jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Styresmakt

En styresmakt/myndighet er en organisasjon som har myndighet til å vedta og håndheve lover for et gitt territorium, samt å treffe andre kollektive avgjørelser som angår territoriets innbyggere. En styresmakt er ofte inndelt i lovgivende, utøvende og dømmende myndigheter (maktfordelingsprinsippet). Det finnes styresmakter i stater og kommuner. En styresmakt kan organiseres med forskjellige styreformer: 


== Ulike styreformer ==
Utdypende artikkel: StyreformUlike myndigheter blir ofte inndelt etter antall personer som har politisk makt:  

I et  autokrati sitter kun en person ved makten. Denne kategorien inkluderer både det tradisjonelle eneveldet og enkelte moderne diktaturer.
I oligarkier deles den politiske makten mellom en liten gruppe personer.
Demokrati er en styreform som baserer seg på at folket bestemmer hva slags politikk som skal føres. Man deler tradisjonelt demokratiet i en direkte og en indirekte (representativ) variant.
Anarki innebærer mangel på politisk myndighet.


== Synspunkter og teorier om politisk myndighet ==
En styresmakt, eller politisk myndighet, blir ofte begrunnet med effektivitetsgrunner, at mer uformelle mekanismer, som kan fungere i mindre grupper, er upraktisk når en gruppe kommer over en viss størrelse. Derfor må det skapes spesielle institusjoner, som kollektivt utgjør den politiske myndigheten, for å vedta og håndheve lover og å fatte andre viktige avgjørelser. 
Politiske filosofer som er negative til politiske myndigheter (som anarkister, nihilister og i noe mindre grad marxister) vektlegger derimot myndighetenes historiske røtter, at de, i likhet med privat eiendomsrett oppsto fra krigsherrers og despoters autoritet. På grunnlag av dette hevdes det ofte at politiske myndigheter eksisterer for å tvinge gjennom de sterkes vilje og å undertrykke de svake, for å beskytte og vedlikeholde de styrende klassers privilegier. 
I motsetning til dette ser konservatismen positivt på politiske myndigheter. Myndighetene ses på som en faktor som skaper orden av kaos og som etablerer lover for å gjøre slutt på ”alles krig mot alle”. Historisk har politiske myndigheter blitt legitimert som noe som har fått sin autoritet fra en høyere makt, og dermed som noe undersåttene har en plikt til å underordne seg under. 
Naturretter er grunnlaget for de fleste liberalisters syn på politiske myndigheter. Her anses alle mennesker å være født med visse naturretter og myndighetenes viktigste oppgave er å beskytte disse rettighetene. 
En av de mest innflytelsesrike teoriene om politisk myndighet de siste hundre årene har vært tanken en såkalt samfunnskontrakt. Denne teorien har som utgangspunkt at politiske myndigheter er skapt for å ordne kollektive behov som man ikke kan ordne individuelt. Teorien er basert på ideen om at manneskene i utgangspunktet levde i en naturtilstand, som var alt annet enn harmonisk. Derfor inngår de en samfunnskontrakt for å løse de sikkerhetsproblemer naturtilstanden fører med seg.
Liste over fotballklubber i Norge

Dette er en liste over fotballklubber i Norge.
Jaap Stam

Jakob Stam (født 17. juli 1972) er en nederlandsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for den amerikanske klubben FC Cincinnati.Han spilte for flere europeiske toppklubber, som Manchester United, Lazio og Milan, samt på Nederlands landslag. Han ble både i 1999 og 2000 kåret til den beste forsvarsspilleren i Mesterligaen. Stam har også jobbet som talentspeider for Manchester United etter han la opp i 2008.Stam startet i den lokale klubben DOS Kampen. I 1992 begynte den profesjonelle spillerkarrieren for Stam. Da ble han solgt til FC Zwolle, hvor han ble til 1993. I 1995 kom han til Willem II. Etter en 1–0-seier over Ajax, så kjøpte PSV Eindhoven ham, og her ble han fra 1996 til 1998. I PSV scoret han 11 mål. 
To år senere, i 1998, så ble han solgt til Manchester United. Stam spilte tre sesonger i United, og han vant både Premier League, FA-cupen og Mesterligaen.
I 2001 gikk han til S.S. Lazio etter å ha kommet på kant med Sir Alex Ferguson. Mens han spilte for Lazio ble han utestengt i fem måneder for å ha testet positivt for nandrolon. Etter å ha anket dommen ble den redusert med én måned. Han ble i Lazio til 2004, før han ble solgt igjen. Nå gikk turen litt lenger nord i Italia, nemlig til AC Milan. Han ble solgt tilbake til Nederland i 2006. Ajax Amsterdam var klubben som kjøpte Stam. Han var kaptein i Ajax da han la opp 29. oktober 2007.Jaap Stam debuterte på landslaget 24. april 1996 mot Tyskland. Han spilte til slutt 67 kamper for sitt land, og scoret 3 mål. Han spilte i tre store mesterskap; VM i fotball 1998, EM i fotball 2000 og EM i fotball 2004.


== Karriere år for år ==


== Meritter ==
1996: KNVB Cup
1997: Eredivisie, Johan Cruyff-prisen, årets nederlandske spiller
1998: Johan Cruyff-prisen
1999: Mesterligaen, Premier League, FA-cupen, Intercontinental-cupen
2000: Premier League
2001: Premier League
2004: Coppa Italia
2006: Johan Cruyff-prisen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Jaap Stam – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Jaap Stam – FIFA 
(en) Jaap Stam – UEFA 
(fr) Jaap Stam – LÉquipe 
(en) Jaap Stam – Transfermarkt 
(en) Jaap Stam – Transfermarkt (manager) 
(en) Jaap Stam – national-football-teams.com 
(en) Jaap Stam – WorldFootball.net 
(en) Jaap Stam – Soccerbase.com 
(en) Jaap Stam – FootballDatabase.eu
Henry Johansen

Henry Høgfeldt «Tippen» Johansen (1904–1988) var norsk landslagskeeper i fotball. Han ble innmeldt i Vålerenga i 1918, etter at Olymp ble innlemmet i klubben. Han spilte på VIFs A-lag i perioden 1923–46.
Johansen debuterte på landslaget i 1926, og spilte sin siste, og 48. landskamp i 1938. Høydepunktet ble fotballturneringen i OL 1936 i Berlin, da Norge tok en meget overraskende bronsemedalje. Han var også Norges målvakt i fotball-VM i 1938.
«Tippen» ble tildelt Egebergs ærespris i 1938, for sin innsats på fotballbanen og i hoppbakken. At han var en allsidig idrettsmann, fremgår av følgende sitat, hentet fra boken Våre Egebergvinnere av Leif Lapidus: «Som skihopper ble han landskjent, som bandy- og ishockeyspiller nokså fryktet over en del av landet, og som tennisspiller nyter han alminnelig beundring omkring banen på Bryn.»


== OL-medaljer ==
1936  Berlin -  Bronse i fotball (Norge)


== Se også ==
Bronselaget


== Litteratur ==
Viggo Johansen (1983). Vål'enga i våre hjerter. Grøndahl. s. 43–48. ISBN 8250406494. 


== Eksterne lenker ==
(en) Henry Johansen – Olympedia 
(en) Henry Johansen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Henry Johansen – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Henry Johansen – Transfermarkt 
(en) Henry Johansen – national-football-teams.com 
(en) Henry Johansen – WorldFootball.net 
(en) Henry Johansen – EU-Football.info 
(no) Henry Johansen – Norges Fotballforbund 
(en) Henry Johansen – FBref
Fotball (ball)

En fotball er en ball som brukes i flere forskjellige sporter, som fotball, amerikansk fotball og gælisk fotball. 
En vanlig fotball består som regel av 12 femkant- og 20 sekskant-formede lærstykker som er sydd sammen rundt en indre pose av gummi, kalt blære. Denne fylles gjennom en ventil med luft for å gi ballen ønsket form. Fotballen finnes i forskjellige størrelser. Vi skiller mellom 3-er, 4-er og 5-er fotballer. I tillegg har vi trikseballer som er veldig små og som bruker først og fremst til teknisk trening.
Mønster og dekor på fotballen varierer fra produsent til produsent og merke til merke. Det er vanlig at det lages en ball til hvert store mesterskap.


== Eksterne lenker ==
(en) Balls by sport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nim

Nim er et spill for to personer. Teorien om nim er svært viktig i kombinatorisk spillteori, som er en gren av matematikk.
En posisjon i nim består av noen hauger med objekter (for eksempel fyrstikker). Et trekk består av å fjerne en eller flere fyrstikker fra én haug. Man kan gjerne fjerne hele haugen. Den som tar den siste fyrstikken vinner.
En optimal strategi for dette spillet ble funnet av C. L. Bouton ved Harvard University i USA i 1902. Gitt en posisjon, skriver man antall fyrstikker i hver haug i det binære tallsystemet, og legger sammen alle tallene, uten å ta med tall i mente. Hvis resultatet blir null, kan man ikke vinne. Hvis resultatet er forskjellig fra null, kan man vinne ved å flytte til en posisjon med verdi null.
Har man for eksempel tre hauger med henholdsvis tre, fire og fem fyrstikker, blir resultatet slik:

3 011
4 100
5 101
_____
  010

Resultatet blir 010, som er lik 2 i titallssystemet. Det finnes derfor et vinnende trekk, som vil være å redusere haugen med tre fyrstikker til én.


== Eksterne lenker ==
Nim-Spill skrevet i Javascript IE7 og FF3 kompatibel
Der Judenstaat

Der Judenstaat (tysk, jødestaten) er en bok av Theodor Herzl, hvor han argumenterer for etableringen av en jødisk stat i det  på den tiden tyrkisk kontrollerte Levanten. Den ble først utgitt i Berlin og Wien i 1896 av M. Breitenstein's Verlags-Buchhandlung. Den ble utgitt på norsk under tittelen Jødestaten av L.S.P. Forlag i 2005.
Der Judenstaat er ikke et religiøst verk, men den har hatt stor betydning for moderne jødedom, idet den la grunnlaget for den politiske sionismen.


== Eksterne lenker ==
«Der Judenstaat» (fulltekstversjon)
Andre intifada

Andre intifada, også kjent som al-Aqsa-intifadaen (arabisk:انتفاضة الأقصى, Intifāḍat El Aqṣa eller Intifāḍat Al Aqṣa; hebraisk: אינתיפאדת אל אקצה, Intifādat El-Aqtzah) viser til det andre palestinske opprøret som begynte 28. september 2000. 
Den andre intifadaen var mer enn den første organisert av PLO og utviklet seg til en krigstilstand mellom De palestinske selvstyremyndighetene og Israel. Opprøret brøt ut i protest mot opposisjonsleder Ariel Sharons omstridte besøk på Tempelhøyden i Jerusalem, der al-Aqsa-moskeen ligger. Mens den første intifada sprang ut fra oppdemmet frustrasjon mot okkupasjon og undertrykking, var den andre intifada en reaksjon på de sterke begrensninger som ble lagt for utviklingen av en palestinsk stat – og følgelig langt på vei en kamp mot okkupasjon og for selvstendighet. Flere palestinske aktører tok del i opprøret, og særlig Hamas spilte en mer fremtredende rolle enn før, bl.a. med rakettangrep mot mål i Israel.Palestinsk taktikk varierte fra å utøve masseprotester og storstreiker, som ved første intifada, til store selvmordsbombeangrep og avfyring av Qassam-raketter mot israelske bosetningsområder. Israelsk taktikk varierte fra å lage grenseoverganger og å konstruere Vestbredden-barrieren, til og utføre ekstrajuridiske snikmord rettet mot militanter. Israel benyttet også utstrakt bruk av kollektiv avstraffelse overfor palestinerne. Dette innbefattet drap på sivile og bruk av tunge våpen mot den palestinske sivilbefolkningen og humanitære mål. Andre kollektive straffemetoder innbefattet blokader, portforbud, massearrestasjoner, samt ødeleggelse av boliger, boligkvarter og infrastruktur.


== Tidslinje ==


== Se også ==
Operasjon «Defensive Shield»
Osloavtalen
Første intifada
Liste over kriger Israel har deltatt i


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Al-Aqsa Intifada – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vesteraalens Dampskibsselskab

Vesteraalens Dampskibsselskab (VDS) var et rederi som ble stiftet 10. november 1881 på Stokmarknes i Nordland fylke. Samme år ble rederiets første skip – DS «Vesteraalen» fra 1865 (tidligere DS «Arendal») kjøpt fra Arendals Dampskibsselskab. Selskapet drev med lokal rutetransport, og startet den første Hurtigruten i 1893 med skipet DS «Vesteraalen» fra 1891.
Hurtigruten drev de første årene både rutefart langs kysten, og faste cruiselinjer til blant annet Svalbard. Der oppe ble Hotellneset en viktig ilandstigningsplass for besøkende turistskip på slutten av 1800-tallet. Richard With var en pioner, og Vesterålens Dampskibsselskap startet i 1896 opp med seks sommerturer fra Hammerfest til 360 kroner, og reiste et turisthotell på Hotellneset hvor passasjerene kunne jakte i Adventdalen eller delta på fjordturer i påvente av neste ukes returskip. I 1897 førte Otto Sverdrup ders rutebåt S/S «Lofoten» på denne ruten, og selv om hotellet raskt ble avviklet så fortsatte cruiserutene utover 1900-tallet i konkurranse med Bergenske Dampskibsselskab og Nordenfjeldske Dampskibsselskab. Cruisebåtene besøkte mange områder, men Adventfjorden og Grønfjorden hadde bosetninger, skjermede fjordstrøk og rolige havner hvor grunnlaget var til stede for å legge inn både post- og varefrakt og aktiviteter for passasjerene. Passasjerene kunne få stemplet postkort med privat poststempel - hvorpå brevene ble tatt om bord i det samme skipet og medbragt til fastlandet og postlagt der. Hotellet var ikke lenge i drift, men det heiste norsk statlig postflagg og var således det første norske framstøt i retning av myndighetsutøvelse i området før gruvedriften tok til.
Selskapet fusjonerte i 1987 med Ofotens Dampskibsselskab, og det nye selskapet fikk navnet Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab (OVDS). OVDS fusjonerte med Troms Fylkes Dampskibsselskap (TFDS) i 2006 og dannet Hurtigruten Group, som senere ble omdøpt til Hurtigruten ASA.


== Rederiets skip ==
Noen av rederiets gjenværende skip:

MS «Vesterålen» – I hurtigruten
MS «Lofoten» – I hurtigruten
MS «Finnmarken» (1956) – Museumsskip
DS «Børøysund» – I drift som veteranskip
DS «Hestmanden» – Restaurert til museumskip
MF «Vågan» - I drift på Vestfjorden
MS «Strønstad» - i bruk av SjøheimevernetNoen av rederiets tidligere skip:

DS «Vestfjord» (1863)
DS «Vesteraalen» (1865)
DS «Vaagan» (1869)
DS «Raftsund» (1872)
DS «Fiskeren» (1884)
DS «Narvik» (1890)
DS «Vesteraalen» (1891)
DS «Bodø» (1894)
DS «Nordland» (1898)
DS «Røst» (1898)
DS «Andenæs» (1903)
DS «Risøsund» (1904)
DS «Sortland» (1906)
DS «Richard With» (1909)
MS «Andenes»
MS «Stamsund»
MS «Hadsel»
MS «Vesterålen» (1950) (fra 1983 «Vesterålen II»)
MS «Kong Olav» (kjøpt fra Det Stavangerske Dampskibsselskap)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hurtigrutemuseet – Rederier Besøkt 31. august 2009
digitalarkivet Reklameplakater for Vesteraalens Dampskibsselskab fra 1930-tallet.
Riksarkivet – Prisliste fra 1917: «Vesteraalens Dampskibsselskab (Hurtigruterne) 2den Plads Priskurant» Besøkt 25. august 2008
http://www.sjohistorie.no
Hinnstein

Hinnstein er et fjell i Harstad kommune i Troms og Finnmark. Det ligger seks kilometer sør for Harstad sentrum og toppen ligger 560 meter over havet.
Fra toppen er det utsikt over Holtet, Medkila og Breivika, og den er kanskje en av områdets mest besøkte topper. Det tar deg opp blant vierkratt, fjellbjørk, blåbær og dvergfuru.


== Referanser ==
Realkonjunkturteori

Realkonjunkturteori (ofte forkortet til «RBC») er det aller enkleste moderne rammeverket for å redegjøre for konjunktursvingninger.
En standard realkonjunkturmodell er en modell hvor individene i samfunnet maksimerer nåværende og fremtidig velferd.  Beskrankningene på optimeringsproblemet deres er de fundamentale, reelle nasjonalregnskapssammenhengene:

Produksjonstilnærmingen for å måle BNP
Inntektstilnærmingen for å måle BNP
Utgiftsstilnærmingen for å måle BNP
Bevegelsesloven for aggregert produktiv kapitalstokk
En stokastisk prosess for total faktorproduktivitet, estimert på historiske serierMålet på velferd er vanligvis en såkalt additiv-separabel nyttefunksjon.  Dette er det vanligste og minst kontroversielle velferdsmålet i økonomi.
Det er flere misforståelser knyttet til såkalt realkonjunkturteori og mye støy som står i veien for reell forståelse.  Den grunnleggende modellen bidrar til tross for sin enkelhet til viktig innsikt. Blant de groveste feilaktige påstandene er:

«Ufrivillig arbeidsløshet eksisterer ikke»:  I den aller enkleste modellen som er skissert over eksisterer ikke arbeidsledighet, verken frivillig eller ufrivillig.  I de mest stiliserte modellene hvor bibeskrankningene er de aggregerte nasjonalregnskapssammenhengene er fokuset for modellen gjennomsnittlig antall timer jobbet.  Forskere har studert og fortsetter å studere modeller som kan redegjøre for variasjoner i arbeidsledighet og ledige stillinger over konjunktursykelen«Alle markeder klarerer til enhver tid»: Igjen, i de enkleste og mest stiliserte modellene, hvor bibeskrankningene er de aggregerte nasjonalregnskapssammenhengene, så blir det implisitt antatt at alle markeder er konkurranseutsatte.  Dette er primært for å sikre konsistens mellom nasjonalregnskapssammenhengene i bibeskrankningene.   Forskere har studert og fortsetter å studere modeller som kan redegjøre for imperfekt konkurranse og hvordan det kan bidra til konjunktursvingninger«Realkonjunkturmodeller kan ikke brukes til å studere nominelle størrelser som inflasjon»:  Igjen, feil.  Ett eksempel: såkalt nykeynesiansk teori er essensielt realkonjunkturteori med nominelle friksjoner.«Teknologiske sjokk alene vanskelig kan forklare store konjunktursvingninger»:  Det som omtales som «teknologisjokk» er residualer i total faktorproduktivitet.Det interessante spørsmålet er hva total faktorproduktivitet er og hvorfor det endrer seg.  Dette spørsmålet forener moderne makro- og mikroøkonomer som forsøker å forstå og tilnærmer seg dette spørsmålet fra hver sin side: Moderne makroøkonomer fra det aggregerte, men stadig mer disaggregerte data.  Moderne mikroøkonomer fra det partikulære, men med stadig mer aggregerte konklusjoner.


== Relaterte personer ==
Knut Wicksell
Ragnar Frisch
Robert Lucas
Finn E. Kydland
Edward C. Prescott
Kjetil Storesletten
80-årene

Se også 1980-årene30 | 40 | 50 | 60 | 70 ◄ 80 ► 90 | 100 | 110 | 120 | 130

-- 80 
-- 81 
-- 82 
-- 83 
-- 84 
-- 85 
-- 86 
-- 87 
-- 88 
-- 89 

Tiårsoversikt
90-årene

Se også 1990-årene40 | 50 | 60 | 70 | 80 ◄ 90 ► 100 | 110 | 120 | 130 | 140

-- 90 
-- 91 
-- 92 
-- 93 
-- 94 
-- 95 
-- 96 
-- 97 
-- 98 
-- 99 

Tiårsoversikt
70-årene

Se også 1970-årene20 | 30 | 40 | 50 | 60 ◄ 70 ► 80 | 90 | 100 | 110 | 120

-- 70 
-- 71 
-- 72 
-- 73 
-- 74 
-- 75 
-- 76 
-- 77 
-- 78 
-- 79 

Tiårsoversikt
Sigurd Pettersen

Sigurd Ørjan Pettersen (født 28. februar 1980 i Kongsberg) er en norsk skihopper. Han representerer Rollag & Veggli. Hans største prestasjoner er sammenlagtseieren i hoppuka 2003/2004 der han vant tre av de fire rennene, og seieren i laghopping under VM i skiflyging i 2004.
Ved kommunestyrevalget 2007 var Pettersen kandidat for Arbeiderpartiet i Rollag kommune.


== Karriere ==
Pettersen debuterte relativt sent i verdenscupen. Under ledelse av den nye hopptreneren, Mika Kojonkoski fra Finland, fikk Sigurd Pettersen sitt endelige gjennombrudd i og med verdenscupseieren på Granåsen skisenter i Trondheim vinteren 2002.
Et av karrierens høydepunkt, hoppukeseieren i 2003/04, var etterlengtet for Hopp-Norge – med unntak av Espen Bredesens seier i 1993/94 måtte man over 30 år tilbake for å finne forrige norske vinner. Pettersen var elev ved NTG Lillehammer i 1997-1999.


== Verdenscupseire ==


=== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Sigurd Pettersen – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Sigurd Pettersen – Olympedia 
(en) Sigurd Pettersen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Sigurd Pettersen – FIS (skihopping) 
(pl) Sigurd Pettersen – skijumping.pl
Matti Nykänen

Matti Nykänen (født 17. juli 1963, død 4. februar 2019) var en finsk skihopper som i 1980-årene var en dominerende skikkelse i internasjonal hoppsport. Han la opp i 1991.


== Karriere som skihopper ==
Nykänen var 18 år gammel da han i VM i Holmenkollen i 1982 kunne feire sin første store triumf. Han tok også en tittel i de tre påfølgende verdensmesterskapene, i 1985, 1987 og 1989.Etter den første hoppukeseieren i 1983 vant Nykänen sesongen etter gull i storbakken i OL i Sarajevo. I 1985 ble han verdensmester i skiflygning i Planica og hadde dermed gått til topps i alle de viktigste konkurransene. I 1987 ble han tildelt Holmenkollmedaljen.Nykänens kanskje aller beste sesong var i 1988 da han etter hoppukeseieren dominerte fullstendig og tok alle tre gullmedaljene i OL i Calgary. Nykänen tok sin siste internasjonale medalje under VM i skiflygning i Vikersund i 1990 med sølv. Da han la opp i 1991 etter ti år som aktiv utøver, hadde han vunnet 46 verdenscuprenn.


=== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ===


== Etter hoppkarrieren ==
Han fikk stadig større alkoholproblemer utover i karrieren sin, og etter at den tok slutt har livet hans vært preget av rusmisbruk. Høsten 2005 ble Nykänen satt i fengsel for å ha slått og mishandlet kona. Da hadde det kun gått fire dager siden han slapp ut fra fengsel, hvor han sonet en dom for å ha knivstukket en mann.I den biografiske filmen Matti som ble utgitt i 2006, dokumenteres Nykänens tragiske liv etter hoppkarrièren. I filmen tegnes et bilde av en naiv ung Nykänen, som påvirkes av uheldig omgangskrets i mange av hans katastrofale veivalg. Jasper Pääkkönen spiller Matti Nykänen i filmen.Nykänen døde i Villmanstrand 4. februar 2019, 55 år gammel. Noen måneder før han døde ble han diagnostisert med diabetes. Han skal også ha slitt med bukspyttkjertelbetennelse og han døde av akutt lungebetennelse, ifølge Nykänens familie.


== Se også ==
Liste over mestvinnende vinterolympiere
Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Matti Nykänen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Matti Nykänen – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Matti Nykänen – Olympics.com 
(en) Matti Nykänen – Olympic.org 
(en) Matti Nykänen – Olympedia 
(en) Matti Nykänen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Matti Nykänen – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Matti Nykänen – FIS (skihopping)
Montréal

Montréal (engelsk skriveform: Montreal, uttales /mɔ̃ʀeal/ på fransk og /ˌmʌntɹiˈɑːl/ på engelsk) er den største byen i provinsen Québec i Canada. Den er også Canadas nest mest folkerike by, etter Toronto, og verdens nest største franskspråklige by etter Paris. Montréal ligger sørvest i Québec, omtrent 200 km sørvest for provinsens hovedstad Québec by og 150 km øst for Ottawa, Canadas hovedstad. Byen ligger på den fluviale øya Île de Montréal («Montréal-øya») ved samløpet av elvene Ottawa og St. Lawrence. 
Totalt 3 635 571 innbyggere (2006) bor i «Stor-Montréal», som blant annet omfatter byene Laval og Longueuil. 52,4 % av innbyggerne har fransk som morsmål, 32,4 % har ulike innvandrerspråk som morsmål, mens 12,5 % har engelsk som morsmål. Omtrent 70% av befolkningen  bruker fransk daglig.
Montréal arrangerte Verdensutstillingen i 1967 (Expo '67), og var vertsby for Sommer-OL 1976. 
Det finnes to franskspråklige universitet i Montréal. Université de Montréal er byens største franskspråklige universitet. Universitetet ligger i området Côte des Neiges, og dekker de fleste fagretninger. Université du Québec à Montréal er et offentlig universitet og del av universitetsnettverket Université du Québec. To engelskspråklige universitet holder til i byen, Concordia University og det meget anerkjente McGill University.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Montreal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Montréal – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en)  Montréal hos Wikivoyage
Ville de Montréal
Université de Montréal
McGill University