet fra Star Wars-filmene. Til tross for navnet har den et arktisk klima og ligger nær et astroidebelte. Den var opprøreralliansens hemmelige base i Star Wars Episode V: Imperiet slår tilbake. Finse ble da brukt som innspillingssted.


== Eksterne lenker ==
StarWars.com Databank
StarWarsGuiden Arkivert 5. mai 2006 hos Wayback Machine.
Lysrør

Lysrør, tidligere også kalt lysstoffrør, er forskjellige typer gassfylte glassrør som brukes som lyskilder i lamper og annen belysning.


== Virkemåte ==
Ved hjelp av en tennspenning ioniseres gassen i røret slik at den blir elektrisk ledende. Spenningen reduseres deretter, og strømmen gjennom gassen eksiterer kvikksølvdampen,  argon- eller neongassen. Dette skaper plasma som produserer kortbølget ultrafiolett lys. Det ultrafiolette lyset får lysstoffet (fosfater) på innsiden av glassrøret til å fluorisere, noe som produserer synlig lys.


== Kompaktlysrør og sparepærer ==
Korte lysrør kalles kompaktlysrør. 
Kompaktlysrør utstyrt med lyspæresokkel som på vanlige glødelamper har en innebygget omformer i sokkelen, og kalles ofte sparepærer. Disse kan brukes i ordinære armaturer beregnet for glødelamper, og bruker bare rundt 20% av energien for samme lysutbytte, og varer lenger. 
Lysrør har en levetid på ca. 16 000-24 000 timer. Det finnes lysrør på markedet som har levetid opptil 84 000 timer, disse kalles Long Life lysrør. Levetiden avhenger av brenntid, samt antall innkoblinger. Lysstyrken reduseres gjennom hele levetiden.


== Innlevering av kasserte sparepærer og lysrør ==
I Norge kan man, av miljømessige hensyn, levere inn kasserte sparepærer og lysrør gratis til butikker som selger slike varer, uten krav om nykjøp eller at produktet ble kjøpt hos denne forhandleren.


== Se også ==
Glødelampe, glødelampe lyser ved at strøm sendes gjennom en tynn leder.
Halogenlampe, halogenlampe er en glødelampe hvor kapselen er fylt med en halogengass.
Lysdiode, lysdiode (LED) er en halvleder-diode som lyser med et inkohorent monokromatisk lys når en likerettet spenning påføres.
Metalldamplampe, lampe som gir lys fra en elektrisk utladning gjennom edelgass og metalldamp.
Lampe
Lyskilde
Luminescens


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fluorescent lamps – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Miljødirektoratet: Kjemikalier
Miljøstatus i Norge: Miljøgifter