jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mandarinand

Mandarinand (Aix galericulata) er én av to arter i slekten Aix, som er skogender (Cairinini) som inngår i underfamilien ender (Anatinae) i andefamilien (Anatinae). Arten nærmeste slektning er brudeand (A. sponsa). Mandarinand er monotypisk. Arten opptrer naturlig i Fjerne østen (inkludert Japan), men den har blitt spredt til mange andre steder i verden gjennom import og rømninger.


== Biologi ==

Mandarinand er en art med sterk kjønnsdimorfisme, i det hannens fjærdrakt i hekketiden er langt mer praktfull enn hunnens. Hannen er dessuten noe større enn hunnen. Når hekketiden er på hell myter hannen og får såkalt eklipsedrakt. Arten måler cirka 41–51 cm og har et vingespenn på omkring 68–74 cm. Hunnen veier cirka 428–608 g, hannen cirka 571–693 g.Flukten er rettlinjet og hurtig. Den foretrekker småvann med trær langs bredden, hvor den bygger reir i huller i trærne. Mandarinanden finner føde helst på land. Den er kvikk og aggressiv i kampen om føden på foringssteder.
Arten hekker naturlig i Øst-Asia og overvintrer i Sørøst-Asia, men den har blitt introdusert mange steder i verden, og introduserte fugler har også spredt seg til Norge.


== Inndeling ==
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.

Anseriformes, andefugler
Anatidae, andefamilien
Dendrocygninae, plystreender
Oxyurinae, skarvender
Anserinae, svaner og gjess
Anatinae, ender
Mergini, fiskender
Tadornini, gravender og gravgjess
Cairinini, skogender (11 arter)
Plectropterus (monotypisk)
Cairina (monotypisk)
Sarkidiornis (2 arter)
Nettapus (3 arter)
Callonetta (monotypisk)
Aix (2 arter)
A. sponsa, brudeand (monotypisk)
A. galericulata, mandarinand
Chenonetta (monotypisk)
Hymenolaimini (monotypisk)
Merganettini (monotypisk)
Aythyini, dykkender
Anatini, grasenderNoteAix blir av og til betraktet som incertae sedis; en nylig fylogenetisk studie fant at slekten var søster til Cairina, men spørsmålet regnes ikke som endelig avklart.


== Jakt ==
I Norge kunne mandarinand jaktes i hele landet i perioden 21. august til 23. desember. Dette gjelder til og med 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mandarinand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Mandarinand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Mandarinand hos Artsdatabanken 
(sv) Mandarinand hos Dyntaxa 
(en) Mandarinand hos Fauna Europaea 
(en) Mandarinand hos Fossilworks 
(en) Mandarinand hos ITIS 
(en) Mandarinand hos NCBI 
(en) Kategori:Aix galericulata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Aix galericulata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aix galericulata – detaljert informasjon på Wikispecies
Brunnakke

Brunnakke eller pipand (Mareca penelope) er en våtmarkstilknyttet fugleart som tilhører andefamilien. Arten er ei mellomstor gressand som hekker i det nordlige Nord-Europa og det nordlige Asia, men trekker sørover til det sørlige Europa, Afrika og det sørlige Asia om vinteren.


== Utseende ==
En voksen brunnakke blir fra  0,4-1,1 kg og ca. 46 cm lang. Hodet er brunt og nebbet kort. Brunnakken har bratt panne, som gjør at hodet blir rundt. Begge kjønn har et grønt vingespenn. På framsiden av vingen har hannen et hvitt felt, dette er mer flekkete hos hunnen. Under flukt støter anden ut en fløytende lyd som har gitt den tilnavnet pipand.
Arten livnærer seg av både plantekost og akvatiske insekter.


== Jakt i Norge ==
Brunnakke kan jaktes på i perioden 10. september til 23. desember fra svenskegrensen til og med Vest-Agder fylke på fjord og hav mens resten av landet er det jakt i perioden fra 21. august til 23. desember til og med 2016.


== Billedgalleri ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Brunnakke – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Brunnakke i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Brunnakke hos Artsdatabanken 
(sv) Brunnakke hos Dyntaxa 
(en) Brunnakke hos Fossilworks 
(en) Brunnakke hos NCBI 
(en) Kategori:Mareca penelope – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Mareca penelope – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mareca penelope – detaljert informasjon på Wikispecies
Amerikablesand

Amerikablesand (vitenskapelig navn Anas americana) er en fugl i andefamilien.


== Eksterne lenker ==
(en) Amerikablesand i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Amerikablesand hos Dyntaxa 
(en) Amerikablesand hos Fossilworks 
(en) Amerikablesand hos ITIS 
(en) Amerikablesand hos NCBI 
(en) Kategori:Mareca americana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Mareca americana – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mareca americana – detaljert informasjon på Wikispecies
Snadderand

Snadderand (Mareca strepera) er en fugl i andefamilien. Det finnes to kjente underarter av snadderand, A. s. strepera og utdødde A s. couesi.


== Beskrivelse ==

Snadderanda er 46-56 cm lang og et vingespenn på 78-90 cm. Hannen er litt større enn hunnen siden den veier ca 990 g og hunnen veier ca 850 g. I hekkeperioden er hannen grå med en svart bakende, lyst kastanjefargede vinger og hvitt vingespeil. Nebbet og føttene er oransje. I vinterdrakten ser hannene ut som hunnene. De er brunspraglete og kan minne om en stokkand hunn. 


== Utbredelse ==
Snadderanda hekker i nordre deler av Europa, Asia og Nord-Amerika. Den lever i våtmarksområder som sjøer på stepper og prærier, myr og lignende. 
Arten er rødlistet i Norsk rødliste for arter, til Nær truet (NT). Kategorien skulle egentlig vært Sårbar (VU) hvis man bare så på Norge, men så ble den satt ned et trinn til NT fordi det går bra med arten i nabolandene - og man anser at arten vil kunne innvandre derfra hvis den blir borte hos oss.


== Atferd ==

Redet bygges på land, et stykke fra vann. Den er en gressand, noe som tilsier at de spiser gress og andre planter, men ungene spiser insekter, noe som også hannen kan gjøre i hekkeperioden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gadwall i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Gadwall hos Dyntaxa 
(en) Gadwall hos Fossilworks 
(en) Gadwall hos NCBI 
(en) Kategori:Mareca strepera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Mareca strepera – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mareca strepera – detaljert informasjon på Wikispecies
Gulnebblire

Gulnebblire (Calonectris diomedea) er en stormfugl. Den hekker på bratte skrenter i Middelhavet og på klipper i Atlanterhavet. De nordligste hekkeplassene ligger på Berlengaøyene utenfor Portugal, sør for 40°. På sensommeren oppløses koloniene og fuglene flyr mot vest og nordover så langt som til Sør-Irland. De fleste gulnebblirene overvintrer i Sør-Atlanteren, men noen overvintrer også i Nord-Atlanteren.


== Kilder ==
Calonectris diomedea i Avibase (en)


== Eksterne lenker ==
(en) gulnebblire – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) gulnebblire i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gulnebblire hos Artsdatabanken 
(sv) gulnebblire hos Dyntaxa 
(en) gulnebblire hos Fauna Europaea 
(en) gulnebblire hos Fossilworks 
(en) gulnebblire hos ITIS 
(en) gulnebblire hos NCBI 
(en) Kategori:Calonectris diomedea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Calonectris diomedea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Calonectris diomedea – detaljert informasjon på Wikispecies
Japanstormsvale

Japanstormsvale (vitenskapelig navn Oceanodroma monorhis) er en stormsvale. 


== Underarter og utbredelse ==
Det er ikke beskrevet noen underarter av japanstormsvale. Utbredelseområdet er det nordlige Indiahavet og det nordvestlige Stillehavet fra Den arabiske halvøyen til Vladivostok.


== Kjennetegn ==
Dette er en liten fugl, 18-21 cm i lengde med en 45-48 cm vingespenn, men større enn havsvale, Hydrobates pelagicus. Japanstormsvalen er hovedsakelig mørk brun i alle fjørdrakter, og har en flagrende flukt, «vandrer» på havoverflaten mens den plukker opp plankton. I motsetning til havsvalen, følger den ikke skip.


== Hekking ==
Japanstormsvaler hekker på øyer i nordvestre Stillehavet utenfor Kina, Japan og Korea. Hekkekoloniene ligger nær havet, reirplasser ligger i steinsprekker og de legger et enslig, hvitt egg. Utenom hekkesesongen lever de til havs, i Indiahavet og Arabiahavet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oceanodroma monorhis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Oceanodroma monorhis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Oceanodroma monorhis hos Fauna Europaea 
(en) Oceanodroma monorhis hos Fossilworks 
(en) Oceanodroma monorhis hos ITIS 
(en) Oceanodroma monorhis hos NCBI 
(en) Kategori:Oceanodroma monorhis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Oceanodroma monorhis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Oceanodroma monorhis (ID 80DE86705CC16A9A). Avibase. Hentet ut 25. november 2015.
Oceanodroma monorhis (TSN 174642). Integrated Taxonomic Information System. Hentet ut 25. november 2015.
Birdlife International (2015) Species Factsheet: Hydrobates monorhis. Besøkt 2015-11-25.
IBC - The Internet Bird Collection: Oceanodroma monorhis. Besøkt 2015-11-25.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood. 2015. The eBird/Clements checklist of birds of the world: v2015. Besøkt 2015-11-25.
Japanstormsvale fotogalleri VIREO. Besøkt 2015-11-25.
www.xeno-canto.org: Fuglesanger fra hele verden: Oceanodroma monorhis. Besøkt 2015-11-25.
Amerikakrikkand

Amerikakrikkand (vitenskapelig navn Anas carolinensis) er en fugl i andefamilien.


== Foretrukket habitat ==
Amerikakrikkand bebor innsjøer, myrer, dammer og grunne vannstrømmer med tett fremvoksende og akvatisk vegetasjon. De foretrekker grunne vann og små dammer under paringssesongen. Anden hviler gjerne i gjørmeområder eller på stubber, eller sitter på lave, døde trær. 
Disse ender hekker i fordypninger på tørr grunn, og redet ligger oftest ved foten av busker, under en stokk eller i tett gress. Redene deres er vanligvis 6–91 meter fra vann, og de unngår treløse eller børsteløse leveområder. Amerikakrikkanden vintrer i både ferskvanns- eller brakkvannsmyrer, dammer, bekker, og elvemunninger. Siden de er mindre fugler, pleier de å holde seg i vann uten nevneverdig strømning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) amerikakrikkand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) amerikakrikkand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) amerikakrikkand hos Artsdatabanken 
(sv) amerikakrikkand hos Dyntaxa 
(en) amerikakrikkand hos Fauna Europaea 
(en) amerikakrikkand hos Fossilworks 
(en) amerikakrikkand hos ITIS 
(en) amerikakrikkand hos NCBI 
(en) Kategori:Anas carolinensis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Anas carolinensis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anas carolinensis – detaljert informasjon på Wikispecies The Nature Conservancy: Green-winged teal
Green-winged Teal – Cornell Lab of Ornithology
Green-winged Teal – eNature.com
Green-winged Teal – South Dakota Birds
Green-winged Teal – USGS Patuxent Bird Identification InfoCenter
Massachusetts Breeding Bird Atlas
An article about hybrid Common × Green-winged Teal
Rødfotand

Rødfotand (vitenskapelig navn Anas rubripes) er en fugl i andefamilien.


== Eksterne lenker ==
(en) rødfotand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) rødfotand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) rødfotand hos Artsdatabanken 
(sv) rødfotand hos Dyntaxa 
(en) rødfotand hos Fauna Europaea 
(en) rødfotand hos Fossilworks 
(en) rødfotand hos ITIS 
(en) rødfotand hos NCBI 
(en) Kategori:Anas rubripes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Anas rubripes – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anas rubripes – detaljert informasjon på Wikispecies
Stjertand

Stjertand (Anas acuta) er en fugl i andefamilien. Stjertand opptrer årlig, men svært fåtallig, på Svalbard, hovedsakelig på Bjørnøya og vest på Spitsbergen (Bangjord et al. 2015). Arten er observert reproduserende på Svalbard, men er ikke betraktet å ha "etablert reproduserende" bestand. 


== Rødlistevurdering ==
Arten gjør trolig hekkeforsøk årlig i tilknytning til næringsrike ferskvann. Stjertanda er funnet hekkende på Bjørnøya, i Adventdalen og i Ny-Ålesund (Bangjord et al. 2015). 
Stjertand (Anas acuta) vurderes i 2021 som ikke egnet (NA) for rødlisting fordi arten ikke har etablert hekkebestand på Svalbard (dvs. mer enn 20 reproduserende individer i minst 10 år).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) stjertand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) stjertand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) stjertand hos Artsdatabanken 
(sv) stjertand hos Dyntaxa 
(en) stjertand hos Fauna Europaea 
(en) stjertand hos Fossilworks 
(en) stjertand hos ITIS 
(en) stjertand hos NCBI 
(en) Kategori:Anas acuta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Anas acuta – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anas acuta – detaljert informasjon på Wikispecies
Blåvingeand

Blåvingeand (vitenskapelig navn Anas discors) er en fugl i andefamilien.


== Kilder ==
Blue-winged teal i Avibase (en)


== Eksterne lenker ==
(en) Blue-winged Teal – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Blue-winged Teal i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Blue-winged Teal hos Dyntaxa 
(en) Blue-winged Teal hos Fossilworks 
(en) Blue-winged Teal hos NCBI 
(en) Kategori:Spatula discors – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Spatula discors – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Spatula discors – detaljert informasjon på Wikispecies
Knekkand

Knekkand (Spatula querquedula) er en monotypisk art i andefamilien og tilhører der gruppen med grasender (Anatini). Arten regnes som sterkt truet i norsk rødliste 2021.


== Biologi ==

Knekkand måler normalt cirka 37–41 cm. Hannen blir omkring 260–520 g tung, mens hunnen gjerne varierer litt mer i vekt og veier cirka 240–585 g. Vingespennet utgjør normalt cirka 58–69 cm.Arten finnes i store deler av Europa, inkludert i det sørlige Skandinavia, og den tempererte delen av Asia. Arten hekker for det meste i våtmarksområder og innsjøer i innlandet, der det vokser rikelig med vegetasjon. I Europa opp til høyder omkring 1 200 moh, i Etiopia til høyder omkring 2 600 moh.Knekkandas høsttrekk starter allerede i juli/august. Fuglene overvintrer i kystnære myrområder og laguner med fersk- eller brakkvann i Afrika, spesielt i Tsjad, Mali og Niger.Arten er rødlistet i Norsk rødliste for arter og regnes som sterkt truet (EN). Arten kunne blitt regnet som kritisk truet (CR) hvis man bare la Norge til grunn for vurderingen, men det går bra med arten i andre land og man anser at den vil kunne innvandre fra nabolandene hvis den blir borte her.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Knekkand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Knekkand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Knekkand hos Artsdatabanken 
(sv) Knekkand hos Dyntaxa 
(en) Knekkand hos Fossilworks 
(en) Knekkand hos NCBI 
(en) Kategori:Spatula querquedula – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Spatula querquedula – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Spatula querquedula – detaljert informasjon på Wikispecies
Skjeand

Skjeand eller skeiand (Spatula clypeata) er en fugl i andefamilien. Den er om lag 50 cm lang. Hunnfuglen er brunspraglete, mens hannen har kritthvitt bryst, mørkegrønt hode og rødbrun buk. Begge fuglene virker framtunge i vatnet og nebbet peker ofte nedover. 


== Utbredelse ==
I Sør-Norge er det få eksemplar av disse fuglene, og de opptrer sporadisk i Nord-Norge. Tallet på observasjoner øker. Skjeendene hekker få om gangen ved grunne innsjøer med rik vegetasjon rundt Oslofjorden og fra Møre til Helgeland. Skjeendene er trekkfugler som kommer i april og som trekker sørover i september-oktober. De overvintrar i Vest-Europa og Nord-Afrika.
Arten er rødlistet i Norsk rødliste for arter, til Sårbar (VU). Kategorien skulle egentlig vært Sterkt truet (EN) hvis man bare så på Norge, men så ble den satt ned et trinn til VU fordi det går bra med arten i nabolandene - og man anser at arten vil kunne innvandre fra Sverige hvis den blir borte hos oss.


== Reiret ==
Reiret blir gjemt i vegetasjonen nær vatn og er bygget av gras og dun. Skjeanda legger 8-10 gulhvite egg i april-juni. Hunnen ruger i 23-25 dager og ungene er flygedyktige etter 40-45 dager. Skjeanda eter små krepsdyr og bløtdyr.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Skjeand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Skjeand i Encyclopedia of Life 
(en) Skjeand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Skjeand hos Artsdatabanken 
(sv) Skjeand hos Dyntaxa 
(en) Skjeand hos Fossilworks 
(en) Skjeand hos NCBI 
(en) Kategori:Spatula clypeata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Spatula clypeata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Spatula clypeata – detaljert informasjon på Wikispecies
Rødhodeand

Rødhodeand (Netta rufina) er en stor dykkand.


== Utseende ==

Selv om rødhodeanda tilhører dykkendene, ligner den mer på gressendene i størrelse. Den er om lag så stor som en stokkand.
Andriken er lett gjenkjennelig, spesielt i praktdrakt.  Han har et avrundet, oransje hode med oppreiste issefjær og steil panne, rødt nebb, sort bryst, hvite flanker, brun rygg og sort hale.
Hunnen er hovedsakelig lys brun, med mørkere rygg og isse, lysere kinn og hals. Hunnen har grått nebb.
I eklipsedrakt (vinterdrakt) minner hannen mer om hunnen, men hannens røde nebbfargen gjør det likevel enkelt å skille den fra hunnfuglen.


== Atferd ==
Rødhodeanda spiser for det meste vannplanter.  Den dykker ikke så mye som andre dykkender, men beiter heller fra overflata.  Den er en sosial fugl og opptrer gjerne i flokk sammen med taffeland.
Reiret gjemmes i tett vegetasjon nær vannet. Hunnen legger mellom 6 og 12 lysegrønne egg som ruges i 26–28 døgn. Ungene er flygedyktige etter ca. 7 uker.


== Lyd ==
Alle voksne rødhodeender lager bjeffende lyder. Hannen har i tillegg en egen lyd for å lokke til seg hunnfugler; lokkelyden er et tje-tjoo som kan minne om et nys.


== Eksterne lenker ==
(en) rødhodeand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) rødhodeand i Encyclopedia of Life 
(en) rødhodeand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) rødhodeand hos Artsdatabanken 
(sv) rødhodeand hos Dyntaxa 
(en) rødhodeand hos Fauna Europaea 
(en) rødhodeand hos Fossilworks 
(en) rødhodeand hos ITIS 
(en) rødhodeand hos NCBI 
(en) Kategori:Netta rufina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Netta rufina – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Taffeland

Taffeland (vitenskapelig navn Aythya ferina) er en fugl i andefamilien.


== Eksterne lenker ==
(en) taffeland – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) taffeland i Encyclopedia of Life 
(en) taffeland i Global Biodiversity Information Facility 
(no) taffeland hos Artsdatabanken 
(sv) taffeland hos Dyntaxa 
(en) taffeland hos Fauna Europaea 
(en) taffeland hos Fossilworks 
(en) taffeland hos ITIS 
(en) taffeland hos NCBI 
(en) Kategori:Aythya ferina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Aythya ferina – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Ringand

Ringand (vitenskapelig navn Aythya collaris) er en fugl i andefamilien.


== Eksterne lenker ==
(en) Ringand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Ringand i Encyclopedia of Life 
(en) Ringand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Ringand hos Artsdatabanken 
(sv) Ringand hos Dyntaxa 
(en) Ringand hos Fauna Europaea 
(en) Ringand hos Fossilworks 
(en) Ringand hos ITIS 
(en) Ringand hos NCBI 
(en) Kategori:Aythya collaris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Aythya collaris – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Hvitøyeand

Hvitøyeand (vitenskapelig navn Aythya nyroca) er en fugl i andefamilien.


== Eksterne lenker ==
(en) hvitøyeand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) hvitøyeand i Encyclopedia of Life 
(en) hvitøyeand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvitøyeand hos Artsdatabanken 
(sv) hvitøyeand hos Dyntaxa 
(en) hvitøyeand hos Fauna Europaea 
(en) hvitøyeand hos Fossilworks 
(en) hvitøyeand hos ITIS 
(en) hvitøyeand hos NCBI 
(en) Kategori:Aythya nyroca – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Aythya nyroca – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Toppand

Toppand (Aythya fuligula) er en dykkand i andefamilien.


== Beskrivelse ==
Toppanda er en forholdsvis liten and, lengde 40–45 cm lang, med vingespenn 65–75 cm.  I praktdrakt er hannen svart med hvite
flanker og buk, og med en lang fjærtopp som henger fra toppen av hodet og ned i nakken, som også gir arten sitt navn.  Hodet er purpurskimrende.
Hunnen er brun, fra mellombrun til mørk brun, med noe lysere sider.
Hunnen har også fjærtopp, men den er adskillig mindre enn andrikens, og ikke alltid lett å se.
Begge kjønn har lysegrått nebb med sort spiss og iøynefallende gule øyne.
I eklipsedrakt er hannen mørk brun, med lysebrune sider og mindre fremtredende fjærtopp.  Han ligner da mer på hunnen, men er mørkere brun og har lysere sider.


== Lyd ==
Hannen lokker på hunnen med et fløytende giuu-giuu.  Hunnen gir gjerne fra seg et snerrende karr-karr, også i flukten.


== Atferd ==
Toppanda hekker i kolonier, gjerne blant måker eller terner.
Reiret legges da i åpent lende.  Ellers gjemmes reiret godt i tett vegetasjon.  Hunnen legger fra seks til 12 egg som ruges av hunnen i 23 til 25 dager. Hannene forlater hunnene når eggene er lagt.
Ungene er flyvedyktige etter ca. 7 uker.
Toppanda lever av bløtdyr, små krepsdyr, insekter og vannplanter som den finner ved å dykke under vann.


== Jakt ==
I Norge kan toppand jaktes på i hele landet i perioden 10. september til 23. desember gjelder til og med 2016.Vær obs på at toppand kan forveksles med bergand, men toppand hannen er mindre og mangler de svarte og hvite stripene/prikkene på ryggen. Toppandhunnen er mørkere i hodet enn bergandhunnen, som er hvit rundt nebbrota.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) toppand – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) toppand i Encyclopedia of Life 
(en) toppand i Global Biodiversity Information Facility 
(no) toppand hos Artsdatabanken 
(sv) toppand hos Dyntaxa 
(en) toppand hos Fauna Europaea 
(en) toppand hos Fossilworks 
(en) toppand hos ITIS 
(en) toppand hos NCBI 
(en) Kategori:Aythya fuligula – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Aythya fuligula – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons