jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Brunbladlusløve

Brunbladlusløve (Hemerobius stigma) er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Hemerobius stigma finnes i hele Norge, og er ganske vanlig.


== Utseende ==
Brunbladlusløve er en ensfarget brunlig bladlusløve. Kroppen varierer, men er vanligvis omtrent 10 mm lang. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Brunbladlusløve har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Vingene varierer mye med flekker, mønster.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.


== Levevis ==
Brunbladlusløve er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet barskog.


== Referanser ==


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) brunbladlusløve i Encyclopedia of Life 
(en) brunbladlusløve i Global Biodiversity Information Facility 
(no) brunbladlusløve hos Artsdatabanken 
(sv) brunbladlusløve hos Dyntaxa 
(en) brunbladlusløve hos Fauna Europaea 
(en) brunbladlusløve hos ITIS 
(en) brunbladlusløve hos NCBI 
(en) Kategori:Hemerobius stigma – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Hemerobius marginatus

Hemerobius marginatus er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Hemerobius marginatus finnes i hele Norge, og er ganske vanlig.


== Utseende ==
Hemerobius marginatus er en stor, lys gulfarget bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og mørkere sider. Dette kan være vanskelig å se fordi kroppen er så lyst farget. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Hemerobius marginatus har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Vingemenbranen kan ha tydelige flekker, ribbenettet har mørkere striper eller felt.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
En egen form, f. lapponica, som er mørkere, brunlig, finnes i nordlige skandinavia.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.


== Levevis ==
Hemerobius marginatus er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet skog eller krattskog. Den finnes både i løv- og barskog.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) brembladlusløve i Encyclopedia of Life 
(en) brembladlusløve i Global Biodiversity Information Facility 
(no) brembladlusløve hos Artsdatabanken 
(sv) brembladlusløve hos Dyntaxa 
(en) brembladlusløve hos Fauna Europaea 
(en) brembladlusløve hos NCBI 
(en) Kategori:Hemerobius marginatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Andakt

Andakt (fra tysk Andacht) brukes om en enkel form for gudstjeneste som kristne, enkeltvis eller i gruppe, oppfordres til å holde daglig.


== Innhold ==
En typisk andakt inneholder bønn, bibellesning og meditasjon. Ordet kommer fra tysk andenken (tenke på) via dansk til norsk. Den har ofte en mer emosjonell tilnærming til bibelteksten enn en preken. Ordet andakt kan brukes om hele stunden man samles, inkludert bønn, allsang og andre elementer, men ordet brukes også om den korte talen som predikanten framfører.  


== Andakt i media ==
«Andakten» er et radioprogram i NRK som har en svært stabil lytterskare. I 2001 hadde programmet daglig Mal:Formatnnum:430000 lyttere. Norea radio sender andaktsserien Over en åpen Bibel til en rekke lokalradioer, som sender daglige andakter fem dager i uka.


== Litteratur ==
For enkel andakt finnes en særskilt litterær genre av såkalte andaktsbøker. Disse brukes når man er alene, eller lest høyt i en liten gruppe.


=== Norge ===
Noen kjente norske forfattere av andaktsbøker er Fredrik Wisløff, H.E.Wisløff, Ludvig Hope, Ole Hallesby og O. Dahl Goli


=== Sverige ===
Noen kjente svenske forfattere av andaktslitteratur er Torgny Wirén, Carl Olof Rosenius, Magnus Malm og Wilfrid Stinissen og Aurore Tisell.


== Eksterne lenker ==
Andakten hos NRK


== Kilder ==
NRKs årsmelding for 2001
Hemerobius atrifrons

Hemerobius atrifrons er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Hemerobius atrifrons finnes i hele Norge, men er ikke vanlig.


== Utseende ==
Hemerobius atrifrons er en mørkt brunlig bladlusløve. Ryggsiden på brystpartiet har et lyst midtfelt som er lett synlig mot de mørkere brystsidene. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Hodet er skinnende svart og er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Hemerobius atrifrons har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Vingene har markerte flekker.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.


== Levevis ==
Hemerobius atrifrons er rovdyr og lever vanligvis av bladlus.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) svartpannebladlusløve i Encyclopedia of Life 
(en) svartpannebladlusløve i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svartpannebladlusløve hos Artsdatabanken 
(sv) svartpannebladlusløve hos Dyntaxa 
(en) svartpannebladlusløve hos Fauna Europaea 
(en) svartpannebladlusløve hos NCBI 
(en) Kategori:Hemerobius atrifrons – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Sisyra nigra

Sisyra nigra [syn. S. fuscata (Fabricius, 1739)] er en av svampfluene (Sisyridae), en av de minste nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Sisyra nigra er den vanligste svampfluen i Norge, og finnes over hele landet. Den andre norske arten av svampfluer, Sisyra dalii, finnes bare lengst sør i Norge og er sjelden. Noen flere arter finnes i Finland og Sverige.


== Utseende ==
Sisyra nigra er mørke og små nettvinger. Nyklekte individer er lyse, eller ufarget. Fargen kommer etterhvert som hudskjelettet herder. Antennene er svarte. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Sisyra nigra kan skilles fra andre nettvinger på årenettet i vingene. De to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta) når ikke fram til vingespissen og på de små mellomliggende tverrårene, er det ikke gaffelgrener. Vingene mangler tverribber i ytre halvdel og langs vingekanten, fra vingespissen og bakover ender alle årene (radius, median og anal) i gaffelgrener. Hele årenettet (alle ribber) er mørke og vingene mangler flekker eller annet mønster. Vingespennet er ikke mer enn omtrent 10 mm.


== Levevis ==
Sisyra nigra finnes langs elver og vassdrag. Larvene lever i vann på ferskvannssvamper.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) svartsvampflue i Encyclopedia of Life 
(en) svartsvampflue i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svartsvampflue hos Artsdatabanken 
(sv) svartsvampflue hos Dyntaxa 
(en) svartsvampflue hos Fauna Europaea 
(en) svartsvampflue hos ITIS 
(en) svartsvampflue hos NCBI 
(en) Kategori:Sisyra nigra – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sisyra nigra – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Majstad

Majstad (finsk: Toukola) er en bydel i Helsingfors, ca. 4 km nord for bysentrum ved vika Gammelstadsviken. Majstad er en del av den administrative bydelen Gammelstaden. Mot vest avgrenses området av Gustav Vasas väg. 
Den eldre bebyggelsen består for det meste av villaer og småhusbebyggelse i tre. Mot sjøen har i seinere år den nye bydelen Arabiastranden med moderne boligblokker reist seg. Folketallet i Majstad vil dermed øke fra 2 500 til over 10 000.
I Majstad lå Arabias porselensfabrikk. Produksjonen er nå flytta, mens fabrikklokalene er omgjort til design- og kunstindustrisenter.
Hemerobius simulans

Hemerobius simulans er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Hemerobius simulans finnes i hele Norge, og er ganske vanlig.


== Utseende ==
Hemerobius simulans er en brunlig bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og mørkere sider. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Hemerobius simulans har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Vingene er noe lengre og smalere enn de andre artene i slekten. Langs hele vingens framkant er det mørkere og lysere flekker.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.


== Levevis ==
Hemerobius simulans er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet barskog.


== Litteratur ==
Greve, Lita (1987): Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) vinkelbladlusløve i Encyclopedia of Life 
(en) vinkelbladlusløve i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vinkelbladlusløve hos Artsdatabanken 
(sv) vinkelbladlusløve hos Dyntaxa 
(en) vinkelbladlusløve hos Fauna Europaea 
(en) vinkelbladlusløve hos ITIS 
(en) vinkelbladlusløve hos NCBI 
(en) Kategori:Hemerobius simulans – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter
Arabiastranden

Arabiastranden (finsk: Arabianranta) er en ny bydel i Helsingfors, inntil videre en del av den eldre bydelen Majstad og den administrative bydelen Gammelstaden.
Arabianstranden strekker seg fra utløpet av elva Vanda og sørover langs Gammelstadsviken. Området er et gammelt industriområde, tidligere dominert av Arabias porselensfabrikk, som har gitt navn til stedet. Porselensfabrikken ble grunnlagt i 1874, og var på 1930-tallet Europas største med over 1500 ansatte. I dag er Arabia en del av Iittala Group, og produksjonen er flytta. Fabrikklokalene fungerer nå som design- og kunstindustrisenter.
Den nye bydelen, som ligger mellom Tavastvägen og sjøen, ble påbegynt i 2000. En regner med at bydelen vil ha 8 000 arbeidsplasser og 7 000 fastboende innbyggere når den er ferdig utbygd i 2010. I tillegg bygges det ca. 6 000 studentboliger for Kunstindustrihøgskolen og det nærliggende Helsingfors universitet.
Hemerobius lutescens

Hemerobius lutescens er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Hemerobius lutescens finnes i det sørlige Norge, og er ganske vanlig lengst sør, men sjeldnere i Midt-Norge.


== Utseende ==
Hemerobius lutescens er en lyst gul bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og noe mørkere sider, dette kan være vanskelig å se, fordi brystets sider også er ganske lyse. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Hemerobius lutescens har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Langs hele vingens framkant er det mørkere og lysere flekker.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.


== Levevis ==
Hemerobius lutescens er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet skog, både løv- og barskog.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) gyllenbladlusløve i Encyclopedia of Life 
(en) gyllenbladlusløve i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gyllenbladlusløve hos Artsdatabanken 
(sv) gyllenbladlusløve hos Dyntaxa 
(en) gyllenbladlusløve hos Fauna Europaea 
(en) gyllenbladlusløve hos NCBI 
(en) Kategori:Hemerobius lutescens – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Hemerobius perelegans

Hemerobius perelegans er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Hemerobius perelegans finnes i hele Norge, og er ganske vanlig særlig nord i Norge. Den er noe sjeldnere i sør.


== Utseende ==
Hemerobius perelegans er en mørk grålig, nesten svart bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og mørkere sider. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Hemerobius perelegans har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Langs hele vingens framkant er det mørkere og lysere flekker. Resten av vingene har markerte flekker.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.


== Levevis ==
Hemerobius perelegans er rovdyr og lever vanligvis av bladlus.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) prydbladlusløve i Encyclopedia of Life 
(en) prydbladlusløve i Global Biodiversity Information Facility 
(no) prydbladlusløve hos Artsdatabanken 
(sv) prydbladlusløve hos Dyntaxa 
(en) prydbladlusløve hos Fauna Europaea 
(en) prydbladlusløve hos NCBI 
(en) Kategori:Hemerobius perelegans – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Humlebladlusløve

Humlebladlusløve er en av bladlusløvene (Hemerobiidae), en av de mindre nettvingene i Norge. 


== Utbredelse ==
Humlebladlusløve finnes i nesten hele Norge, og er ganske vanlig lengst sør i landet. Den blir sjeldnere i Midt-Norge, og finnes ikke helt nord.


== Utseende ==
Humlebladlusløve er en blek gråfarget bladlusløve. Men fargen hos arten kan variere fra ganske lyst grågult til mer mørk gråbrun. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og mørkere sider. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Humlebladlusløve har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Langs hele vingens framkant er det  mørkere og lysere flekker.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens kjønnsorganer som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra kjønnsorganene, men dette medfører disseksjon.


== Levevis ==
Humlebladlusløve er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten lever i blandet skog, både i løv- og barskog.


== Referanser ==


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) humlebladlusløve i Encyclopedia of Life 
(en) humlebladlusløve i Global Biodiversity Information Facility 
(no) humlebladlusløve hos Artsdatabanken 
(sv) humlebladlusløve hos Dyntaxa 
(en) humlebladlusløve hos Fauna Europaea 
(en) humlebladlusløve hos ITIS 
(en) humlebladlusløve hos NCBI 
(en) Kategori:Hemerobius humulinus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Anders Eide

Anders Eide (født 7. mars 1971)  er en norsk tidligere langrennsløper. I 1998 ble han Norgesmester på 50 km langrenn. Eide representerte Norge samme år i Vinter-OL 1998 i Nagano med en 11.-plass som beste resultat. Eide er bosatt i Søndre Land i Oppland.
Under junior-VM i 1991 i Reit im Winkl gikk Eide på det norske laget som vant 4 × 10 km stafett. Odd-Bjørn Hjelmeset, Svein Tore Samdal og Thomas Alsgaard gikk de tre andre etappene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anders Eide – Olympedia 
(en) Anders Eide – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Anders Eide – FIS (langrenn)
Conwentzia pineticola

Conwentzia pineticola er en av voksvingene (Coniopterygidae), en av de minste nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Conwentzia pineticola finnes i hele Norge, og er ganske vanlig lengst sør, men er sjeldnere helt nord i Norge.


== Utseende ==
Conwentzia pineticola har normale forvinger, men bakvingene er reduserte. Hodet er nedoverbøyd, med de bitende munndelene på undersiden (ortognath). Antennene har mellom 30 og 36 ledd.
Conwentzia pineticola har vokskjertler på kroppen, slik at denne blir dekket av et vokslignende substans. Bare litt av beina er udekket. Voksen er helt hvit og derfor er det lett å se en middløve, selv om den er liten.
De ulike artene av voksvinger kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er det bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. I enkelte slekter kan ikke hunnen bestemmes til art med sikkerhet.


== Levevis ==
Conwentzia pineticola er rovdyr og lever vanligvis av midder. Arten er tilknyttet skog. Den finnes helst i barskog, men også i barskog med innslag av løvtrær.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) furuvoksvinge i Encyclopedia of Life 
(en) furuvoksvinge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) furuvoksvinge hos Artsdatabanken 
(sv) furuvoksvinge hos Dyntaxa 
(en) furuvoksvinge hos Fauna Europaea 
(en) furuvoksvinge hos ITIS 
(en) furuvoksvinge hos NCBI 
(en) Kategori:Conwentzia pineticola – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Gumtäkt

Gumtäkt (finsk: Kumpula) er en bydel i Helsingfors, i den administrative bydelen Gammelstaden, ca. 4 km nord for bysentrum. Gumtäkt ble innlemma i Helsingfors i 1906.
Den eldre trehusbebyggelsen i Gumtäkt består av villaer og toetasjes trehus, bygd på 1920- og 1930-tallet. På 1980-tallet ble området videre utbygd med høyhus. Innbyggertallet ligger i dag på ca. 3 500. I Gumtäktsdalen ligger også Gumtäkts friluftsbad, som ble bygd som svømmearena til sommer-OL i 1952.
Gumtäkt domineres i dag av Helsingfors universitets nye kampus, som er bygd ut gradvis siden 1990-tallet omkring Gumtäkt gård. Det er først og fremst det matematisk-naturvitenskapelige fakultetet som har tilhold i Gumtäkt. Her ligger også det finske havforskningsinstituttet og det finske meteorologiske instituttet.
Conwentzia psociformis

Conwentzia psociformis er en av voksvingene (Coniopterygidae), en av de minste nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Conwentzia psociformis finnes bare helt sør i Norge, og kan på egnede plasser være ganske vanlig.


== Utseende ==
Conwentzia psociformis har normale forvinger, men bakvingene er reduserte. Hodet er nedoverbøyd, med de bitende munndelene på undersiden (ortognath). Antennene har mer enn 36 ledd, ofte nærmere 40 ledd.
Conwentzia psociformis har vokskjertler på kroppen, slik at denne blir dekket av et vokslignende substans. Bare litt av beina er udekket. Voksen er helt hvit og derfor er det lett å se en middløve, selv om den er liten.
De ulike artene av voksvinger kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er det bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. I enkelte slekter kan ikke hunnen bestemmes til art med sikkerhet.


== Levevis ==
Conwentzia psociformis er rovdyr og lever vanligvis av midder. Arten er tilknyttet skog. Den finnes helst i løvskog, men også i løvskog med innslag av bartrær.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) støvvoksvinge i Encyclopedia of Life 
(en) støvvoksvinge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) støvvoksvinge hos Artsdatabanken 
(sv) støvvoksvinge hos Dyntaxa 
(en) støvvoksvinge hos Fauna Europaea 
(en) støvvoksvinge hos ITIS 
(en) støvvoksvinge hos NCBI 
(en) Kategori:Conwentzia psociformis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.
Helicoconis lutea

Helicoconis lutea er en av voksvingene (Coniopterygidae), en av de minste nettvingene i Norge.


== Utbredelse ==
Helicoconis lutea finnes ganske vanlig i Sør-, men er ikke så vanlig i Midt-Norge. Den mangler i nordligste fylkene.


== Utseende ==
Helicoconis lutea har vokskjertler på kroppen, slik at denne blir dekket av et vokslignende substans. Bare litt av beina er udekket. Voksen er helt hvit og derfor er det lett å se en middløve, selv om den er liten.
Hodet er nedoverbøyd, med de bitende munndelene på undersiden (ortognath). Både fram og bakvingen har normal form.
De ulike artene av voksvinger kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er det bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. I enkelte slekter kan ikke hunnen bestemmes til art med sikkerhet.


== Levevis ==
Helicoconis lutea er rovdyr og lever vanligvis av midder.


== Kilder ==
Greve, Lita. 1987. Nettvinger, Kamelhalsfluer og Mudderfluer. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 12, 43 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) gulvoksvinge i Encyclopedia of Life 
(en) gulvoksvinge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gulvoksvinge hos Artsdatabanken 
(sv) gulvoksvinge hos Dyntaxa 
(en) gulvoksvinge hos Fauna Europaea 
(en) gulvoksvinge hos ITIS 
(en) gulvoksvinge hos NCBI 
(en) Kategori:Helicoconis lutea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil vite mer om insekter.