jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Goetheprisen

Goetheprisen av Frankfurt am Main (Goethepreis der Stadt Frankfurt) er en tysk litteraturpris som ble innstiftet i 1927, og som blir utdelt i «bokbyen» Frankfurt am Main på Goethes fødselsdag 28. august. Prisen deles ut til personer som gjennom sitt virke viderefører og støtter opp under Goethes tankesett og virke. Prismottakere trenger ikke være forfattere.


== Historie ==
Ideen til opprettelsen av prisen kom fra litteraturhistorikeren og Goethe-forskeren Ernst Beutler (som i 1960 selv ble tildelt prisen). Den 31. august 1926 ga bystyret i Frankfurt sin tilslutning, og stilte midler til rådighet for 10 000 riksmark i prispenger og 3000 riksmark i administrasjonskostnader.
Den første prisvinneren, Stefan George, stilte seg først avvisende til å motta prisen, men ga etter for offentlig press og tok i mot den likevel.
Allerede i 1930 kom det til en meget kontroversiell pristildeling, i det man med 7 mot 5 stemmer besluttet å gi prisen til psykoanalysens far, Sigmund Freud.
Alle pristildelinger fram til 1942 (samt den i 1960, til Beutler) fant sted i Goethe-huset i Frankfurt.


=== Goetheprisen i det tredje rike ===
Fra 1933 til 1942 fant pristildelingene sted i regi av det nasjonalsosialistiske regimet. Prisvinnerne Kolbenheyer (1937) og Schäfer (1941) erklærte offentlig sin troskap til nazi-styret.


== Etter 1945 ==
Den første prisvinneren etter andre verdenskrig var fysikeren Max Planck i 1945. Planck hadde først blitt foreslått året før, i 1944, men ble da avvist av Rikskulturministeriet grunnet hans motstand mot nasjonalsosialismen.
Fra 1948 har alle pristildelingene, med unntak av 1960 og 1988, funnet sted i Frankfurts Paulskirche, som også er åsted for utdelingen av De tyske bokhandlernes fredspris.


== Prisvinnere ==
Prismottakeren får et pergamentskrevet diplom og 50 000 Euro.
Prisen var opprinnelig årlig, men ble fra 1949 treårig. Prismottakere har vært:


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted
Rebecca Mahboubi

Rebecca Mahboubi (født 1965) er en norsk-iransk grunder og forretningskvinne som er mest kjent for å ha startet kafé-kjeden Bagel & Juice i 1996 (også kjent som American Bagel Company).
Hun solgte seg ut av kjeden i 2006 men fortsatte å skape nye utesteder, blant annet restauranten Mad Fork.
I 2004 ble hun kåret til en av de ti mest suksessfulle internasjonale kvinner i Norge. I tillegg har NHO kåret henne til årets grunder i Oslo og Akershus.


== Referanser ==
Dora (Trondheim)

Dora er opprinnelig to tyske ubåtbunkre i Trondheim fra andre verdenskrig. Dora 1 ble påbegynt i mai 1941 og ferdigstilt i juli 1943, mens Dora 2 aldri ble ferdigstilt. Bunkerne var et av Organisation Todts første anlegg i Norge, og huset den tyske Kriegsmarines 13. ubåt-flotilje.
Navnet kommer fra tysk: Drontheim  (Trondheim) og Dora er bokstaven D i det tyske fonetiske alfabetet. Et mindre anlegg av samme art i Bergen het «Bruno».
Bygningene og havnebassenget tilknyttet Dora er innført i NB!-registeret, en liste over bymiljøer i Norge som har nasjonal kulturhistorisk verneinteresse.


== Historie ==

Dora ble bygget som en av to ubåtbunkre i Trondheim, som var hovedbase for 13. ubåtflotilje. Ubåtvåpenet i nord opererte særlig i Nordishavet mot de allierte konvoiene med forsyninger til Sovjetunionen for lossing i havnen i Murmansk for å styrke de allierte innsatsen på Østfronten. De opererte imidlertid også andre steder og så langt sør som Den engelske kanal. Særlig kjent er historien om U-480 , verdens første ubåt med stealth-egenskaper. 
Anlegget Dora 1 hadde plass til 7 ubåter i fem dokker. Det ble bygget tilsvarende anlegg flere steder, blant annet i La Pallice (like ved La Rochelle) på vestkysten av Frankrike for ubåtene som opererte lengre sør i Atlanterhavet og vest for De britiske øyer.
Anlegget må sees i sammenheng med de store planene Albert Speer hadde om Neu-Drontheim ved Øysand.
Fem serbiske slavearbeidere ble begravd i betong og døde under byggingen av bunkerne da en spuntvegg falt over dem.24. juli 1943 ble anlegget bombet av amerikanske bombefly. Dette var det eneste gang Trondheim ble bombet under andre verdenskrig. Åtte norske sivile og 31 tyskere døde. Et planlagt bombeangrep med 171 britiske fly 22. november 1944 ble avbrutt på grunn av værforholdene og kunstig tåke.Bunkerne ble forsøkt fjernet etter krigen, men taket er 3,5 meter tykt med armert betong og veggene er tre meter, slik at det ikke ble kostnadssvarende å prøve å fjerne anlegget.
Det måtte så mye dynamitt til at man ville risikere skader på byen omkring ved en sprengning av anlegget. Bunkeren Dora 2 er i dag midlertidig fredet og blir i dag benyttet som skipsverft og verksteder. Dora 1 blir benyttet blant annet som regionalt senter for ABM-utvikling, musikksenter for rock, bowlinghall, lager, verksted og så videre). De tykke veggene gjør at klimaet er stabilt inne i anlegget og dette gjør det svært egnet til lager. Arkivsenteret Dora er et samarbeid mellom Statsarkivet i Trondheim, Interkommunalt arkiv Trøndelag, Trøndelag fylkeskommunes arkiv, Trondheim byarkiv og NTNU Universitetsbibliotekets avdeling Dora. Det er planlagt at det eksisterende blå påbygget på toppen av Dora 1 skal fjernes og erstattes av et nytt og større påbygg.

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dora, Trondheim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Dora for D i Drontheim» – Kronikk av Svein Carstens i Adresseavisen
Bilder
Ror

Et ror er en styreanordning hvor blad eller en vinge festet til en aksling. Dette brukes til å endre en krafts retning i en væske eller gass. Ror brukes oftest på båter, skip og fly.


== Rortyper ==


=== Skipsror ===
Fra gammelt av var roret på fartøy festet på styrbord side nesten bakerst på fartøyet, et sideror.  Dette må dog ikke forveksles med en styreåre; sideroret var et virkelig ror, som dreide rundt en fast akse gjennom roret (i motsetning til en åre, som dreier om kun ett punkt). I det 12. århundre begynte man å bruke hekkror/(bak-)stevnror.  På tradisjonelle norske båter kalles roret ofte for styre.
Av dagens hekkror skiller man mellom ubalansert ror, balanseror, halvspaderor og spaderor.
Mange hurtigbåter og de fleste mindre fritidsbåter i dag bruker vannjet eller dreibare utenbordsmotorer som fremdrift; disse styrer da med fremdriftssystemet, og har derfor ikke tradisjonelle ror.
Ror på skip regulerer normalt skipet i horisontalplanet. På moderne skip er det blitt vanlig å bruke ror også for å regulere skipet i det vertikale plan, dette for å bedre stabiliteten eller minske uønsket bevegelse, f.eks. sjøgang.


=== Flyror ===
Flyenes ror regulerer flyets stilling med sideror og høyderor på halen og balanseror ytterst på vingene. Høyderoret regulerer også flyets hastighet.


=== Andre bruksområder ===
Ror brukes også til andre ting, for eksempel til å dirigere luft-/vannstrøm i vifter og pumper.


== Se også ==
Trimror/servoror.


== Eksterne lenker ==
(en) Rudders – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mariel

Mariel er en by ved den nordre kyst av Cuba, omtrent førti kilometer vest for hovedstaden, Havanna.
La Boca, Mojica, Henequen og Quiebra Hacha er små byer innen kommunen Mariel.
Havnen i Mariel er den nærmeste til USA og i 1980 flyktet 120 000 cubanere til USA; hendelsen ble kalt Marielkrisen eller Mariel Boat Lift. Disse er i dag kalt «Marielitos».
Einar Kringlen

Einar Kringlen (født 1931) er en norsk psykiater og forsker som har forsket på arv-miljø i forhold til schizofreni og bipolare lidelser. Han har utgitt flere bøker innen sitt fagområde. Han var ansatt som professor i psykiatri, både ved Universitetet i Bergen og Universitetet i Oslo.
Kringlen ble cand.med. i 1958 og spesialist i psykiatri i 1964. I 1967 tok han en doktorgrad om psykoser hos tvillinger. Avhandlingen hadde tittelen Heredity and environment in the functional psychoses. Under arbeidet ble alle tvillinger født i Norge mellom 1901 og 1930 (ca. 25 000 tvillingpar) jevnført med sentralregisteret for psykoser. Arbeidet omfattet funksjonelle psykoser (schizofreni, manisk-depressiv psykose, reaktive psykoser). Han kunne da vise at det var en større overvekt av schizofreni hos den annen tvilling hvis tvillingene var eneggede enn hvis de var toeggede, men forskjellen var mindre enn tidligere forskning hadde vist.Han hadde stillingen som dosent og overlege ved Psykiatrisk klinikk, Haukeland sykehus, 1968–1971. Professor i klinisk psykologi ved Universitetet i Bergen 1970–1971. Dosent ved Universitetet i Oslo 1972–1975. Administrerende overlege ved Psykiatrisk klinikk, Vinderen, Oslo, 1976–1977. Professor i medisinske atferdsfag ved Universitetet i Oslo 1977–1983 og professor og adm.overlege ved Psykiatrisk klinikk, Vinderen, 1984–1991.Kringlen er en internasjonalt kjent forsker. Han har utført omfattende tvillingstudier samt epidemiologiske undersøkelser av utbredelsen av psykiske lidelser i befolkningen. I den senere tid har han blant annet blitt kjent for utspillet om at krisepsykologi ikke hjelper og at krisepsykologer sjelden klarer å hjelpe mennesker ved hjelp av rutinemessige debrifinger. Han har også vært aktiv i debattene om samfunns- og helseforhold i Norge.
Kringlen har vært formann i Norsk Psykiatrisk Forening, leder av Norske leger mot atomvåpen og både formann og initiativtaker til opprettelse av Rådet for psykisk helse. Han er medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og Det Norske Videnskaps-Akademi. Han var norsk redaktør av Nordisk Psykiatrisk Tidsskrift (1972–1979) og redaktør av Psychiatry and Social Science (1981–1982).
Han har hatt stor innflytelse på norske legers kunnskaper og ferdigheter i psykiatri gjennom sin lærebok Psykiatri fra 1972, som har kommet i flere reviderte utgaver. Andre og mer populærvitenskapelig bøker er Individ og psykiatri, Syke mennesker og medisinsk behandling, Medisin og samfunn, Den kliniske samtalen og Psykiatriens samtidshistorie.
I 1998 ble han utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.


== Familie ==
Han er sønn av rektor Andreas Kringlen (1897–1992) og lærer Enbjørg Lotsberg (1906–1962). Han ble gift i 1957 med lærer Gerd Birthe Knutsen (født 1934).


== Referanser ==
Hjelmeland kraftverk

Hjelmeland kraftverk  er et  vannkraftverk i Gåsdalen i Hjelmeland kommune i Rogaland. 
Kraftverket utnytter et fall på 145 meter fra Gåsvatnet. Breidalsvatn er magasin for kraftverket og det reguleres mellom 197 og 195 moh.
Produksjonen startet i 1993.
Installert effekt er på 6 MW fra to francisturbiner. Midlere årsproduksjon er på 21,4 GWh. 
Kraftverket eies av Lyse energi


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Lyse
Randi Gustad

Randi Heggemsnes Gustad (født 1977) er en norsk jurist og tidligere håndballspiller med 50 kamper for det norske landslaget.
Det var i klubben Refstad-Veitvet hennes håndballkarriere startet. Etter det gikk veien til Nordstrand hvor hun fikk sin første A-kamp i 1997 som 20-åring. Hennes første kamp på landslaget var mot Spania på Stord i 2004. Det ble både cup- og seriemesterskap med Nordstrand. Høydepunkter beskriver hun som gullmedaljen fra EM i Ungarn i 2004. Gustad var også med i VM i St. Petersburg 2005. Der fikk hun lite spilletid og det ble en 9.-plass. Men i World Cup i Århus i 2005 ble det gull og hun fikk mye spilletid med 5-1 og 4-2 forsvar. 
Etter 50 kamper takket hun nei til landslaget. Hun er ekspertkommentator på håndballsendinger hos TV 2,  utdannet jurist og var i 2007 med å starte Advokatfirmaet G & G AS i Oslo. Hun er styremedlem i Antidoping Norge.Randi er idag trener i Njård Håndball for yngre lag. Hun er gift med håndballspiller Lasse Lie, og var datter av næringslivsleder Kåre Gustad.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Randi Gustad – Det europeiske håndballforbundet (EHF) 
(en) Randi Gustad – Norges Håndballforbund
Fylkesvei 3602

Fylkesvei 3602 går mellom Lunde og Bie i Grimstad kommune. Veien er 9,3 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 34 (Aust-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 GrimstadLunde 

Kroken 

Tauleveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3602
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Tama Drums

Tama er et varemerke for trommer, lansert i 1974. 
Artister som Frank Beard fra ZZ Top, Stan Frazier fra Sugar Ray, Lars Ulrich fra Metallica og Mike Portnoy fra Dream Theater er noen av de kjente trommeslagerne som bruker Tama.
Hauskje kraftverk

Hauskje kraftverk  er et  vannkraftverk i Hjelmeland kommune i Rogaland. 
Kraftverket utnytter et fall på 344 meter fra Valavatn.
Installert effekt er på 600 kW og midlere årsproduksjon er på 4 GWh. 
Produksjonen startet i 1990.
Kraftverket eies av Lyse Energi.


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Lyse
Peter Boyle

Peter Boyle (født 18. oktober 1935, død 12. desember 2006) var en amerikansk skuespiller.


== Liv og virke ==
Før Boyle bestemte seg for å bli skuespiller var han munk ved «the Christian Brothers order». Han var kanskje best kjent for sin rolle som «Frank Barone» i TV-serien Alle elsker Raymond, og for sine filmroller i Frankenstein Junior (1973) , Taxi Driver (1976) og Monster's Ball (2001).
Det var på settet til Young Frankenstein at han møtte sin kone, Rolling Stone-reporteren Loraine Alterman, en venn av Yoko Ono. Gjennom henne ble Boyle kjent med John Lennon, som var forlover i bryllupet deres i 1977.
Boyle var bosatt i New York, og etterlot seg de to døtrene Lucy og Amy, og konen Loraine Alterman Boyle. Han var anerkjent både for komiske og dramatiske roller, og vant en Emmy-pris i 1996.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Peter Boyle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Peter Boyle – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Peter Boyle på Internet Movie Database 
(sv) Peter Boyle i Svensk Filmdatabas 
(da) Peter Boyle på Filmdatabasen 
(da) Peter Boyle på Scope 
(fr) Peter Boyle på Allociné 
(en) Peter Boyle på AllMovie 
(en) Peter Boyle hos Turner Classic Movies 
(en) Peter Boyle hos The Movie Database 
(en) Peter Boyle hos Internet Broadway Database 
(en) Peter Boyle hos Behind The Voice Actors
Popposteinen

Popposteinen er en gammel dansk gravhaug ved hærvegen i Sydslesvig.
Sagnet forteller at omkring år 960 døpte den hellige Poppo av Slesvig den danske kongen Harald Blåtann i Helligbekken. Popposteinen kalles derfor også for dåpssteinen. Handlingen symboliserte at danskene herved offisielt ble kristne.
Gravhaugen er bygget rundt 3 500 f.Kr. Gravkammeret er ca. 2,4 meter langt og 1 meter bredt. Det er bygget av seks sidesteiner, to stein på hver langside, én stor stein i enden i nord og en lav stein i syd.
Popposteinen ble i 1858 fredet av den danske kong Frederik VII. Han kjøpte minnesmerket av den daværende eier. I kontrakten ble det bestemt at alle og enhver skal ha adgang til minnesmerket.
Slesvig er det danske navnet for den nå tyske byen Schleswig (tysk: Schleswig), men også et nyere navn for Hedeby, en dansk kaupang som var den største og viktigste byen i Norden på 1000-tallet.


== Eksterne lenker ==
Der Poppostein (tysk)
Poppostenen (dansk)
Wells-next-the-Sea

Wells-next-the-Sea, lokalt kjent bare som Wells, er en havneby og et verdslig sogn i Norfolk i England. Wells ligger 24 km øst for feriestedet Hunstanton, 32 km vest for Cromer, og 16 km nord for Fakenham. Byen Norwich ligger 51 km i sørøst. Blant landsbyer i nærheten finner man Blakeney, Burnham Market, Burnham Thorpe (Horatio Nelsons fødested), Holkham (med herregården Holkham Hall) og Walsingham (et viktig pilegrimssted i middelalderen).Sognet har et areal på 16,31 km², og i 2001 en befolkning på 2 451 innbyggere, noe som ble redusert til 2 165 innbyggere ved folketellingen i 2011.Navnet kommer fra de mange naturlige kildene (spring wells) som fantes i området; kun noen få av disse eksisterer fortsatt. På begynnelsen av 1800-tallet la man til «next-the-Sea» for å skille byen fra andre steder kalt Wells. Etter at jernbanen kom i 1857 ble det tatt i bruk en kortere form av navnet, Wells-on-Sea, men i 1956 besluttet byrådet å ta tilbake den eldre, lange formen.


== Geografi ==
Byen ligger bare omkring halvannen kilometer fra Nordsjøen, og mye av arealet er sjøområder som er fylt igjen. Det har vært en travel havn der i lang tid, og etter at jernbanen kom ble byen også et populært feriested. Det går en smalsporet jernbane deler av veien ut til stranden, langs den halvannen kilometer lange vollen som beskytter bilen mot havets krefter. Det er tett skog helt ned til stranden. Den gamle havnen ligger nå ved en ferskvannssjø kjent som Abrahams Bosom, som brukes til vannsport.
Øst for stranden ligger et annet strandområde med skog helt ned til sjøen. Det er mulig å gå dit ved lavvann, men dette er meget farlig på grunn av den raske vekslingen mellom høy- og lavvann i området, og de tidevanns- og understrømmer dette medfører.Dt var tidligere jernbaneforbindelse via to linjer, men begge er nedlagt. Linjen mot King's Lynn ble aldri gjenåpnet etter omfattende skader under Nordsjøflommen i 1953, mens linjen til Norwich ble lagt ned under nedskjæringene i 1960-årene.


== Redningsbåtkatastrofen ==
I 1880 inntraff en katastrofe utenfor Wells, da elleve av de tretten i mannskapet på redningsbåten omkom. De etterlot seg ti enker og 27 farløse barn. Det står et minnesmerke ved den gamle redningsstasjonen, som nå er havnekontor.


== Gallery ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Wells-next-the-Sea – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Wells-next-the-Sea Arkivert 8. februar 2016 hos Wayback Machine., lokal webportal
Tidevannstabeller for Wells-next-the-Sea.
Fotografier og fakta om Wells-next-the-Sea
Wells Norfolk Online Arkivert 8. februar 2016 hos Wayback Machine.
Minside

Minside var en felles borgerportal på Internett for de offentlige kontorene i Norge. 
Formålet med siden var at befolkningen skulle ha en internettside å henvende seg til om de ønsket kontakt med det offentlige og kunne søke om blant annet skattekort, studielån, skole- og studieplass og melde om flytting. Siden lå under Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og ble administrert av Direktoratet for forvaltning og IKT.
Minside ble lagt ned 31. mai 2012. Samtidig skulle Norge.no legges om, for å tilpasse tjenestene til dagens nettvirkelighet.


== Historie ==
Minside var moderniseringsminister Morten Meyers hjertebarn og siden var planlagt åpnet 31. desember 2005, men ble utsatt flere ganger grunnet problemer med valg av autentiseringsløsning. Lenge var planen at en offentlig sikkerhetsportal eid av Bankenes BetalingsSentral skulle brukes til autentisering, men dette ble skrinlagt fordi ingen av de to store e-ID-leverandørene BankID og BuyPass ville inngå avtale med BBS.
Minside ble åpnet 18. desember 2006 med en midlertidig sikkerhetsløsning basert på PIN-koder fra Skattedirektoratet. Tjenesten ble tilgjengelig etter hvert som folk fikk tilsendt skattekort og autentiseringsinformasjon.


== Teknologi ==
Minside ble utviklet av Software Innovation med teknologipartnerne SUN Microsystems, Fatwire fra Innovate AS og Kantega. Sistnevnte hadde ansvaret for sikkerheten på Min Side.Minside ble forvaltet av Fornyings- og administrasjonsdepartementet gjennom virksomheten Norge.no i Leikanger.


== MinSide og MinID ==
MinID er en personlig elektronisk ID til offentlige tjenester på nett. MinID brukes som innloggingsløsning hos MinSide og en rekke andre offentlige instanser som f eks Vigo, Lånekassen, Skatteetaten, NAV, Posten og Altinn som de største brukerstedene. Pr. desember 2009 hadde 1,5 millioner av Norges befolkning registrert seg med passord og PIN-koder, og logget inn minst en gang. MinID er basert på den åpne SAML 2.0-protokollen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Minside Arkivert 18. september 2012 hos Wayback Machine.
I dag fikk du din egen side på nettet – Artikkel i Aftenposten i forbindelse med åpningen.
Artikkel i digi.no som omhandler lanseringen
Direktoratet for forvaltning og IKT – Difi
Robert de Beaumont, 1. jarl av Leicester

Robert de Beaumont (født 1050, død 5. juni 1118) var en fransk og engelsk aristokrat. Han foretrekk å bruke sin franske tittel greve av Meulan, men var også jarl av Leicester; i tillegg hadde han mer enn nitti lavere titler. Han ble regnet som en av sin tids viseste menn, og hadde stor innflytelse. Krønikeskrivere nevner hans veltalenhet, lærdhet og forteller at tre engelske konger brukte ham som rådgiver. 
Han var eldste sønn av Roger de Beaumont og Adeline av Meulan, datter av Waleran III, greve av Meulan. Henry de Beaumont, 1. jarl av Warwick var hans yngre bror. Robert kom til England sammen med Wilhelm Erobreren i 1066. Under slaget ved Hastings ledet han infanteriet på høyre flanke. 
Da hans mor døde i 1081 ble han greve av Meulan, viscount Ivry og Lord av Norton. Dette gjorde ham til vasall av Filip I av Frankrike, og han satt i det franske parlamentet i Poissy i kraft av disse titlene.
Robert og broren Henry var med i det kongelige jaktselskapet i New Forest den 2. august 1100, da Vilhelm Rufus fikk sitt banesår under mystiske omstendigheter. Han sverget troskap til Wilhelm Rufus' bror, Henrik I, som utnevnte ham til jarl av Leicester i 1107. Etter Wilhelm Rufus' død tok Guillaume av Evreaux og Raoul II de Tosny med makt over en del av Roberts eiendommer i Normandie, under det påskudd at han hadde voldt dem skade gjennom sine råd til kongen. 
Henry av Huntingdon forteller at Robert døde av skam etter at «en viss jarl tok med seg kvinnen han hadde giftet seg med, enten ved intriger eller med makt og strategi». Hans kone Elizabeth giftet seg i 1118, samme år som han døde, med William de Warenne, 2. jarl av Surrey; det er antagelig denne jarlen krønikeskriveren viser til. 


== Familie ==
I 1096 giftet Robert seg med Elizabeth de Vermandois (også kjent som Isabel eller Isabella), datter av Hugh de Vermandois, som var av fransk, kongelig byrd. De fikk ni barn:

Emma de Beaumont (født 1102)
Robert de Beaumont, 2. jarl av Leicester (født 1104)
Waleran IV de Beaumont, greve av Meulan (født 1104)
Hugh de Beaumont, 1. jarl av Bedford (født ca. 1106)
Adeline de Beaumont, gift to ganger:
Hugh IV av Montfort-sur-Risle;
Richard de Granville av Bideford (død 1147)
Aubree de Beaumont, gift med Hugh II av Château-neuf-Thimerais.
Matilda de Beaumont, gift med William Lovel.
Isabel de Beaumont, Henrik Is elskerinne. Gift to ganger:
Gilbert de Clare, 1. jarl av Pembroke;
Hervé de Montmorency, konstabel av Irland
Agnes de Beaumont, gift med Guillaume, Sire de Say.


== Kilder ==
Edward T. Beaumont, J.P.: The Beaumonts in History. A.D. 850-1850, Oxford
Embryo

Embryo er det tidlige stadiet hos flercella diploide eukaryoter fra befruktning til fødsel, klekking eller spiring. Et embryo starter som et befruktet egg (en zygote) og vil først gå gjennom cellekløyving og deretter resten av fosterutviklingen.
Hos mennesket regnes i allmennhet det blivende barnet som et embryo mellom andre og åttende graviditetsuke, deretter regnes det som et foster. 


== Mennesket ==
Når den første celledelingen har foregått en stund etter befruktningen dannes en plate med tre cellelag. Ene siden kalles endoderm som vil danne overflatevev i tarm og luftveier. Det midtre laget kalles mesoderm som danner mye bindevev, fettvev og muskelvev. Den andre siden, eller det tredje laget, kalles ektoderm og danner hud, hjerne og nervesystem. Denne platen med de tre lagene gjennomgår kompliserte foldinger og sammenføyninger som danner alle organene med tarmer, lever, kjønnsorganer, armer og ben og videre.


== Planter ==
Innen botanikk er embryoet de delene av frøet hos frøplantene som gir opphav til stengel, blad og rot, i tillegg til et eller flere frøblader. Når embryoet spirer og vokser ut av frøet kalles det en frøplante. Også hos moser og karsporeplanter dannes et embryo, men hos disse vokser det direkte videre til en voksen plante (sporofytt) som er festa til og avhengig av gametofytten.
Wimbledon-turneringen 1977

Wimbledon-turneringen 1977 


== Menn ==


=== Kvartfinaler ===


=== Semifinaler ===


=== Finale ===


== Kvinner ==


=== Kvartfinaler ===


=== Semifinaler ===


=== Finale ===


== Eksterne lenker ==
ITF Menn, Kvinner