jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Det tyske rettssystemet

Det tyske rettssystemet er som flere av de kontinaleuropeiske rettssystemer preget av romerretten. Fra 1200-tallet til 1500-tallet begynte denne å importeres fra Nord-Italia. Romerretten ble delvis sidestilt med, og delvis erstattet tradisjonell germansk rett. Romerretten var gjeldende rett i Tyskland frem til 1901, og preger dagens rett gjennom den systematiske rettsutvikling som fant sted på 1800-tallet.


== Se også ==
Ordentliche Gerichtsbarkeit
Tysklands politiske system
De lege lata

De lege lata er latin og betyr i juridisk kontekst «etter gjeldende rett». Begrepet benyttes for å angrense gjeldende rett fra rett som ikke gjelder lenger eller rett som ennå ikke gjelder (f.eks. der et lovforslag er under behandling og ennå ikke vedtatt).
Motstykket er begrepet de lege ferenda, hvordan retten burde være.


== Kilder ==
Juridisk leksikon 2. utgave J. Grundt Tanum forlag 1966
De lege ferenda

De lege ferenda er latin og betyr i juridisk kontekst omtrent «hva retten burde være». Begrepet benyttes til å avgrense rettspolitikk fra rettsdogmatikk, gjeldende rett (de lege lata).


== Kilder ==
Juridisk leksikon 2. utgave J. Grundt Tanum forlag 1966


== Se også ==
De sententia ferenda
Carsten Smith

Carsten Smith (født 13. juli 1932 i Oslo) er en norsk jurist som var høyesterettsjustitiarius 1991-2002.  


== Bakgrunn ==
Han har artium fra Oslo katedralskole og ble cand.jur. i 1956 og senere professor i rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo (UiO). Han var dekan ved Det juridiske fakultet ved (UiO) fra 1977 til 1979 og er æresdoktor ved flere universiteter i Norden, USA og Sør-Korea.


== Virke ==
Smith har ledet flere offentlige utvalg og utredninger, blant annet Samerettsutvalget (1980) og Kystfiskeutvalget for Finnmark (2006). Han har også skrevet flere bøker i privatrett, offentlig rett og folkerett.
I sin tid som høyesterettsjustitiarius vektla han at Høyesterett ikke bare skulle avgjøre de konkrete sakene den fikk til pådømmelse, men at den også skulle ha en rettsskapende funksjon.
Han var i 1960-årene dommer i spørreprogrammet Kvitt eller dobbelt på NRK. Senere var også hans kone Lucy Smith (1934-2013), som var professor i juss ved Universitetet i Oslo, dommer i samme program. Paret har tre døtre, som alle er jurister, herunder datteren Merete Smith som fra 2006 til 2010 også var dommer i Kvitt eller dobbelt.


== Utmerkelser ==
Han er tildelt en rekke ordener og utmerkelser som Fritt Ords honnør (1985), Den nordiske juristpris og Rettssikkerhetsprisen. Han ble i 1988 hedret med Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning.
Carsten Smith er tildelt Storkors av St. Olavs Orden (2003). Han er også storkorskommandør av den svenske Nordstjerneordenen (2001), kommandør av Den islandske falkeorden og av Finlands hvite roses orden. 
Smith ble i 1966 innvalgt som medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi. I 1988 var han formann i den historisk-filosofiske klasse, og i 1991 var han akademiets preses. Smith ble i 1985 medlem av det finske vitenskapsakademi og i 1991 av European Academy of Arts, Sciences and Humanities.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Carsten Smith på Internet Movie Database 

(no) Publikasjoner av Carsten Smith i BIBSYS

(no) Publikasjoner av Carsten Smith i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Brixton

Brixton er et sted i distriktet Lambeth i det sørlige London. Det er det jamaicanske samfunnet i Londons «hovedstad», og kalles ofte the Soul of Black Britain. Windrush Square, mellom Lambeth rådhus og Tate Library, ble anlagt for å feire femtiårsjubileet for det moderne britiske afro-karibiske samfunnets ankomst på skipet «Empire Windrush». Stedet har et aktivt uteliv, med mange klubber og hyppige konserter. Brixton er delt med to postkoder: SW2 (deler postkode med Brixton Hill og Tulse Hill) og SW9 (deler postkode med Stockwell og deler av Clapham). Området er identifisert i London-planen som ett av 35 betydelige sentrer i Stor-London.Sentrum i Brixton er markedet, som hver dag selger frukt og grønt fra hele verden. Eddie Grants sang «Electric Avenue» fra 1983 viser til en del av dette markedet, som kalles Electric Avenue fordi gaten i 1888 var den første gaten i Storbritannia som fikk elektrisk belysning. The Clash har også bidratt til bydelens berømmelse med sangen «Guns of Brixton». En vindmølle fra 1816 er bevart, sammen med noen hus i nærheten bygd kort tid etter møllen. 
I henhold til folketellingen av 2011 har området en befolkning på 78 536 innbyggere.


== Historie ==
Brixtonopptøyene refererer til raseopptøyer i april 1981 og september 1985. Begge ganger startet opptøyene etter at unge, svarte menn hadde bygd opp frustrasjoner og sinne over diskriminering. Spesielt ble det reagert på at politiet stadig stoppet og ransaket tilfeldige personer, noe man normalt ikke kan gjøre uten skjellig grunn i Storbritannia. 
Etter opptøyene i 1981 utnevnte regjeringen en kommisjon for å granske forholdene, men dette forhindret ikke nye opptøyer i 1985. Etter disse ble det satt i gang en lang rekke tiltak for å bedre forholdene i Brixton. I 1990-årene har det flere ganger vært tilløp til uro, spesielt i forbindelse med flere tilfeller hvor unge, svarte menn har dødd i politiets varetekt. 
Nelson Mandela besøkte Brixton under sitt statsbesøk i Storbritannia i 1996.
I 1999 sprengte nynazisten David Copeland en bombe i Brixton. 39 mennesker ble skadet. 


== Kollektivtransport ==
I tillegg til en rekke busslinjer går det tog fra Brixton stasjon og undergrunnsbane fra Brixton undergrunnsstasjon.


== Kjente personer ==
Tidligere statsminister John Major bodde i deler av sin barndom i en liten leilighet ved Coldharbour Lane. Han startet sin politiske karriere i bydelsrådet for Lambeth.
David Bowie ble født i Stansfield Road. Noen av medlemmene i rockebandet The Clash har også sitt opphav i denne bydelen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Brixton, London district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

London Borough of Lambeth's Draft Brixton Conservation Area Statement
Bolsøya

For Bolsøy herred, se Bolsøy.Bolsøya er ei øy i Molde kommune i Møre og Romsdal. Øya ligger sør for Fannefjorden i Romsdalsfjorden og har et areal på 5,2 km² og 274 innbyggere per 1. januar 2004. En del av Bolsøya heter Fårøya, noe som sannsynligvis skyldes at de to delene på den tiden navnene ble gitt - tidlig i middelalderen - har vært adskilt på grunn av høyere vannstand. Høyeste punkt er 69,5 moh. og ligger på Fårøya.
Fylkesvei 64 mellom Molde og Åndalsnes krysser øya, som er forbundet med fastlandet gjennom Fannefjordtunnelen mot Molde og Bolsøybrua mot Skålahalvøya. Veien er bompengefinansiert og ble nedbetalt sommeren 2005.
Landets høyeste bautastein, Trollpila, står ved kirkegården på Bolsøya. Kirken ble imidlertid revet i 1907.


== Litteratur ==
Bolsøyboka: en natur- og samfundshistorisk skildring av Bolsøy prestegjeld og herred. [S.l.]: [s.n.] 1963. 


== Referanser ==
Harrow (distrikt)

Harrow er en bydel i den nordvestlige delen av det ytre London. Den grenser mot Hertfordshire i nord og mot Londondistriktene Hillingdon i vest, Ealing i sør, Brent i sørøst og Barnet i øst.
Distriktet ble opprettet i 1965, fra kretsen Harrow i Middlesex. 


== Steder i Harrow ==
Belmont
Canons Park
Harrow
Harrow on the Hill
Harrow Weald
Hatch End
Headstone
Kenton
North Harrow
Pinner
Pinner Green
Queensbury
Rayners Lane
Roxeth
South Harrow
Stanmore
Wealdstone
West Harrow


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Harrow – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Harrow Borough Council
Hillingdon (distrikt)

Hillingdon er Londons vestligste bydel. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Uxbridge, Hayes and Harlington, Ruislip-Northwood og Yiewsley and West Drayton i Middlesex ble slått sammen.
Brunel University og London Heathrow Airport ligger i bydelen.


== Steder i Hillingdon ==
Cowley
Eastcote
Eastcote Village
Hatton
Harlington
Hayes
Hayes End
Hayes Town
Harefield
Harmondsworth
Hillingdon
Ickenham
Longford
Newyears Green
North Hillingdon
Northwood
Northwood Hills
Ruislip
Ruislip Common
Ruislip Gardens
Ruislip Manor
Sipson
South Harefield
South Ruislip
Uxbridge
West Drayton
Yeading
Yiewsley


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Hillingdon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Greenwich Park

Greenwich Park er en av de kongelige parkene i London, beliggende på en bakketopp i Greenwich, med utsikt utover Themsen til Docklands og City of London. Parken  dekker 73 hektar og rommer diverse historiske bygninger.
Det nasjonale maritime museum og villaen Queen's House ligger rett nord, mens Royal Greenwich Observatory ligger i hjertet av parken, på toppen av bakketoppen. Ved parkens vestlige kant ligger oppsynsmannens hus, med utsikt mot den tilgrensende lyngmoen Blackheath.
Nullmeridianen går tvers igjennom parken.
Det har vært bosettinger i området siden romerske tider, men Greenwich har alltid vært assosiert med det kongelige. Landområdet ble arvet av hertugen av Gloucester, bror til Henrik V, i 1427, og var fødested til Henrik VIII, som anbrakte rådyr i parken. Tidlig på 1600-tallet ble parken anlagt i fransk stil med mange plantede trær, hvorav noen står den dag idag. James I donerte parken til sin gemalinne Anne, som gav Inigo Jones i oppdrag å tegne en villa som fikk navnet Queen's House.
I dag inngår Greenwich Park i et verdensarvsted.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Greenwich Park – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bolsøy

For øya Bolsøya, se Bolsøya.Bolsøy er et tidligere herred i Romsdal i Møre og Romsdal. Herredet ble 1. januar 1964 innlemmet i Molde kommune sammen med deler av Veøy samt Mordal krets i Nord-Aukra herred. Bolsøy omfattet områdene nord for Fannefjorden og Moldefjorden, bortsett fra Molde bykommune, som den omsluttet, samt halvøya mellom Fannefjorden og Langfjorden, i tillegg til Bolsøya og en del mindre øyer i Romsdalsfjorden. Ved sammenslåingen hadde kommunen 7 996 innbyggere.


== Historie ==
Fra ca. 1660 til 1838 het tinglaget Fanne, som kom av den gamle inndelingen Fanne åtting. Bolsøy er fremdeles navnet på prestegjeldet, som ble utskilt fra Veøy ved kongelig resolusjon av 18. november 1740.


== Se også ==
Liste over Bolsøys ordførere
Liste over tidligere norske kommuner


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Historiske arkiv etter Bolsøy kommune på Arkivportalen
Southwark (distrikt)

Southwark er en bydel i London. Den ligger på sørsiden av Themsen, og grenser mot City of London og Tower Hamlets mot nord, og Lambeth og Lewisham i sør. 
Navnet oppsto som navn på et område rett sør for London Bridge. Det har vært bebodd siden romersk tid, og fikk navnet i det 9. århundre. 
Distriktet ble opprettet i 1965 ved at kretsene Southwark, Camberwell og Bermondsey ble slått sammen.
Det ligger to katedraler i Southwark: Den anglikanske Southwark-katedralen og den katolske St. Georgs katedral.


== Steder i Southwark ==
Bankside
Bermondsey
Camberwell
Dulwich
East Dulwich
Elephant and Castle
Herne Hill øst for Herne Hill stasjon
Newington
Nunhead
Peckham
Rotherhithe
Southwark (gjerne kalt The Borough)
Surrey Quays
Walworth
West Dulwich


== Kollektivtransport ==


=== Jernbanestasjoner ===
Denmark Hill
East Dulwich
Elephant and Castle
London Bridge
North Dulwich
Nunhead
Peckham Rye
Queens Road Peckham


=== Undergrunnsstasjoner ===
Bermondsey
Borough
Canada Water
Elephant and Castle
London Bridge
Rotherhithe
Southwark
Surrey Quays


=== Teaterbygninger ===
Globe Theatre
Old Vic


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Southwark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Southwark Borough Council
Havering (distrikt)

Havering er en bydel i det østlige London. Den grenser mot Themsen og bydelen Bexley i sør, Redbridge og Barking and Dagenham i vest, Essex i nord og Thurrock i øst. Mot øst markerer M25 grensen nesten hele veien, med unntatt av North Ockendon som ligger på utsiden av ringveien. 
Distriktet ble opprettet i 1965 ved at kretsen Romford og distriktet Hornchurch ble slått sammen og overført til Stor-London fra Essex. 
I løpet av det 20. århundre ble Havering et populært boligområde på grunn av gode forbindelser med det sentrale London via tog og undergrunnsbanen. 
Store deler av distriktet består av parker, og omkring halvparten er definert som beskyttet naturområde. 
I Romford ligger det historiske Havering Museum. 


== Steder i Havering ==
Ardleigh Green
Chase Cross
Collier Row
Elm Park
Emerson Park
Gidea Park
Harold Hill
Harold Wood
Havering-atte-Bower
Hornchurch
North Ockendon
Rainham
Romford
Rush Green
Upminster
Wennington


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Havering – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kjøpstad

En kjøpstad (gammelnorsk: kaupstaðr, markedsplass) var et bysamfunn med privilegier som gav byborgere monopol på handel og annen næring, såkalte kjøpstadsrettigheter. Det fantes samtidig en type bysamfunn med mer begrensede rettigheter, nemlig ladestedene, som i en lang periode var underordnet nærmeste kjøpstad.
Det var for myndighetene viktig å lede import og eksport gjennom kjøpstedene, noe som gjorde det lettere blant annet å holde oversikt og sørge for innkreving av skatter og avgifter.
Kjøpstadsprivilegiene falt bort etter hvert som frihandel ble innført på 1800-tallet. Begrepene kjøpstad og ladested ble brukt til midt på 1900-tallet da både kjøpsteder og ladesteder ble bykommuner.
Ordet kjøpstad har sitt opphav i dansk språk. Et tilsvarende, eldre norsk ord er kaupang.


== Kjøpsteder etter opprettelse ==
Ukjent opprettelse: Borg
1276: Bylover for Bergen, Oslo, Trondheim og Tønsberg
1358: Skien, eldste bevarte privilegiebrev
1425: Stavanger. Fratatt privilegiet 1686-1690.
1569: Fredrikstad
1641: Kristiansand
1665: Fredrikshald
1666: Kragerø
1671: Larvik
1715: Bragernes og Strømsø
1720: Moss
1723: Arendal og Risør
1742: Molde og Kristiansund
1752: Holmestrand
1789: Vardø og Hammerfest
1794: Tromsø
1802: Kongsberg
1816: Bodø og Grimstad
1833: Vadsø
1836: Levanger
1842: Drøbak, Lillehammer, Porsgrunn og Flekkefjord
1845: Sandefjord og Brevik
1848: Hamar og Ålesund
1851: Hønefoss
1854: Kongsvinger
1860: Gjøvik
1866: Haugesund
1902: Narvik
1907: Horten
1913: Notodden
1921: Mandal
1942: StavernI tillegg har Konghelle og Marstrand vært kjøpsteder.


== Se også ==
Ladested
By
Liste over norske byer regnet etter grunnleggelse


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om kjøpstad, fra Store norske leksikon
Hounslow (distrikt)

Hounslow er en bydel i den vestlige delen av det ytre London. Den ble opprettet i 1965 ved at distriktene Brentford and Chiswick, Feltham og Heston and Isleworth i Middlesex ble slått sammen. 


== Steder i Hounslow ==
Brentford
Chiswick, Cranford
East Bedfont
Feltham
Grove Park, Gunnersbury
Hanworth, Hatton, Heston, Hounslow, Hounslow West
Isleworth
Lampton, Lower Feltham
North Hyde
Osterley
Spring Grove
Woodlands


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Hounslow – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hounslow Borough Council
Romsdalshalvøya

Romsdalshalvøya er en halvøy i Møre og Romsdal på 1560 km². Halvøyen er en del av Romsdal og Nordmøre og er avgrenset – fra innerst i Romsdal, ut til havet, til innerst på Nordmøre – av Eresfjorden (mot vest), Langfjorden (mot sør), Romsdalsfjorden (mot sør), Julsundet (mot vest), Hustadvika (mot nord), Kornstadfjorden (mot øst), Kvernesfjorden (mot nord), Batnfjorden (mot nord), Tingvollfjorden (mot øst) og Sunndalsfjorden (mot øst). 
Halvøyen omfatter mesteparten av Molde og Gjemnes kommuner, samt hele Hustadvika kommune og fastlandsdelen av Aukra kommune. Den grenser i sørøst mot Sunndal kommune. Byen Molde er det største tettstedet.
Det bor omtrent 43 000 mennesker på halvøyen, på øyene utenfor bor ytterligere omtrent 5 000 mennesker.
Waltham Forest

Waltham Forest er en bydel i den nordlige delen av det ytre London. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Chingford, Leyton og Walthamstow i Essex ble slått sammen og overført til Stor-London.
Distriktet er ett av fem i London som vil være vertskap for Sommer-OL 2012.


== Steder i Waltham Forest ==
Chingford
Chingford Hatch
Friday Hill
Hale End
Higham Hill
Highams Park
Leyton
Leytonstone
South Chingford
Upper Walthamstow
Walthamstow


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Waltham Forest – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wandsworth (distrikt)

Wandsworth er en bydel i det sørvestlige London. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Battersea og deler av Wandsworth ble slått sammen. Clapham og det meste av Streatham tilhørte den gamle kretsen Wandsworth, men ble lagt til Lambeth.


== Steder i Wandsworth ==
Balham
Battersea
Earlsfield
Furzedown
Nine Elms
Putney
Putney Heath
Putney Vale
Roehampton
Southfields
Streatham Park
Tooting
Wandsworth


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Wandsworth – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Universitetet i Leipzig

Universitetet i Leipzig er et av de eldste universiteter i Europa, grunnlagt i 1415 av Fredrik I av Sachsen og broren William II, av Meissen. Det hadde opprinnelig fire fakulteter, og har idag 14 fakulteter med tilsammen 31 021 studenter (2004). Det medisinske fakultutet, som er over 600 år gammel, er et av de mest velrenommerte. Det er det nest største universitetet i Sachsen.
Historisk ble personer tilknyttet universitetet inndelt i forskjellige «nasjoner» etter deres herkomst: Den meissiske, den saksiske, den bayerske og den polske. Den store norske matematiker Sophus Lie var professor ved universitetet i Leipzig.
I DDR-perioden 1949-89 het universitetet Karl-Marx-Universität.


== Fakulteter ==
Det teologiske fakultet (Theologische Fakultät)
Det juridiske fakultet (Juristenfakultät)
Fakultet for historie, kunst og orientalske studier (Fakultät für Geschichte, Kunst- und Orientwissenschaften)
Det filologiske fakultet (Philologische Fakultät)
Fakultet for utdanningsvitenskap (Erziehungswissenschaftliche Fakultät)
Fakultet for samfunnsvitenskap og filosofi (Fakultät für Sozialwissenschaften und Philosophie)
Fakultet for økonomi (Wirtschaftswissenschaftliche Fakultät)
Fakultet for idrettsvitenskap (Sportwissenschaftliche Fakultät)
Det medisinske fakultet (Medizinische Fakultät)
Fakultet for matematikk og informatikk (Fakultät für Mathematik und Informatik)
Fakultet for biovitenskap, farmasi og psykologi (Fakultät für Biowissenschaften, Pharmazie und Psychologie)
Fakultet for fysikk og geovitenskap (Fakultät für Physik und Geowissenschaften)
Fakultet for kjemi og mineralogi (Fakultät für Chemie und Mineralogie)
Det veterinærmedisinske fakultet (Veterinärmedizinische Fakultät)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Universität Leipzig – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Universität Leipzig – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Radio Mephisto
Chronik
Den russiske frigjøringsarméen

Den russiske frigjøringsarméen (russisk Русская освободительная армия – РОА, Russkaja oswoboditel'naja armija – ROA) var en frivillig russisk armé som kjempet på tysk side mot Stalin under annen verdenskrig. Den ble ledet av den russiske generalen Andrej Andrejevitsj Vlassov, som ønsket å forene alle russere i kampen mot stalinismen og Sovjetunionen. Til de frivillige hørte russiske emigranter (deriblant veteraner fra de hvite (antikommunistiske) styrkene under den russiske borgerkrigen), krigsfanger og østarbeidere.
Et stort antall eksilrussere og tidligere sovjetiske statsborgere var innrullert i de tyske styrkene; antallet er estimert til rundt 1 million. Den russiske frigjøringsarméen som egen armé ble først en realitet mot slutten av krigen etter intens lobbyvirksomhet fra Vlassov og hans allierte.
Etter krigen ble de russiske soldatene og Vlassov og hans generaler folkerettsstridig utlevert av amerikanerne til Sovjetunionen, hvor Vlassov og ni generaler ble henrettet 1. august 1946. De øvrige russiske soldatene ble sendt i slaveleirer i Sibir. Deres videre skjebne er ikke kjent. I kontrast ga Liechtenstein asyl til rundt fem hundre soldater fra Den russiske frigjøringsarméen som siden fikk opphold i Argentina.


== Distinksjoner 1942-1945 ==
Kilde:


== Referanser ==


== Litteratur ==
Joachim Hoffmann: Die Tragödie der Russischen Befreiungsarmee 1944/45: Wlassow gegen Stalin, Herbig, München 2003, ISBN 3-7766-2330-6
Matthias Schröder: Deutschbaltische SS-Führer und Andrej Vlasov 1942 – 1945: "Russland kann nur von Russen besiegt werden"; Erhard Kroeger, Friedrich Buchardt und die "Russische Befreiungsarmee". Schöningh, Paderborn 2001, ISBN 3-506-77520-0
Vjaceslav Pavlovic Artem'ev: Pervaja divizija ROA. Antario, London 1974
S. Drobjazko, Chudoznik A. Karascuk: Vtoraja mirovaja vojna: 1939 – 1945; Russkaja Osvoboditel'naja Armija. Ast, Moskva 1998, ISBN 5-237-00585-3
K. M. Aleksandrov: Oficerskij korpus armii general-lejtenanta A. A. Vlasova 1944 – 1945. Russko-Baltijskij Informacionnyj Centr Blic, Sankt-Peterburg 2001, ISBN 5-86789-096-1
K. M. Aleksandrov: Protiv Stalina: vlasovcy i vostocnye dobrovol'cy vo Vtoroj mirovoj vojne; sbornik statej i materialov. Juventa, Sankt-Peterburg 2003
Materialy po istorii Russkogo Osvoboditel'nogo Dvizenija: 1941 – 1945 gg. Graal', Moskva 1997-


== Se også ==
Komiteen for frigjøring av folkene i Russland


== Eksterne lenker ==
Gedenkkreuz und Gedenksteine für die Wlassow-Armee auf dem Prager Friedhof Olsany II
Trond Iversen

Trond Iversen (født 22. mars 1976 i Drammen) er en norsk langrennsløper som representerer Mjøndalen IF.
Han vant verdenscupen i sprint i sesongen 2001/02 og han ble nummer tre i sesongen 2004/05. Per november 2007 har Trond Iversen to individuelle seire i verdenscupen, begge i sprintrenn:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Trond Iversen – Olympedia 
(en) Trond Iversen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Trond Iversen – FIS (langrenn)
Kristen Skjeldal

Kristen Skjeldal (født 27. mai 1967 på Voss) er en norsk langrennskiløper som representerer Bulken IL på Voss.
Skjeldal er olympisk mester i stafett 1992 og 2002. I 2002 tok han bronse på 30 km fristil bak to østerrikere. Han deltok også på 30 km under OL på Lillehammer i 1994. Skjeldal har vunnet 11 individuelle NM-titler, derav seks på 50 km. Ingen har flere 5-milstitler enn han. Opprinnelig var Skjeldal best i fristil, men etter hvert ble han jevngod i de to stilartene. Han mesteskapsdebuterte under ski-VM i 1991.
Skjeldal ga seg som toppløper etter sesongen 2006. Skjeldal har imidlertid deltatt i nasjonale og internasjonale renn også etter dette, med tildels god resultater, bl.a. en seier i Scandinavisk cup, en fjerde og en sjetteplass i NM 2008.
Inspirert av Tour de Ski tok Skjeldal i 2007 initiativ til motbakkeløpet Horgi opp – fra Bavallen til Lønahorgi på Voss. Skjeldal vant selv det første løpet, mens unge Therese Johaug vant kvinneklassen.
I 2006 utga broren Gudmund Skjeldal en biografi om Skjeldal, kalt Den siste langrennaren.


== Meritter ==
OL-gull; 4 x 10 km stafett, Albertville 1992
OL-gull; 4 x 10 km stafett, Salt Lake 2002
OL-bronse; 30 km fristil, fellesstart, Salt Lake 2002
Elleve individuelle NM-gull


== Verdenscupseire ==

2.-plass  World Cup; 50 km fristil, Holmenkollen 2002
2.-plass  World Cup; 20 km jaktstart, Falun 2002
Seks tredjeplasser i forskjellige World Cup renn
fjerdeplass sammenlagt i World Cup 2001/2002


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kristen Skjeldal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kristen Skjeldal på Internet Movie Database 
(en) Kristen Skjeldal – Olympedia 
(en) Kristen Skjeldal – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Kristen Skjeldal – FIS (langrenn) 
(no) Forlaget Samlagets egen side om biografien