jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Finn Lied

Finn Lied (født 12. april 1916 i Fana, død 10. oktober 2014 i Oslo) var en norsk forsker og politiker tilknyttet Arbeiderpartiet, særlig kjent for arbeidet med etablering av det norske statsoljeselskapet Statoil. Han regnes som en viktig person for at inntektene fra petroleumsforekomstene under den norske kontinentalsokkelen kom det norske samfunnet til gode.


== Yrkesliv ==
Finn Lied studerte elektroteknikk ved Norges tekniske høgskole da Norge ble angrepet i 1940. Han var medlem av styret i Studentersamfundet. I september 1941 vedtok styret ut fra situasjonen å dra i landflyktighet. Sammen med blant annet Guthorm Kavli og P A M Mellbye dro han til Sverige, via Rørosbanen og på ski over grensen. Der var han i ett år ved den norske militærattachéen i Stockholm, før han reiste videre til Storbritannia. Etter et offiserskurs ble han ansatt ved sambandsavdelingen i Forsvarets overkommando i London.Finn Lied hadde nesten hele sin yrkeskarriere ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI), hvor han arbeidet fra 1946 til 1983, kun avbrutt av studieopphold og statsrådspost. Lied var direktør ved FFI fra 1957 til han gikk av med pensjon i 1983, og bidro i stor grad til å forme instituttet. Lied var opptatt av den teknologiske forskningens betydning for samfunnsutviklingen.
Finn Lied var Arbeiderpartipolitiker og statsråd i Industridepartementet i Trygve Brattelis regjering fra 17. mars 1971 til 18. oktober 1972. Han var klar over andre lands erfaringer med  raske oljepenger som blåser opp økonomien og gjør at annet næringsliv bukker under. I mange land hadde man dessuten sett at de ufattelige inntektene gikk til en begrenset elite, mens lite ble sprøytet inn i fellesskapet. Forvaltningsopplegget og det dristige skattesystemet gjorde at mesteparten av formuen ble igjen i Norge – til bygging av velferdsstaten.
Finn Lied var en pådriver for opprettelsen av statsoljeselskapet Statoil i 1972, hvor hans statssekretær Arve Johnsen ble selskapets første administrerende direktør. Lied var styreformann i Statoil fra 1974 til 1984. Statoil ble redskapet for «nasjonaliseringen» og inngikk operativt samarbeid med store, utenlandske selskaper som måtte danse etter Norges pipe.


== Internasjonalt engasjement ==
Under Jom kippur-krigen ledet han aksjonskomiteen La Israel Leve. Siden var han med i etableringen av Venner av Israel i Norsk Arbeiderbevegelse (VINA). Fra 1978 til 1993 var han medlem av Den norske komitéen for innsamling til Jerusalem-hospitalet Shaare Zedek.


== Annet ==
Finn Lied ble i 1980 utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden. Han var også innehaver av Forsvarsmedaljen med laurbærgren. I 1981 ble han gjort til Honorary Knight Commander av den britiske ordenen Royal Victorian Order.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Finn Lied hos Stortinget 
(no) Finn Lied hos Norsk senter for forskningsdata 

(no) Publikasjoner av Finn Lied i BIBSYS
«Finn Lied er død» NRK.no (besøkt 12. oktober 2014)
Projisering (psykologi)

Projisering defineres i psykologien som overføring av egne ubehagelige tanker og hendelser til andre personer, gjerne til dem som står en nær. Fenomenet oppstår når egne forestillinger og følelser blir for tunge å bære, og den dårlige samvittigheten lesses over på andre. 
Mer eller mindre grad av projisering foregår i alle sosiale grupper. Overdreven selvhevdelse er sykelig og betegnes i ekstreme tilfelle som psykopati. 
Den kliniske betydningen av begrepet gjelder mennesker som legger sin egen deltagelse i noe (som oftest i negativ forstand) over på en annen – med andre ord bebreider andre for ting han selv har gjort. Ofte har individet en forestilling om seg selv som «perfekt» eller uangripelig i forhold til kritikk eller negative handlinger. Dette trenger dog ikke være objektivt negative referanser, men sikter mer på hva det enkelte individet refererer til som negativt/dårlig/uheldig i referanse med sin egen person.
Klassiske eksempler på projeksjoner er Pygmalion i klasserommet og behandlingen av hakke-kyllingen. Alle grupper vil relativt raskt velge en leder og en eller flere syndebukker. Dette fenomenet er godt beskrevet i romanklassikeren Fluenes herre.
Giardia lamblia

Giardia lamblia er en flagellert protozoo som hos mennesker kan infisere mage- og tarmkanalen. Infeksjon av den parasittiske mikroorganismen fører til giardiase, en type gastroenteritt med symptomer som diaré, oppkast, rap med smak av råtne egg og magekramper. Giardia smitter fra avføring til munn, og kan overleve lenge i vann i sin cysteform.


== Smitte ==


=== I Norge ===
Smittestedet for de aller fleste er i utlandet. Årlig rapporteres det om 300–500 smittetilfeller i Norge, vel halvparten synes å være av utenlandsk opprinnelse. Giardiase er relativt sjelden i Norge, men i 2004 førte Giardia-infeksjon av en stor drikkevannskilde til en epidemi i Bergen.I oktober 2007 ble parasittene Giardia og Cryptosporidium funnet i vann som stammet fra Oset vannrenseanlegg i Oslo, og myndighetene ba derfor Oslobefolkningen om å koke vannet i tre til fire minutter før eventuell bruk.


=== Internasjonalt ===
På verdensbasis smittes årlig ca. 0,5 millioner mennesker. Giardiase er en hyppig årsak til vannbårne diaré-epidemier i industrialiserte land.


== Rensing ==
Vann kan renses for Giardia ved hjelp av koking eller ved bruk av vannfilter med filterstørrelse mindre enn én mikrometer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Giardia lamblia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Giardia lamblia hos ITIS 
(en) Kategori:Giardia lamblia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Giardia lamblia – detaljert informasjon på Wikispecies 
(no) Giardiasis i Store norske leksikon
Giardiasis hos Store medisinske leksikon
Frustrasjon

Frustrasjon er en følelse som fremkalles når et personlig mål ikke klarer å bli oppnådd eller blir hindret. 
Følelsen vises i spesielt hos personer med høye krav til seg selv og egen utførelse, men de aller fleste opplever å bli frustrerte innimellom. Høye forventninger og mye ansvar er ofte noe som kan bli forbindet til frustrasjon.


== Navnebruk ==
Ordet kommer av latinske ordet frustratio («skuffelse»), som der fra er frustra («forgjeves» eller «bortkasta»).
Akerøya Ornitologiske Stasjon

Akerøya Ornitologiske Stasjon ble etablert på Hvaler i 1961 etter initiativ av Einar Brun (1936–1976) og Gunnar Lid (1938–1983).
Den første vitenskapelige ringmerkingen på Akerøya fant sted allerede i 1955.


== Kilder ==
Artikkel i tidsskriftet Sterna, 1964 (6:169-184). Artikkelen kan finnes på Stavanger Museum bd. 6, nr. 4.
Betennelse

Betennelse eller inflammasjon er organismens forsvarsreaksjon i et vev eller organ som er skadet, eksempelvis ved fysisk skade, stråling, kjemisk eller ved en infeksjon. På norsk brukes begrepene betennelse og inflammasjon om hverandre, men ordet inflammasjon må ikke forveksles med infeksjon.
Betennelse fører med seg fem hovedsymptomer; rødhet (rubor), varme (calor), hevelse (tumor), smerte (dolor) og at de involverte organene ikke fungerer skikkelig (functio laesa). Det er imidlertid slik at betennelse er et upresist begrep, som ikke skiller mellom inflammasjon og infeksjon. Inflammasjon er enhver reaksjon i kroppen på et skadelig stimuli, og infeksjon er invasjon og oppvekst av mikroorganismer (bakterier og virus) i kroppsvev.
Det brukes typisk såkalte anti-inflammatoriske legemidler for å hemme inflammasjoner. De mest effektive er gjerne glukokortikoider, men mest brukt er såkalte ikkesteroid antiinflammatorisk midler (NSAID).


== Egenskaper ==
Betennelse har to hovedkomponenter; cellulær og eksudativ. Den eksudative komponenten påvirker flyten av væske, ofte med et høyt innhold av proteiner som fibrin, og immunoglobuliner (antistoffer). Blodårer oppstrøms fra betennelsesstedet utvides slik at blodtilførselen til stedet øker (og forårsaker varme og rødhet), mens blodårene nedstrøms trekker seg sammen, slik at drenasjen minker. Dette skjer samtidig som at blodåreveggenes gjennomtrengelighet økes, og fører til at det siver blodplasma ut i vevet og dermed hevelse. Hevelsen trykker på de omkringliggende vevene og komprimerer nerveender, som fører til smerte.
Den cellulære komponenten omfatter bevegelsen av hvite blodceller fra blodårene og ut i vevene. Hvite blodceller eller leukocytter trenger gjennom kapillærårene og ut i vevet, og opptrer der som fagocytter; de omslutter og dreper fremmede celler og partikler. De kan også bidra til å avgrense større infeksjoner.
CRP er en blodprøve som brukes som et mål på betennelse. Det kan påvises høye verdier i blodet 6–12 timer etter at en infeksjon har startet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Inflammations – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Inflammation – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Marie Brenden

Marie Brenden (1938-2012) var en norsk lærer og politiker (Ap) fra Lillehammer. Hun ble innvalgt på Stortinget fra Oppland i 1985, og satt på Tinget i tre perioder til 1997. Hun var vararepresentant i perioden 1981 – 1985.
Hun var utdannet lærer og arbeidet det meste av tiden som lærer og rektor ved Saksheim barneskole, 1965-1985.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Marie Brenden hos Stortinget 
(no) Marie Brenden hos Norsk senter for forskningsdata 
(en) Marie Brenden hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Dag C. Weberg

Dag Christopher Weberg (født 14. september 1937 i Hole, Buskerud) er en norsk politiker (H). Han ble innvalgt på Stortinget fra Oppland i 1989.
Han var vararepresentant i periodene 1977 – 1981,  1981 – 1985 og  1985 – 1989.


== Stortingets presidentskap ==
10. oktober 1989 – 30. september 1993  Annen varapresident i Lagtinget
11. oktober 1993 – 30. september 1997  Første varapresident i Lagtinget
22. november 1993 – 17. desember 1993  Midlertidig president i Lagtinget


== Stortingskomitéer ==
1993 – 1997 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1993 – 1997 medlem i Næringskomitéen
1993 – 1997 varamedlem i Valgkomitéen
1989 – 1993 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1989 – 1993 medlem i Landbrukskomitéen
1989 – 1993 varamedlem i Valgkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Dag C. Weberg hos Stortinget 
(no) Dag C. Weberg hos Norsk senter for forskningsdata
Anders C. Sjaastad

Anders Christian Sjaastad (født 21. februar 1942 i Oslo) er en statsviter og tidligere politiker (H). Han var stortingsrepresentant for Oslo 1985–1997 og forsvarsminister i Kåre Willochs regjering 1981–1986. Sjaastad var leder i Europabevegelsen i Norge 1989–1992 og leder i Oslo Høyre 1996–2000. Han har vært ansatt ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI) siden 1970.


== Karriere ==
Sjaastad ble født i Oslo i 1942, som sønn av havarisjef Andreas Sjaastad (1895–1977) og Ingrid Mørk (1902–1992). Han tok examen artium i 1962 og er mag. art. i statsvitenskap fra Universitetet i Oslo fra 1969. Som student var han formann i Den Konservative Studenterforening i 1965 samt formann i Det Norske Studentersamfund i 1967. Sjaastad var forskningsstipendiat ved Institutt for statsvitenskap ved Universitetet i Oslo 1968–1970. I 1970 ble han ansatt ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI) som forsker, og han var også NUPIs informasjonssjef frem til han ble statsråd i 1981. Etter tiden som stortingsrepresentant var han igjen forsker fra 1998, og er seniorrådgiver fra 2003.
Han var første viseformann i Oslo Høyre 1977–1987 og leder 1996–2000. Som henholdsvis statsråd og fylkesleder var han medlem av Høyres sentralstyre 1981–1986 og 1996–2000. Han var første vararepresentant til Stortinget i periodene 1981–1985 og 1997–2001 og fast innvalgt 1985–1997. Statsråd i Forsvarsdepartementet i Kåre Willochs regjering fra 14. oktober 1981 til 25. april 1986. Som stortingsrepresentant var han blant annet 2. varapresident i Odelstinget fra 11. oktober 1993 til 30. september 1997.
Han var medlem av Utvalget for rustningskontroll og nedrustning 1974–1981, Forsvarskommisjonen av 1974 1974–1978, samt Forsvarsrådet 1981–1986. Han var varamedlem av Den Norske Nobelkomite 2003–2005. I Europabevegelsen i Norge var han 2. nestleder 1987–1989, og leder 1989–1992.


== Stortingskomiteer ==
1993–1997 varamedlem i fullmaktskomiteen
1993–1997 nestleder i justiskomiteen
1993–1997 varamedlem i den utvidede utenrikskomiteen
1989–1993 medlem i samferdselskomiteen
1989–1993 varamedlem i den utvidede utenriks- og konstitusjonskomiteen
1986–1989 medlem i samferdselskomiteen


== Bibliografi ==
1990 – Det nye Europa: grunnlagsdokument for debatt om utviklingen i Europa, med Jan Petersen
1985 – Deterrence and defence in the North, med Johan Jørgen Holst og Kenneth Hunt
1982 – Forsvars- og sikkerhetspolitikk i en forhandlingstid
1975 – Politikk og sikkerhet i Norskehavsområde, med John Kristen Skogan
1975 – Norsk Utenrikspolitisk Årbok, redaktør
1968 – Det Kgl. Forsvarsdepartement : En analyse av et beslutningssystem


== Eksterne lenker ==
(en) Anders C. Sjaastad på Internet Movie Database 
(no) Anders C. Sjaastad hos Stortinget 
(no) Anders C. Sjaastad hos Norsk senter for forskningsdata 
Anders C. Sjaastad hos NUPI
Ellen Chr. Christiansen

Ellen Christine Christiansen (født 10. desember 1964 i Oslo) er en norsk politiker (H) og direktør. Hun var innvalgt på Stortinget fra Oslo i perioden 1993–1997, opprinnelig valgt inn for FrP, men uavhengig representant fra 3. mai 1994.
Christiansen er utdannet cand.mag. med engelsk, statsvitenskap og økonomisk college. Hun har vært informasjonssjef i TV3 Norge (1997–2000), organisasjonssekretær i Europabevegelsen, kommunalråd og gruppesekretær i Oslo kommune. Hun hadde stillingen som underdirektør i Oppfølgings- og sykestønadsavdelingen i Rikstrygdeverket (2003-04), direktør for fylkestrygekontoret i Akershus (2004–2006) og var fylkesdirektør i NAV Akershus (2006-2012). Hun har siden 2012 vært direktør for NAV Forvaltning.Etter bruddet med FrP i 1994 stiftet hun og en del andre utbrytere en ny organisasjon kalt FRIdemokratene. Hun var organisasjonens første leder 1994–1995. Hun meldte seg senere inn i Høyre. Christiansen har sittet i byrådet i Oslo for både FrP og Høyre.


== Stortingskomitéer ==
1993 – 1997 medlem i Kirke-, utdannings- og forskningskomitéen
1993 – 1997 varamedlem i Valgkomitéen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ellen Christine Christiansen på Internet Movie Database 
(no) Ellen Christine Christiansen hos Stortinget 
(no) Ellen Christine Christiansen hos Norsk senter for forskningsdata
Gunnar Fatland

Gunnar Olav Fatland (født 9. november 1946 i Kvinnherad i Hordaland) er en tidligere norsk banksjef og politiker (H). Han var innvalgt på Stortinget fra Rogaland 1985–1997.
Han vokste opp i en arbeiderfamilie, og kommer fra Tau i Strand kommune i Rogaland. Etter handelsskolen tok han en rekke kurs i bankvesen og arbeidsledelse så vel som 1. avdeling juridikum. Han var bankassistent og kontorsjef ved sparebankene i Skånevik og Strand samt konsulent for sparebankene i Rogaland før han ble banksjef i Rogalandsbanken i Jørpeland i 1977. Fatland gikk tilbake til bankvesenet etter sin tid som stortingsrepresentant, og ble regionbanksjef i SpareBank 1 SR-Bank i 1997. Han var banksjef for offentlig sektor i samme bank 2002–2006.Fatland hadde vært styreformann i Midtbygdens Idrettslag før han var ordfører i Strand kommune 1980–1983. Han var innvalgt på Stortinget fra Rogaland 1985–1997, og satt i Stortingets energi- og industrikomité (senere Stortingets energi- og miljøkomité), bare avbrutt av tiden i Stortingets forbruker- og administrasjonskomité 1987–1988. Som Høyres energipolitiske talsmann ble Fatland en pådriver for utbygging av gasskraftverk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Gunnar Fatland hos Stortinget 
(no) Gunnar Fatland hos Norsk senter for forskningsdata
Unn Aarrestad

Unn Aarrestad (født 23. juni 1938 i Klepp, Rogaland) er en norsk politiker (Sp). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Rogaland i 1993.
Hun var vararepresentant i periodene 1981–1985, 1985–1989, 1989–1993 og 1997–2001.
På sin 80-årsdag i 2018, besteg hun Galdhøpiggen.


== Stortingskomitéer ==
1997–2001 medlem i Familie-, kultur- og administrasjonskomitéen
1993–1997 medlem i Næringskomitéen
1993–1997 medlem i Fullmaktskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Unn Aarrestad hos Stortinget 
(no) Unn Aarrestad hos Norsk senter for forskningsdata
Magnar Sætre

Magnar Sætre (født 12. november 1940 i Bergen, Hordaland, død 5. desember 2002) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Rogaland i 1989.
Han var vararepresentant i perioden 1985 – 1989.


== Stortingskomitéer ==
1993 – 1997 medlem i Samferdselskomitéen
1993 – 1997 medlem i Valgkomitéen
1989 – 1993 varamedlem i Valgkomitéen
1989 – 1993 medlem i Forbruker- og administrasjonskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Magnar Sætre hos Stortinget 
(no) Magnar Sætre hos Norsk senter for forskningsdata
Flekkmarihand

Flekkmarihand (Dactylorhiza maculata ssp. maculata) er en plante i orkidéfamilien (marihandfamilien).


== Utseende ==
Denne orkidéen har fått navn etter utseendet på bladene sine. Den har nemlig massevis av svarte flekker på de grågrønne bladene. Blomstene kan variere veldig i farge, helt fra ganske mørk rosa med røde tegninger til nesten hvit med lyserosa tegninger. Flekkmarihand blir rundt 20–30 centimeter høy.
Flekkmarihand tilhører den vanskelige slekta Dactylorhiza, på norsk marihandslekta. Innad i slekta er det mange arter og underarter som det kan være vanskelig å se forskjell på. To av de vanligste er flekkmarihand og skogmarihand. De vokser tildels i samme habitat og kan være vanskelig å skille. Den største forskjellen på disse to er at skogmarihandplanter som regel er større og har flere, kraftigere fargede blomster. Flekkmarihand har også en ganske rund form på underleppa, mens skogmarihand har en mer tredelt underleppe der midtfliken er lenger enn sideflikene.


== Systematikk ==
Flekkmarihand og skogmarihand har vært regnet som separate arter, men blir nå regnet som underarter av Datylorhiza maculata, som har fått artsnavnet blekmarihand, et navn som er lite innarbeidet. Flekkmarihand er nominatunderarten ssp. maculata, mens skogmarihand er ssp. fuchsii.


== Forekomster i Norge ==
Om ikke dette er Norges vanligste orkidé, så er det i hvert fall den en ser oftest. Den vokser fra fjæra og langt opp på fjellet, og den har utbredelse helt fra Lindesnes til Nordkapp.
Grunnen til at flekkmarihand er såpass vanlig er at den er "altetende" hva terreng og næringstilgang angår. Riktignok foretrekker den å ha det litt fuktig, men ellers trives den stort sett overalt. Det er likevel vanligst å finne flekkmarihand i kystheiene på Vestlandet og i Nord-Norge. I Norsk rødliste for arter (2021) er den vurdert som livskraftig (LC).


== Tradisjonell bruk ==
Flekkmarihand ble i likhet med mange andre orkidéer tidligere benyttet som potensfremmende middel. Den er ellers blitt brukt mot utslett, tannpine, øyesykdommer og tuberkulose, og den har også tilhørt trolldomsmedisinen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) flekkmarihand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) flekkmarihand hos Artsdatabanken 
Dactylorhiza maculata subsp. maculata – detaljert informasjon på Wikispecies
Håkon Steinar Giil

Håkon Steinar Giil (født 28. januar 1943 i Hyllestad, Sogn og Fjordane) er en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Sogn og Fjordane i 1993.
Han var vararepresentant i perioden 1997–2001.
Giil var ordfører i Hyllestad 1987–1991 og 1991–1993. 
Giil har siden 2006 vært leder i Sogn og Fjordane Nei til EU.


== Regjering ==
17. oktober 1997 – 31. januar 1999 Statssekretær Olje- og energidepartementet


== Stortingskomitéer ==
1993–1997 medlem i Energi- og miljøkomitéen
1993–1997 medlem i Valgkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Håkon Steinar Giil hos Stortinget 
(no) Håkon Steinar Giil hos Norsk senter for forskningsdata
Ragnhild Barland

Ragnhild Barland (født 29. september 1934 i Holla i Telemark, død 27. november 2015 i Skien) var en norsk politiker som representerte Arbeiderpartiet.
Barland var stortingsrepresentant for Telemark fra 1985 til 1997 og medlem av Skien kommunestyre fra 1975 til 1985. I perioden 1983–1985  var hun varaordfører i Skien.Barland var lærer ved Skien offentlig høyere almenskole fra 1957 til 1974 og undervisningsinspektør ved Skien videregående skole fra 1975 til 1985.


== Stortingskomitéer ==
1993 – 1997 medlem i Samferdselskomitéen
1993 – 1997 medlem i Valgkomitéen
1989 – 1993 medlem i Justiskomitéen
1985 – 1989 medlem i Kommunal- og miljøvernkomitéen
1985 – 1989 medlem i Landbrukskomitéen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ragnhild Barland hos Stortinget 
(no) Ragnhild Barland hos Norsk senter for forskningsdata
Solveig Sollie

Solveig Helene Sollie (født Berger 19. april 1939 i Sørum) er en norsk politiker (KrF) fra Skien. Hun var stortingsrepresentant for Telemark fra 1985 til 1997 og Norges familie- og forbrukerminister fra 1989 til 1990. Fra 1998 til 2004 var hun fylkesmann i Telemark.


== Liv og virke ==
Hun vokste opp på gården Hol på Frogner i daværende Sørum kommune, der familien drev allsidig plante- og grønnsaksproduksjon samt fjøsdrift. Foreldrene var Sigurd og Marit Berger. Familien var knyttet til misjonen. Hun giftet seg i 1961 med Finn Sollie fra Heddal, som drev kart- og oppmålingsvirksomhet i Skien. Finn Sollie var formann i Langesundsfjordens indremisjonsselskap. Han døde i 2014.Solveig Sollie var medlem av Skien bystyre fra 1976 til 1985, medlem av formannskapet fra 1980 til 1985, Skiens varaordfører fra 1980 til 1981 og formann i sosialstyret fra 1981 til 1983. Hun var leder i landsstyret for Kristelig Folkepartis Kvinner (KrFK) fra 1984 til 1988.I 1985 ble hun innvalgt på Stortinget, der hun først satt i Stortingets finanskomité og Stortingets sosialkomité. Da Syse-regjeringen ble dannet i 1989, ble Sollie statsråd for forbrukersaker i Forbruker- og administrasjonsdepartementet, som ved årsskiftet ble til Familie- og forbrukerdepartementet. Regjeringen sprakk på EØS-spørsmålet i 1990. Fra 1993 til 1997 var Sollie nestleder i Stortingets familie-, kultur- og administrasjonskomité.Det var Sollie som lanserte ideen om kontantstøtte til småbarnsforeldre. Det gjorde hun først da Stortinget behandlet Brundtland-regjeringens barnehagemelding i 1988. Som familieminister fikk Sollie kontantstøtten med i Syse-regjeringens forslag til statsbudsjett for 1991. Da regjeringen gikk av, utvidet Stortinget i stedet fødselspermisjonen. Det var først etter dannelsen av sentrumsregjeringen at kontantstøtten kunne realiseres i 1998.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Solveig Sollie hos Stortinget 
(no) Solveig Sollie hos Norsk senter for forskningsdata
Børre Rønningen

Børre Rønningen (født 11. mai 1949 i Vikna, Nord-Trøndelag) er en norsk politiker (SV/Ap). Han var innvalgt på Stortinget for SV fra Telemark 1989-1997.
Rønningen var ordfører (Ap) i Vinje 1999–2003.


== Stortingskomitéer ==
1993–1997 nestleder i Kommunalkomitéen
1989–1993 sekretær i Kontrollkomitéen
1989–1993 sekretær i Kommunal- og miljøvernkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Børre Rønningen hos Stortinget 
(no) Børre Rønningen hos Norsk senter for forskningsdata