jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Anna-Eva Bergman

Anna-Eva Bergman (født 29. mai 1909 i Stockholm, død 24. juli 1987 i Grasse, Frankrike) var en norsk maler. 


== Liv ==
Bergman ble født i Stockholm som barn av svensk far og norsk mor. Foreldrene ble skilt kort tid etter fødselen, og hun flyttet med moren til Norge. Hun vokste opp hos flere av morens søstre i Hardanger og Fredrikstad/Oslo. Hun ble oppfordret av sin onkel til å satse på kunstnervirke, og begynte i 1926 på SHKS, og året etter på Statens kunstakademi, hvor hun hadde Axel Revold som lærer. Hun studerte også i Wien og Paris. 
I Paris møtte hun den tyske maleren Hans Hartung (1904–1989). De to ble gift i 1929, og levde sammen i 10 år. De bodde hovedsakelig i Paris og i Tyskland, de siste par åren bodde de på  Menorca, hvor de bygget et eget hus. Som tyske statsborgere som ikke ble boende i Tyskland og som heller ikke ville innordne seg nasjonalsosialismens ensretting av kunsten opplevde de mange problemer av praktisk, politisk og økonomisk art. Disse problemene sammen med Bergmans sviktende helse førte til at paret ble skilt i 1939. Bergman vendte da nedbrutt hjem til Norge. Hun var gift med offiser og fabrikkeier Fridhjof Lange (1895–1988) fra 1944 til 1952. Hun reiste til Paris i 1952, der møtte hun igjen Hartung. Hun skilt seg fra Lange og i 1957 på ble på ny gift med Hartung. Paret bosatte seg i Antibes i 1973. En stiftelse i Antibes forvalter i dag deres hjem som et museum, og tar vare på etterlatte verk, forvalter verkkataloger o.l.


== Karrière ==
Bergmans første utstillinger i Norge (1950 og 1961) vakte liten oppsikt, men etter utstillinger i Paris og andre steder våknet interessen i Norge. Bergmann var representert på documenta 2 i 1959. Hun hadde også utstillinger i Kunstnernes Hus (1966) og på Høvikodden (1979). 
Bergman ble i 1969 av Frankrike hedret med Den nasjonale fortjenstorden.
Bergmans kunst bygger på sterkt personlige oppfatninger av samspillet mellom natur og geometri, form og substans. Ut fra sine naturopplevelser og inntrykk har hun i sine malerier skapt symboler og tegn med allmenngyldig karakter


== Litteratur ==
Tone Skedsmo. «Anna-Eva Bergman». I: Norsk biografisk leksikon, 2. utg.
Anna-Eva Bergman / redaktør: Paula Fure. – Kongsberg : Galleri Åkern, 2006. ISBN 978-82-997395-0-4
Minnespeil : tegninger av Anna-Eva Bergman / Museet for samtidskunst 2002; utstillingsansvarlig Karin Hellandsjø og Ole Henrik Moe. (TERSKEL ; nr 24 )
Ole Henrik Moe. Anna-Eva Bergman : liv og verk Dreyer, 1990. ISBN 82-09-10479-9
Anna-Eva Bergman : malerier og tegninger 1949-1987 / redaktør: Ole Henrik Moe ; Lillehammer Kunstmuseum 1996. Orfeus, 1996. ISBN 82-467-0003-0
Anna-Eva Bergman : minneutstilling, red. Svein Engelstad; Oslo kunstforening; Norrköpings konstmuseumog Herning Kunstmuseum,
Karin Hellandsjø. «Anna Eva Bergman» I: Kunst. – 1983, nr 4.
kunstbib i alt 19 bøker, artikler og utstillingskataloger om Bergman


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Anna-Eva Bergman på Discogs 
(fr) fondationhartungbergman.fr
(no) kulturnett troms
Skärholmen tunnelbanestasjon

Skärholmen tunnelbanestasjon er en stasjon på Stockholms tunnelbane, i Skärholmen. Den trafikkeres av T-bane 2 (rød linje) og ligger mellom stasjonene Sätra og Vårberg. Stasjonen ligger i Skärholmsterrassens bygning, ca. 5 meter under bakken. 
Stasjonen ble innviet 1. mars 1967 som den 64. stasjonen. 


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Vårberg

Vårberg er en bydel i Skärholmen bydelsområde i Söderort i Stockholm. Den grenser til Skärholmen og til kommunedelene Vårby i Huddinge og Estbröte og Kungshatt i Ekerö kommune. 
Stockholms høyeste punkt ligger her, Vikingaberget, som når 77,24 meter over havet.


== Vårberg T-banestasjon ==
Se også: Vårberg tunnelbanestasjon
I 1967 fikk Vårberg en stasjon på Stockholms tunnelbane. Stasjonen er utsmykket av kunstneren Maria Ängquist Klyvare; hennes mosaikktavler med motiv av hender ble avduket i 1996.
Vårberg tunnelbanestasjon

Vårberg tunnelbanestasjon er en stasjon på Stockholms tunnelbane. Den trafikkeres av T-bane 2 (rød linje) og ligger mellom stasjonene Skärholmen og Vårby gård. Selve stasjonen ligger øst for Vårbergstorget, og består av en plattform utendørs med inngang fra sør. 
Stasjonen ble innviet 2. desember 1967 som den 68. stasjonen. 


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Shahid Rasool

For medlemmet i B-gjengen, se Shahid Rasool (1982)Shahid Rasool (født 19. september 1964) er en tidligere kampsportutøver, instruktør i thaiboksing, og leder for Norges Thaiboksing Forbund. Han regnes av mange for å ha tidligere vært blant lederne av såvel Young Guns som A-gjengen.


== Tidlig liv ==
Rasool kom til Norge fra Pakistan som 11-åring og vokste opp på Bjølsen i Oslo.


== Kriminell løpebane ==
Rasool regnes av mange for å ha tidligere vært blant lederne av såvel Young Guns som A-gjengen. Selv hevdet Rasool i 2006 at disse gjengene ikke eksisterte, men var forestillinger skapt av politi og media. Rasool ble i en periode på slutten av 1990-årene karakterisert av politiet som «en av Norges farligste menn».Han ble tiltalt for psykisk medvirkning i det såkalte Romsås-drapet i 1988, men ble frikjent. I 1997 startet den såkalte Rasool-saken der Shahid Rasool sto tiltalt for i alt 157 lovbrudd, blant annet vold, trusler, ran og kidnapping. Rettsforhandlingene i Oslo byrett varte fra 18. januar til 25. juni 1999, og den endelige dommen i Høyesterett i 2002 lød på 12 års fengsel for de i alt 108 tiltalepunktene han ble dømt for. Da hadde Rasool sittet fem år i varetekt, lenger enn noen annen norsk fange. Rasool ble representert av advokat Fridtjof Feydt i byretten og siden av John Christian Elden. Under rettssaken kom det fram at Rasool, som også var tiltalt for vold mot sin tidligere norske kone, som han hadde vært gift med i ti år, hadde brukt anabole steroider i en årrekke. Ifølge hennes forklaring førte hans bruk av steroider til at han forandret personlighet totalt, og begynte å mishandle henne og andre grovt.I forbindelse med rettssaken gikk advokat Feydt kraftig ut mot Oslo-politiet og mente de fra første stund etter at saken ble anmeldt trakasserte Rasool, blant annet med anonym telefonsjikane fra et nummer som kunne spores til Oslo politidistrikt. Da Shahid Rasools fem år gamle datter omkom i en trafikkulykke mens Rasool satt i varetekt måtte han ha på seg håndjern da han bar datteren til graven, mens tungt bevæpnet politi ledsaget ham. Denne episoden ble innklaget til Europarådets torturovervåkningskomité av Feydt.


== Utspill om medias framstilling og meglingstilbud ==
Shahid Rasool har gått ut mot medias og politiets fremstilling av tilfeldige lovbrudd som organisert kriminalitet og har fått støtte for dette syn av såvel forskere som advokater. Han har også tilbudt seg å megle for å få slutt på konflikten mellom A-gjengen og B-gjengen.


== Kampsport ==
Med lang fartstid innen stående kampsporter har Shahid Rasool i mange år vært instruktør i thaiboksing. Han startet først å trene taekwondo i 1978 og kickboksing i 1980. Han er i dag leder for Norges Thaiboksing Forbund (må ikke forveksles med Norwegian Muay Thai Association). Han har også konkurrert i brasiliansk jiu-jitsu.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«PFU-sak 085/99». Pressens faglige utvalg. 22. juni 1999. Arkivert fra originalen 27. september 2007. Besøkt 17. november 2006. 
«Slipper forvaring: Rasool fornøyd med dommen». TV 2 Nettavisen. 6. september 2002. Arkivert fra originalen 29. september 2007. Besøkt 17. november 2006.
Grunnkretser i Evje og Hornnes kommune

Grunnkretser i Evje og Hornnes kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Evje og Hornnes kommune, Aust-Agder, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Evje
Syrtveit
Kyrkjebygda
Evje sentrum
Klepp
Åneland
Flatebygd
Gautestad
Delområde Hornnes
Birkeland
Senum-Moseid
Vetrhus
Dåsvatn
Kallhovd-Uleberg
Hornåsen
Fennefoss
Tveit-Hannås
Bjørndalen
Abusdal-Abusland
Fjelestad


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Frøya kommune

Grunnkretser i Frøya kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Frøya kommune, Trøndelag, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Sør-Frøya
Titran
Daløy/Kvisten
Kverva
Valen
Bekken
Flatval
Hamarvik
Delområde Nord-Frøya
Uttian
Inntian
Sistranda
Ervik/Fredagsvik
Dyrvik
Nesset
Stølan
Klubben
Kvaløy
Dyrøy
Vågøya
Delområde Øyrekken
Sula
Bogøy
Aursøy
Måøy
Gårdsøy
Gjæsingen
Froan


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområde- og grunnkretsinndeling 2018 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Nes kommune i Akershus

Grunnkretser i Nes kommune i Akershus er delområder og grunnkretser som seksjonerer Nes kommune i Akershus for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Fenstad
Sandåker 1
Ile
Borgersrud
Grinder
Brårud
Jerpestad
Kampå
Brårud boligområde
Greni
Tesen
Delområde Skogbygda
Sjøli
Dystland
Togstad
Rønold
Halmsås
Herbergåsen
Opaker
Skogrand
Delområde Vormnes
Vormnes
Vormsund øst
Vågstad
Kulmoen
Vøyen
Greniskogen
Arnestad
Rød
Neskollen
Delområde Årnes
Østmo
Runni
Årnes
Årnes Hagaskog
Drognes
Fjuk
Skreksrud
Rotnes 2
Husmo
Sandåker 2
Vennevål
Trangsrud
Bjørknes
Rotnes 1
Delområde Udnes
Brauter
Hammerstad
Finholt
Huser
Munkerud
Haga
Grøndalen
Aulifeltet
Flakstad
Frogner
Mørdre
Tomteråsen
Knatten
Fjellfoten
Gruehagen
Søgård


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområde- og grunnkretsinndeling 2018 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Nesbyen kommune

Grunnkretser i Nes kommune i Buskerud er delområder og grunnkretser som seksjonerer Nes kommune, Buskerud, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Nes
Syversrud
Eidal-Espeseth
Dokken
Nesbyen vest Myre-Sjong
Nesbyen vest sentrum
Nesbyen vest Moane
Nesbyen øst Veltebakken-Ruud
Nesbyen øst Veltebakken-Blingsmo
Nesbyen øst Briskebyen-Dalen
Nordhagen
Ålton
Sevre
Lie
Nes Østmark


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Os kommune i Innlandet

Grunnkretser i Os kommune i Innlandet er delområder og grunnkretser som seksjonerer Os kommune i Innlandet, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Os
Vangen
Breen
Moseng
Oslia
Østvangen
Nøra
Os
Bakos
Narjordet
Øvre Tufsingdal
Nedre Tufsingdal


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Sande kommune i Vestfold

Grunnkretser i Sande kommune i Vestfold er delområder og grunnkretser som seksjonerer Sande kommune, Vestfold, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Bekkestranda
Mørkassel
Sando
Selvik/Bekke
Selvik
Delområde Sande
Holm
Duni
Sjøl
Sande nord
Sande syd
Hanekleiva
Tangbergåsen
Skog
Delområde Nordre Sande
Bølum
Galleberg vest
Galleberg øst
Kjeldås
Skoger
Flåten
Klevjer


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Sande kommune i Møre og Romsdal

Grunnkretser i Sande kommune i Møre og Romsdal er delområder og grunnkretser som seksjonerer Sande kommune, Møre og Romsdal, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Fastlandet
Kvamsøy
Voksa
Sandsøy
Delområde Gurskøy
Gjerdsvika
Haugsbygda
Vågen
Skredestranda
Larsnes
Hallebygda


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Sel kommune

Grunnkretser i Sel kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Sel kommune, Innlandet, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Sel
Ula
Formo
Høvringen
Strand
Laurgard
Rustdalen
Tolstadåsen
Rondane
Selsverket
Delområde Otta
Loftsgård
Kleivmellom
Ottekren
Mostugu
Bekken
Kringen
Rusten
Hjellum
Selsjord
Solhjem
Dahle
Aasaaren
Veggum
Delområde Heidal
Sandbu
Varphaugen
Sjoa
Faukstad
Nerdalen
Bjølstadmo
Øverdalen
Sjolia
Skogbygda
Leirflata
Murudalen


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområde- og grunnkretsinndeling 2018 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Våler kommune i Østfold

Grunnkretser i Våler kommune i Østfold er delområder og grunnkretser som seksjonerer Våler kommune, Østfold, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Våler
Brokhaug
Vastvet
Ingulstad
Eng
Lunder
Bjerke
Veidal
Syverød
Vestland
Kirkebygden
Gyller
Kjesebotn
Våk
Texnæs
Vassbygda


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Grunnkretser i Våler kommune i Hedmark

Grunnkretser i Våler kommune i Hedmark er delområder og grunnkretser som seksjonerer Våler kommune i Hedmark, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.


== Grunnkretser ==
Delområde Våler
Rud
Bergesiden
Haslemoen
Våler
Delområde Braskereidfoss
Nordenberg
Braskereidfoss
Delområde Risberget
Stræte
Ranum
Tøråsen
Risberget
Gravberget


== Se også ==
Lister over grunnkretser i Norge


== Eksterne lenker ==
Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Ambassadørene (Holbein)

«Ambassadørene» er et berømt maleri fra 1533 av den tyske maleren Hans Holbein den yngre (1497-1543). Bildet er et kombinert dobbeltportrettet og stilleben og et høydepunkt innen renessansemaleriet. 

I maleriet uttrykkes stoltheten over humanismen, og en fullstendig erkjennelse av dens karakter. Ved føttene til de to ambassadørene, under de forskjellige kunnskapsdisiplinenes emblemer, skimter vi en fortegnet hodeskalle, en såkalt anamorfose. Denne kan gjenkjennes om man ser maleriet fra siden. Hodeskallen er kanskje et symbol på at alt er forgjengelig, og at døden er det eneste sikre i livet. Det var forøvrig lenge usikkert hvem modellene til personene på bildet var, men man regner nå med at det viser Jean de Dinteville (1504-1555), den franske ambassadøren til England i 1533, og, på høyre side, hans landsmann Georges de Selve (1509-1541), som i 1533 var biskop av Lavaur.


== Kilder ==
National Gallerys nettsted om Ambassadørene
The Ambassadors' Secret. Holbein and the World of the Renaissance av John North, Hambledon and London, 2004, ISBN 1-84212-661-X
Université Saint-Joseph

Université Saint-Joseph er et katolsk pavelig universitet i Beirut i Libanon. Det ble grunnlagt av jesuitter i år 1875. Det liger i bydelen Achrafiyeh. Undervisningsspråket er fransk og arabisk.
Universitetet er i dag med omkring 12 000 studenter et av de viktigste universitetene i Midtøsten. Det er særlig kjent for universitetsklinikken "Hôtel Dieu", fakultetene for henholdsvis filosofi, ingeniørvitenskap og teologi, CEDRAC (Senter for kristen-arabiske studier) og det orientalske bibliotek.


== Kjente studenter og professorer ==
Peter Hans Kolvenbach, teolog, semitist
Louis Cheikhô, teolog
Peter Scholl-Latour, journalist
Pierre Gemayel, apoteker, politiker
Samir Khalil Samir, teolog, islamforsker
Samir Kassir, journalist, forfatter
Elias Hrawi, libanesisk president 1989 til 1998
André Megarbane, genetiker
Gabriel Yared, komponist
Sélim Abou, rektor
Nasrallah Boutros Sfeir, Den maronittiske kirkes patriark


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Université Saint-Joseph
CEDRAC

CEDRAC (Centre de documentation et de recherches arabes chrétiennes) er forkortelsen for Senter for kristen-arabiske studier ved Université Saint-Joseph, Beirut.
Det internasjonalt kjente senteret ble opprettet i 1986 av Samir Khalil Samir og ble tilknyttet Université Saint-Joseph i 1996. Det er det eneste av sitt slag på verdensbasis.
Senteret råder over 23 000 bøker og multimedia-enheter. Fagfeltene er historie, filosofi, filologi, naturvitenskap og religionsvitenskap: kristendom, islam og andre religioner med som har sitt tyngdepunkt i Midtøsten, særlig Libanon, Syria, Irak, det historiske Palestina og Egypt.
CEDRAC ser seg i forskertradisjonen til Louis Cheikhô og Georg Graf, som ved slutten av det 19. og begynnelsen av det 20. århundret drev denne type forskning med Beirut som base.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Vorstehhunder

Vorstehhund kan vise til

Vorstehhund korthåret (FCI #119)
Vorstehhund langhåret (FCI #117)
Vorstehhund stikkelhåret (FCI #232)
Vorstehhund strihåret (FCI #098)
Erling Gjelsvik

Erling Torstein Gjelsvik (født 24. februar 1949 i Bergen) er en norsk forfatter, dramatiker, journalist og oversetter.
Gjelsvik arbeider som skribent i BA. Han debuterte i 1978 med romanen Dødt løp.


== Kontrovers ==
Gjelsvik har tatt til orde for at de rusavhengige i Nygårdsparken bør fjernes, med makt om nødvendig. Spesielt uttalelsen «Få disse asosiale rasshølene ut!» skapte stor misnøye blant de rusavhengige i Bergen


== Bibliografi ==
Dødt løp – roman (1978)
Den som lever ved sverd – roman (1981)
Stormsvalene – roman (1986)
Brenningen – skuespill (1986)
Nordahl i våre hjerter – musikal over Nordahl Griegs liv (1990)
Den sjette dag – skuespill (1994)
Bergens mysterier – kriminalroman (1995) (sammen med Bernhard Roggen, Willy Dahl og Gunnar Staalesen)
Veier til Vestlands-maten – sakprosa (1995) (illustrert av Lasse Berntzen)
Jakten på Gjest Baardsen – biografi over Gjest Baardsen (2000)
Panorama Bergen – bilder av Oddbjørn Monsen til tekst ved Gjelsvik (2001)
Fisketorget anbefaler – matoppskrifter (2001) (illustrert med foto av Oddbjørn Monsen)
Ludvig Holberg – biografi samt Ludvig Holbergs egne tekster (2004)
Kongen må dø – roman, utgitt som miniatyrbok (2006)Romanen Bergens mysterier ble påbegynt av Bernhard Roggen under pseudonymet Leonard og utgitt i 1845. I 1995 ble den fullført av Gjelsvik sammen med Willy Dahl og Gunnar Staalesen.


== Drama ==
Brenningen – skuespill, Den Nationale Scene (1986)
Nordahl i våre hjerter – musikal over Nordahl Griegs liv, musikk ved Knut Skodvin, Den Nationale Scene (1990)
Blodig bokmerke – hørespill, NRK (1990)
Den sjette dag – skuespill, Den Nationale Scene (1994)
Enhjørningen – musikal for ungdom (1994)
Aischylos – Orestien – gjendiktning, Den Nationale Scene (2002)
Året Michelsen – gallaforestilling i forbindelse med 100-årsjubileet for Unionsoppløsningen, Grieghallen (2005)
Harald Hårfagre – historisk spill, Stiftelsen Harald Hårfagre, Møllebukta, Stavanger (2007)


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Erling Gjelsvik i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Aftenposten: Forfatterprofil Erling T. Gjelsvik Arkivert 5. desember 2006 hos Wayback Machine.
Digitaliserte bøker av Erling T. Gjelsvik hos Nasjonalbiblioteket
Wadahl flyplass

Wadahl flyplass er sannsynligvis Norges høyestbeliggende flyplass. 
Den ligger på østsiden av Wadahl Høgfjellshotel og like ved Gålå Høgfjellshotell ved bygda Gålå i Sør-Fron kommune i Innlandet. 


== Historie ==
Flyplassen ble innviet i 1970 etter Tore Wadahls årelange og seige kamp om å få en flyplass ved Wadahl Høyfjellshotell.  Tore Wadahl er nest eldste sønn av Trygve Wadahl, tidligere eier av Wadahl Høyfjellshotell. Tore er en stor flyentusiast, og kjempet lenge for å få en flystripe på Gålå. Han var også den første personen til å lande på Frya flyplass i Ringebu, med sin Piper J-3 Cub LN-FAB torsdag 1. november 1984. ”Med dette har jeg åpnet begge flystripene i midtdalen”, sa Wadahl i det han viste til sin egen flystripe oppe på fjellet ved Wadahl Høgfjellshotell. Da Wadahl flyplass åpnet i 1970 var rullebanen på knappe 330 meter, senere ble den forlenget til dagens lengde på 500 meter, og ble et populært møtested for flygere fra hele landet. 


== Innflyging ==
Like nedenfor flyplassen, ved Gålåvannet spilles hver sommer Henrik Ibsens Peer Gynt / Peer Gynt-stemnet ved Gålåvatnet i friluft. OBS: Ikke fly i nærheten under forestillingen. Det har vært betydelig hyttebygging i området de siste årene. Det er et godt nett av oppkjørte skiløyper og tre forskjellige skitrekk med slalåmbakke i området.
Innflygingen er preget av i all hovedsak jevnt terreng, men med høyspentledninger på short final 15 og 33.  I begge ender er det trær på short final. Rett før treshold på bane 15 er det en bilvei av grus, noe man må være obs på ved innflyging. I optimale forhold er landing på bane 33 og avgang på 15 å foretrekke. På sommerstid beiter det mye sau og kyr i området, og disse dyrene kan forekomme på banen. Sjekk derfor alltid banestatus før man kommer inn for landing
Innflygingsforholdene er krevende på grunn av strømledninger og svært kort rullebane for denne høyden. I 2006 kjørte en Cessna 172 utfor rullebanen og tippet. Flyradiofrekvens 123,500 MHz. (Med litt hell får du bakkekontakt for PPR).


== Flystripa ==
Flystripa er kort, smal, og plassert høyt. Vektberegning og densitiy altitude er viktige faktorer man er nødt til å ta i betraktning. Pr juli 2020 er banen i god forfatning, men med høyt gress på sidene, og grus på midten. Banen er litt humpete, så standard soft field teknikk er å anbefale. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gålå Høyfjellshotell Arkivert 8. juli 2006 hos Wayback Machine.
Wadahl Høyfjellshotell
Wadahl på norskeflyplasser.no
Rapport om luftfartsulykke på Wadahl flyplass 01.08.2006 med Cessna 172P, LN-MTM
https://fronhistorielag.com/2018/12/29/lillebror-overtar-storebror/
http://farkiv.no/nettutstillinger/samferdsel/fly/flytrafikk-gudbrandsdalen
Den islamske ekspansjonen

Den islamske ekspansjonen (arabisk: الفتوحات الإسلامية‎, al-Futūḥāt al-Islāmiyya), også omtalt som de arabiske erobringer og tidlige islamske erobringer begynte med den islamske profeten Muhammed på 600-tallet. Han etablerte en ny forent politikk på den arabiske halvøy hvor de påfølgende kalifatene Rashidun og Umajjad utøvde en rask erobringspolitikk i det neste århundret. Det resulterende muslimske riket strakte seg fra Kinas grenser og det indiske subkontinent, over Sentral-Asia, Midtøsten, Nord-Afrika, og deler av Europa (Sicilia og Den iberiske halvøy) til Pyreneene.
De muslimske erobringene førte til at Sasanideriket ramlet sammen og store territoriale tap for det bysantinske rike (Østromerriket). Årsakene for den muslimske suksess er vanskelig å rekonstruere i ettertid, hovedsakelig grunnet at kun fragmentariske kilder fra perioden har overlevd. De fleste historikere er enige om at det persiske Sasanideriket og Østromerriket var militært og økonomisk utmattet etter å ha kjempet mot hverandre i tiår.Historikeren Fred McGraw Donner antyder at dannelsen av en stat på den arabiske halvøy og ideologisk (det vil religiøs) sammenheng og mobilisering var hovedårsaken til hvorfor de muslimske hærene i løpet av hundre år kunne etablere et stort førmoderne rike.


== Referanser ==