jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Norsk Allkunnebok

Norsk allkunnebok er et nynorsk leksikon som ble utgitt i ti bind, i tillegg til et atlas (bind 10), på Fonna Forlag i tiden 1948–1966. Da første bind kom ut i 1948 var 235 personer involvert i produksjon av innhold. Artiklene ble signert og det var noe nytt i et norsk leksikon. Allkunneboka fokuserte på forhold i Norge. Det er det eneste større leksikon på nynorsk. Leksikonet inneholder mye statistiske detaljer særlig om primærnæringene. En del av stoffet finnes ikke andre steder og er verdi for ettertiden, mens andre deler er utdatert. Tema utenfor Norge er knapt behandlet. Fotografiene er i sort-hvitt.Redaktør for verket var Arnulv Sudmann. I redaksjonen ellers satt Agnes Børnes, Ragna Sæfland, Peder Galdal, Sivert Langholm, Kåre Tveito, Ragnar Øvrelid og Jostein Øvrelid.
Et sakkyndig råd besto av professor Sigvald Hasund, rektor Severin Eskeland, direktør Elias Berdal og ingeniør G.A. Frøholm.Økonomiske vanskeligheter hos forlaget gjorde at verket måtte avkortes i forhold til de opprinnelige planene. De to siste bindene dekker derfor en uforholdsmessig stor del av alfabetet, som en «snarvei til målet».


== Referanser ==
Levomepromazin

Levomepromazin er et legemiddel som brukes ved psykiatrisk sykdom. Det går under betegnelsen høydoseneuroleptikum, noe som tidligere var en mye brukt medikamentgruppe ved psykotiske sykdommer. På grunn av bivirkningsprofil har man i hovedsak gått over til nyere antipsykotika i behandling av psykose. Preparatet er dog fortsatt i utstrakt bruk ved legevakt, i eldrepleie, som sovemedisin, og i behandling av opiatavhengige.
Levomepromazin har i tillegg til antipsykotisk effekt en sterk uspesifikk sedativ virkning og en sterk smertelindrende effekt. Det brukes derfor også som ikke-vanedannende beroligende medisin ved angst og urotilstander, samt for å lindre smerter. 
For isjiaspasienter har middelet flere hensiktsmessige effekter. Den sedative(beroligende) virkningen virker også muskelavslappende. Kombinasjon med andre smertestillende midler som ibuprofen (Ibux ) og paracetamol (Paracet, Pinex, Panodil) gir god smertestillende effekt.
Bivirkninger forekommer hyppig ved høydosebruk, særlig ekstrapyramidale bivirkninger.
Ved de doser som brukes mot smerter og angst ser man i hovedsak sedasjon, tretthet, apati, engstelse, endringer i stemningsleie, blodtrykksfall, munntørrhet, forstoppelse, vannlatingsbesvær og lignende.
Vektøkning er vanlig ved langtidsbruk.
Preparatet markedsføres som Nozinan i Norge.


== Litteratur ==
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Moore, P. K. (2003). Pharmacology (5 utg.). Edinburgh New York: Elsevier Limited. ISBN 0-443-07145-4. 
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Flower, R. J.; Henderson, G. (2012). Rang and Dale's pharmacology (7 utg.). Edinburgh New York: Elsevier/Churchill Livingstone. ISBN 978-0-7020-3471-8.
Norsk Forbund for Utviklingshemmede

Norsk Forbund for Utviklingshemmede (NFU) er en interesseorganisasjon for personer med utviklingshemming. NFU ble stiftet i 1967. 
NFU er en pådriver for å bedre levekårene for mennesker med utviklingshemming, høringsinstans i alle saker som berører mennesker med utviklingshemming. NFU driver også bistandsarbeid i Afrika, Asia og Øst-Europa.
NFU har omtrent 8.000 medlemmer, fordelt på 19 fylkeslag og 240 lokallag.  


== NFU er medlem av ==
Samarbeidsforumet av Funksjonshemmede Organisasjoner, SAFO
Atlas-alliansen
Nordisk Samarbeids Råd, NSR
Inclution International


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
NSF

NSF er en forkortelse med en rekke betydninger:

Fag-/yrkesorganisasjonerNorsk Sangerforbund
Norsk Sjømannsforbund
Norsk Sykepleierforbund
Norsk statistisk forening
Norsk statsvitenskapelig forening
Norske Siviløkonomers Forening, nå SiviløkonomeneSportsforbundNorges Seilforbund
Norges Sjakkforbund
Norges Skiforbund
Norges Skytterforbund
Norges Skøyteforbund
Norges Styrkeløftforbund
Norges SykkelforbundHobbyforbundNorsk Scrabbleforbund
Norsk Slektshistorisk Forening
Norges speiderforbund
Norsk Speidergutt-ForbundI USANational Science FoundationAnnetNorges Skogeierforbund
Norsk Standariseringsforbund
Norsk Syndikalistisk Føderasjon
Forskerforbundet

Forskerforbundet (tidligere Norsk forskerforbund) er en norsk fag- og interesseorganisasjon for kunnskapsarbeidere: ansatte innen forskning, høyere utdanning og kunnskapsformidling. Forskerforbundet har over 24 000 medlemmer. Medlemmene er ansatt i vitenskapelige, administrative og bibliotekfaglige stillinger ved universiteter, høgskoler, forskningsinstitutter, museer, arkiver, helseforetak og i offentlig forvaltning. Forskerforbundet har også mer enn 1 000 studentmedlemmer.
Forskerforbundet har som formål å arbeide for høyere lønn og bedre arbeidsvilkår for medlemmene, og å ivareta medlemmenes interesser i forsknings- og utdanningspolitiske spørsmål.
Forskerforbundet er tilsluttet Unio, som ble stiftet 1. juli 2005. Forbundet var tidligere tilsluttet Akademikerne, men meldte seg ut i 2005 sammen med Presteforeningen grunnet uenighet knyttet til lønnspolitikk, arbeidsvilkår og offentlig forvaltning.Forskerforbundet er også medlem i Education International, i Studentenes og Akademikernes Internasjonale Hjelpefond (SAIH) og Scholars at Risk (SAR) Norway.
Forskerforbundets engelske navn er Norwegian Association of Researchers (NAR). Forskerforbundets nordsamiske navn er Dutkiidsearvi.
Forskerforbundet utgir fagbladet Forskerforum, som kommer med ti årlige utgaver.
Professor Petter Aaslestad ble i 2012 valgt til leder av Forskerforbundet. Han overtok etter Bjarne Hodne som ledet Forskerforbundet i perioden 2006-2012. Aaslestad ble høsten 2015 gjenvalgt for en ny treårsperiode, og var leder i seks år (2013-2018).
Høsten 2018 ble biologen Guro Elisabeth Lind valgt til leder av Forskerforbundet for perioden 2019-2021. Hun er den andre kvinnelige lederen gjennom tidene og den første på 35 år. Lind (f. 1977) er gruppeleder ved Institutt for kreftforskning, Oslo universitetssykehus og har en bistilling som professor II ved Institutt for biovitenskap ved Universitetet i Oslo. Høsten 2021 ble hun gjenvalgt som leder for perioden 2022-2024.Kristian V. E. Mollestad er nestleder i perioden 2022 til 2024, styremedlemmer er Ann Cecilie Bergene (NIFU), Kristin Lofthus Hope (Høgskulen på Vestlandet), Belinda Eikås Skjøstad (UiO), Tord Mjøsund Talmo (NTNU), Hugues Verdure (UiT Norges arktiske universitet), og varamedlemmer Tony Burner (USN), Bente Ovedie Skogvang (Høgskolen i Innlandet) og Brynjar Kulset (Nasjonalbiblioteket).
Birgitte Olafsen er generalsekretær. Hun overtok etter Hilde Gunn Avløyp 10. desember 2021.Hilde Gunn Avløyp overtok etter Sigrid Lem 1. august 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskerforbundet
Forskerforum
Nødhjelp

Nødhjelp er hjelp i en nødsituasjon hvor det er personskade. Nødhjelp utføres for det meste av hjelpekorps eller redningtjenesten; spesielt har brannvesenet en viktig rolle. Hjelpen kan og bør også utføres av vanlige folk som ankommer ulykkessted før redningspersonell. Hvordan de eller den som først kommer til et ulykkessted handler, kan ofte avgjøre forskjellen på liv og død.
Nødhjelp omfatter også større innsaster og aksjoner ved regionale og internasjonale kriser.


== Se også ==
Førstehjelp
Redningstjeneste
U-hjelp (utviklingshjelp, bistand)


== Eksterne lenker ==
FN-sambandet: Temasider om humanitært arbeid
Vinter-OL 1984

Vinter-OL 1984 var de 14. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 7. til 19. februar 1984 i Sarajevo i daværende Jugoslavia (nå Bosnia-Hercegovina). Øst-Tyskland ble beste nasjon med hele ni gullmedaljer. Norge fikk denne gangen tre gullmedaljer: De norske langrennskvinnene tok gull på 4 x 5 km stafett, Tom Sandberg vant kombinert og Eirik Kvalfoss vant 10 km skiskyting. Han fikk også sølv på skiskytterstafetten og bronse på 20 km. 


== Valg av vertsby ==
Sarajevo ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 80. sesjon i Athen i Hellas 18. mai 1978.


== Resultater ==


== Medaljestatistikk ==


== Deltakelse ==


=== Deltakerland ===


== Program ==


== Se også ==
Liste over mestvinnende vinterolympiere
Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
Liste over personer som har tent den olympiske ild


== Referanser ==


== Kilder ==
(en) IOKs side om Vinter-OL 1984
Per Jorsett: 100 år med olympiske leker, 1996, ISBN 82-590-1681-8 (norsk flaggbærer)


== Litteratur ==
Sarajevo 1984: den offisielle boken om vinterolympiaden i Sarajevo. Esbo: Tilgmann. 1984. ISBN 9519587748.  [Tilgang for norske IP-adresser]


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) 1984 Winter Olympics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vinter-OL 2002

Vinter-OL 2002 var de 19. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 8. til 24. februar 2002 i Salt Lake City i Utah i USA. Norge ble beste nasjon for første gang siden Vinter-OL 1968 i Grenoble, men først etter at dopingtatte Johann Mühlegg hadde blitt fratatt sine tre gullmedaljer. Norge endte opp med tretten gull-, fem sølv- og syv bronsemedaljer.


== Valg av vertsby ==
Salt Lake City ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 104. sesjon i Budapest i Ungarn 16. juni 1995. IOKs evalueringskomité valgte ut fire søkerbyer til den avgjørende avstemningen.


== Resultater ==

 Aking
 Alpint
 Bobsleigh
 Curling
 Freestyle
 Hurtigløp på skøyter
 Ishockey
 Kortbaneløp på skøyter
 Kunstløp
Nordiske grener
 Kombinert
 Langrenn
 Skihopping
 Skeleton
 Skiskyting
 Snøbrett


== Medaljestatistikk ==

     Vertsnasjon


== Deltakelse ==


=== Deltakerland ===
Totalt 77 nasjoner deltok i lekene. Antall deltakere per nasjon i parentes

 Andorra (3)
 Argentina (11)
 Armenia (9)
 Aserbajdsjan (4)
 Australia (27)
 Belarus (64)
 Belgia (6)
 Bermuda (1)
 Bosnia-Hercegovina (2)
 Brasil (10)
 Bulgaria (23)
 Canada (150)
 Chile (6)
 Costa Rica (1)
 Danmark (11)
 Estland (17)
 Fiji (1)
 Finland (98)
 Frankrike (114)
 Georgia (4)
 Hellas (10)
 Hongkong (2)
 India (1)
 Irland (6)
 Island (6)
 Israel (5)
 Italia (112)
 Jamaica (2)
 Japan (103)
 De amerikanske Jomfruøyer (8)
 Jugoslavia (6)
 Kamerun (1)
 Kasakhstan (50)
 Kenya (1)
 Kina (66)
 Kinesisk Taipei (6)
 Kirgisistan (2)
 Kroatia (14)
 Kypros (1)
 Latvia (47)
 Libanon (2)
 Liechtenstein (8)
 Litauen (8)
 Nord-Makedonia (2)
 Mexico (3)
 Moldova (5)
 Monaco (5)
 Mongolia (4)
 Nederland (27)
 Nepal (1)
 New Zealand (10)
 Norge (77)
 Polen (27)
 Puerto Rico (2)
 Romania (21)
 Russland (151)
 San Marino (1)
 Slovakia (49)
 Slovenia (40)
 Spania (7)
 Storbritannia (49)
 Sveits (110)
 Sverige (102)
 Sør-Afrika (1)
 Sør-Korea (48)
 Tadsjikistan (1)
 Thailand (1)
 Trinidad og Tobago (2)
 Tsjekkia (76)
 Tyrkia (3)
 Tyskland (157)
 Ukraina (68)
 Ungarn (25)
 USA (202) (Vertsnasjon)
 Usbekistan (6)
 Venezuela (4)
 Østerrike (90)


== Program ==


== Se også ==
Liste over mestvinnende vinterolympiere
Liste over norske mestvinnende vinterolympiere
Liste over personer som har tent den olympiske ild


== Referanser ==


== Kilder ==
(en) IOKs side om Vinter-OL 2002
(no) NRK.no – Torino 2006 – Norske flaggbærere (norsk flaggbærer)
Oppfinnelse

Oppfinnelser er materielle konstruksjoner og teknologi som finner nye og nyttige anvendelser. Oppfinnelser omfatter prosessen fra idé til produksjon av noe nytt som ikke tidligere har eksistert, i alle fall ikke i den kombinasjonen eller tilpasningen, for eksempel hjul, glass og glidelås, mens oppdagelser omfatter avsløringen av det som fins, men likevel var ukjent, for eksempel nye landområder, naturlover og røntgenstråler. Personer som finner opp oppfinnelser kalles oppfinnere.


== Se også ==
Innovasjon
Kreativitet
Oppfinner
Teknikk
Teknologi
Ordklasse

Ordklasser er grupper som ordene i et språk deles inn i, i henhold til deres form (morfologi) eller funksjon (syntaks) i setningen. Ordklasseinndelinga har sitt opphav i latinsk grammatikk.
Det greske verket Tekhne grammatike, som tilskrives Dionysios Thrax (100-tallet f.Kr.), grupperer ordene i åtte kategorier.


== Ordklasser i norsk ==
Norsk referansegrammatikk opererer med følgende ordklasser:

Substantiv – navn på steder, personer, ting og fenomener
Adjektiv – beskriver substantiv
Pronomen  – settes i stedet for et substantiv
Determinativ  – bestemmer substantivet nærmere
Verb – navn på en handling
Adverb  – beskriver/modifiserer verb, adjektiv eller andre adverb
Preposisjon – forteller hvor verbet/substantivet befinner seg i forhold til et annet verb/substantiv i både tid og rom
Konjunksjon – binder sammen to og to ord av samme ordklasse eller to helsetninger
Subjunksjon – innleder bisetninger
Interjeksjon – spesielle ord som gir et bilde av lyder som ikke kan skrives, følelser eller meningerTidligere regnet en substantiv, adjektiv, verb, pronomen, artikler, adverb, preposisjoner, konjunksjoner, interjeksjoner, tallord og infinitivsmerket som ordklasser i norsk.
Ove Aunli

Ove Robert Aunli (født 12. mars 1956 i Hemne) er en norsk tidligere langrennsløper som representerte klubbene Kyrksæterøra IL og Strindheim IL.
Ove Aunli tok bronse på 15 km under OL 1980 i Lake Placid, der Thomas Wassberg slo Juha Mieto med et hundredels sekund. I samme mesterskap var Aunli med på det norske stafettlaget som tok sølv på stafetten. Han deltok også i 1984 i Sarajevo, blant annet i stafetten der Norge kom på 4.-plass.
Han deltok på det norske stafettlaget som tok gullmedalje under VM 1982, der Oddvar Brå brakk staven i en uforglemmelig spurtduell.
Under VM 1985 i Seefeld var Aunli Norges sterkeste løper på herresiden, med sølv på 30 km og bronse på 50 km. Han gikk ankeretappen på stafetten og spurtbeseiret Italias Giuseppe Ploner, slik at det ble norsk gull.
Aunli har ytterligere to bronsemedaljer fra VM-stafetter (1978 og 1987). Han vant NM-gull på 30 km i 1985. Aunlis beste sammenlagtplasseringer i verdenscupen er tredjeplass i både 1981 og 1985.
Han deltok i første sesong av Mesternes Mester sammen med sin kone Berit Aunli.


== Verdenscupseire ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ove Aunli på Internet Movie Database 
(de) Ove Aunli – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Ove Aunli – Olympedia 
(en) Ove Aunli – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ove Aunli – FIS (langrenn)
Oleh Blokhin

Oleh Volodymyrovytsj Blokhin (ukrainsk Олег Володимирович Блохін; født 5. november 1952 i Kyiv) er en ukrainsk trener og tidligere fotballspiller (angriper).
Han spilte 432 kamper og scoret 211 mål for Dynamo Kyiv, og på det sovjetiske landslaget scoret han 42 mål på 112 kamper. Han ble hovedtrener for Ukraina i 2003.
I 1975 mottok han Gullballen som den beste europeiske fotballspiller det året.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oleg Blokhin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Oleh Blokhin – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Oleh Blokhin – Olympedia 
(en) Oleh Blokhin – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Oleh Blokhin – FIFA 
(en) Oleh Blokhin – UEFA 
(en) Oleh Blokhin – Transfermarkt 
(en) Oleh Blokhin – Transfermarkt (manager) 
(en) Oleh Blokhin – national-football-teams.com 
(en) Oleh Blokhin – EU-Football.info 
(en) Oleh Blokhin – FBref
Om det tragiske

Om det tragiske var den filosofiske doktorgraden til Peter Wessel Zapffe, og ble første gang utgitt som bok i 1941.
Zapffes seks hundre sider store verk er en redegjørelse for den filosofiske tankegangen som ble grunnlagt i Zapffes essay Den sidste Messias. I «Om det tragiske» skriver han blant annet at det ligger i menneskets natur å spørre etter mening ettersom mennesket er et meningskrevende vesen. Denne søken etter mening er mennesket alene om, fordi vi er i besittelse av et åndsoverskudd. Mennesket har større intellektuell kapasitet enn det naturen krever, og dette overskuddet bruker vi på meningsløse grublerier for å finne mening med tilværelsen. Dette er «det tragiske».


== Referanser ==


== Litteratur ==
Om det tragiske. no#: Pax. 1996. ISBN 8273504379.
Pausefisk

Pausefiskene var uttrykket som ble brukt om akvariet som NRK pleide å sende opptak av mellom programmene før i tiden. I og med at kommersielle kanaler sender reklamesnutter fyller de noe av de samme funksjonene.
Begrepet brukes i dag også om små animasjoner (f.eks Flash-animasjoner) på Internett, som vises mens (den tyngre) hovedsiden lastes til nettleseren.
Liste over norske politiske partier

Et politisk parti er en sammenslutning av personer som har et visst sammenfallende syn i politiske spørsmål og ønsker å øve innflytelse på politiske beslutninger. I et demokrati gjøres dette som oftest ved å stille til valg.
Norge er et konstitusjonelt monarki og et parlamentarisk demokrati. Dette vil si at folket styrer hvilke politiske partier som kan utforme lover og ta politiske beslutninger. Partiene i Norge vokste fram ved innføringen av parlamentarismen.


== Partier på Stortinget 2021-2025 ==


== Sametingspartier ==
Andre partier som er representert på Sametinget i perioden 2021–2025:


== Partier representert i fylkesting ==
I tillegg til stortingspartiene fikk følgende partier innvalgt representanter i ett eller flere fylkesting ved Kommunestyre- og fylkestingsvalget i Norge 2019:


== Partier uten folkevalgt representasjon ==
Partier som stilte til stortingsvalget 2021 uten å oppnå representasjon, og som heller ikke er representert i Sametinget eller fylkesting
Alliansen - Alternativ for Norge
Feministisk initiativ
Helsepartiet
Liberalistene (Lib)
Norges Kommunistiske Parti (NKP)
Piratpartiet
Industri- og Næringspartiet (INP)
Partiet Sentrum
Redd Naturen (Hedmark)
Generasjonspartiet (Akershus og Hordaland)


== Lokale lister ==
Andre lister som fikk innvalgt representanter ved kommunestyrevalget 2019:


== Historiske partier ==
Abort-motstanderne (2005 og 2009)
Arbeidernes kommunistparti (1973–2007)
Arbeiderdemokratene/Radikale Folkeparti (1901–40)
Avholdspartiet (1907–33)
Centrum (1894–1900)
Demokratiske Sosialister (AIK) (1973–1976)
Den Nationale Legion (1928)
Det Liberale Folkepartiet (DLF) (1992–2017)
Det Liberale Folkepartiet (DLF) (1972–1988)
Det liberale parti (1903)
Det Politiske Parti (DPP) (2000–05)
Direktedemokratene (DD)
Fedrelandslaget (1925–1940)
Fedrelandspartiet (1990–2008)
Frisinnede Venstre (1909–45)
Hortenpartiet (1999–2003)
Hvit Valgallianse (1995–1997)
Innvandrerpartiet (1998–2015)
Kristent Samlingsparti KS (1998-2015)
Moderate Venstre (1888–1906)
Nasjonal Samling (1933–45)
Naturlovpartiet (1992–2001)
NorgesPatriotene (2007–09)
Norsk Republikansk Allianse (2005 og 2009)
Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti (1921–27)
Rettferdighetspartiet (1997)
Rød Valgallianse (1973–2007)
Samfundspartiet (1933–49)
Samlingspartiet (1903–06)
Sentrumsalliansen (2007-2009)
Sosialistisk Folkeparti (1961–75)
Vigrid (2008–2009)


== Referanser ==
Paul Breitner

Paul Breitner (født 5. september 1951 i Kolbermoor) er en tysk tidligere fotballspiller.
I 1970 gikk han fra ESV Freilassing til Bayern München, hvor han scoret 83 mål på 255 kamper. Han ble spansk mester med Real Madrid i 1975 og 1976. Han var innom Eintracht Braunschweig i 1978, før han returnerte til Bayern München. 
Breitner spilte 48 landskamper og scoret 11 mål for Tyskland, og ble verdensmester i 1974 og europamester i 1972.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paul Breitner – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Paul Breitner på Internet Movie Database 
(sv) Paul Breitner i Svensk Filmdatabas 
(fr) Paul Breitner på Allociné 
(en) Paul Breitner hos The Movie Database 
(de) Paul Breitner – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Paul Breitner – FIFA 
(fr) Paul Breitner – LÉquipe 
(en) Paul Breitner – Transfermarkt 
(en) Paul Breitner – Transfermarkt (manager) 
(en) Paul Breitner – national-football-teams.com 
(en) Paul Breitner – WorldFootball.net 
(en) Paul Breitner – Soccerbase.com 
(en) Paul Breitner – FootballDatabase.eu 
(de) Paul Breitner – fussballdaten.de
Pål Jacobsen

Pål Jacobsen (født 20. mai 1956 i Molde) er en norsk tidligere fotballspiller. Jacobsen har spilt 43 kamper og scoret 13 mål for landslaget. Han har også rekorden på landslaget i nyere tid med 4 scoringer i en og samme kamp mot Finland. Pål Jacobsen har også blitt tildelt gullklokka for sitt spill på landslaget.
Han debuterte for Hamarkameratene da han bare var 16 år og 358 dager, og er blant de yngste som har spilt i toppserien. Han er en yngre bror til Tom Jacobsen, som i dag for det meste jobber med juniorlaget til HamKam, som er i interkretserien. 
Etter at han hadde vært med på å rykke opp med HamKam til den øverste divisjonen for tredje gang i 1980 (han var også med i 1975 og 1978), gikk han til Vålerenga. I sin første sesong der ble han toppscorer i første divisjon med 16 mål. Som Vålerenga-spiller var han med på å vinne serien tre ganger, i 1981, 1983 og 1984. Totalt scoret han 82 mål i den øverste divisjonen.


== Karrièren som spiller ==


=== Klubblag ===
Vålerenga: ca. 100 kamper
HamKam: ca. 350 kamper


=== Landslag ===
A-landslaget: 42 kamper (13 mål)
U-landslag: 8 kamper
Juniorlandslag: 3 kamper
Guttelandslag: 1 kamp


== Karrièren som trener ==
Vang Fotballag
Løten
Furnes
HamKam Gutt 1Pål Jacobsen er i dag spesialtrener for spissene i HamKam og hjelpetrener for guttelaget deres, der forøvrig hans sønn spiller, Emil Jacobsen.


== Amputasjon ==
Varige komplikasjoner etter en akillesoperasjon i 1985 førte til at Jacobsen i 2001 valgte å få amputert det ene benet sitt under kneet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Dalseng, Frode og Søgård, Tom (1986). «Pål Jacobsen (sidene 9–26)». Hedmarksidretten. Oslo: Universitetsforlaget. s. 207 sider. ISBN 8200430820. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link) [Tilgang for norske IP-adresser]


== Eksterne lenker ==
(en) Pål Jacobsen – FIFA 
(en) Pål Jacobsen – UEFA 
(en) Pål Jacobsen – Transfermarkt 
(en) Pål Jacobsen – national-football-teams.com 
(en) Pål Jacobsen – EU-Football.info 
(no) Pål Jacobsen – Norges Fotballforbund 
(en) Pål Jacobsen på Eu-Football.info
Sportskontoret.no – Biografi om Pål Jacobsen
Enestående skuddtrener – artikkel i Dagbladet.
Paleontologi

Paleontologi (fra gresk: palaios, «gammel» + moderne latin: ontologia, «ontologi», som er læren om tingenes eksistens, vesen og egenskaper) er vitenskapen om forhistorisk liv, planter og dyr, inkludert fossiler, foruten også studiet av organismers evolusjon og forbindelser mellom hverandre og deres miljøer (deres paleoøkologi). Folk som utøver denne profesjonen og er faglært kalles en paleontolog.
Paleontologi er en del av naturvitenskapen, og er beslektet med geologi og biologi. Vitenskapen ble etablert på 1700-tallet som et resultat av Georges Cuviers arbeid med komparativ anatomi, og utviklet seg hurtig på 1800-tallet. Paleontologien bruker metoder hentet fra en rekke vitenskaper som biokjemi, matematikk og ingeniørvitenskap. Ettersom kunnskapen har økt har det oppstått flere spesialiserte underdisipliner; noen konsentrerer seg om de forskjellige typene fossile organismer mens andre studerer økologi- og miljøhistorikk, som paleoklimatologi. 
Fossilene kan være forsteinete kalkskall etter muslinger og snegler, skjelett-rester eller det kan være avleiringer etter mikroorganismer. I all hovedsak både i antall arter og individer forekommer organismer i havet, og mikro-paleontologi gir også størst bidrag til stratigrafien.
Generell paleontologi tar for seg studier av hva som hender med organismene etter at de er døde samt hvorledes de som livløst materiale tar del i jordens geologiske prosesser.
Paleontologi omfatter også mikropaleontologi og palynologi. Disse fagfeltene omhandler fossiler av mikroorganismer, pollen og sporer.
I Norge finnes det kjente forekomster av fossiler i Oslo-feltet og på Svalbard.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Livet etter katastrofen»,  Forskning.no 15. november 2003
Smithsonians paleontologiske nettsted
Spørsmål og svar (FAQ) om paleontologi, Universitetet i Californias Museum for paleontologi
Prosessor

Prosessor kan vise til:

CPU, sentralenhet i en datamaskin
Digital signalprosessor, en mikroprosessor optimalisert for signalbehandlingsoppgaver
Grafikkprosessor
Koprosessor, spesialisert hjelpeprosessor
Aritmetisk logisk enhet, krets som utfører aritmetiske og logiske operasjoner
FPU, flyttallsprosessor
Mikroprosessor, en CPU i én integrert krets
Vektorprosessor, en prosessor som utfører operasjoner på flere data samtidig
Mikrokontroller, en programmerbar prosessor