jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Olsvik

Olsvik er et boligområde i Loddefjord i den vestlige delen av Laksevåg bydel i Bergen. Boligområdet Olsvik hadde i 2015 et innbyggertall på 4215. Olsvik omfattes av grunnkretsene Fæsteråsen, Olsvikfjellet, Brønndalen, Olsvikmarka, Fredheim, Skjenlia og Olsvikåsen. Det høyeste punktet er Grønntulia.
Olsvikskjenet er hovedveien gjennom området. I vest ligger Godvik, i øst Kjøkkelvik, i sør Loddefjorddalen og Storavatnet, og i nord Byfjorden. Olsvik er det mest befolkede området av Alvøen, Godvik og Kjøkkelvik.
Området har hovedsakelig lav blokkbebyggelse og rekkehus.
På stedet ligger et legesenter, tannlegekontor og fysioterapeut. 


== Politikk ==
Ved kommune- og fylkestingsvalget i 2015 gikk 44 % av stemmene som var avlagt av velgere i Olsvik, til Arbeiderpartiet. Av de 6256 stemmeberretige var det kun 2485 som stemte.
Ved stortingsvalget i 2013 stemte 1/3 av Olsviks befolkning på Høyre. Fremskrittspartiet fikk også et høyt antall stemmer.Ved stortingsvalget i 2017 gikk 33,1 % av de 2724 stemmene til Høyre; dette var en nedgang på 0,4 % fra valget i 2013. Arbeiderpartiet hadde en nedgang på 3,3 %, og endte opp med 25,9 % av de avlagte stemmene. Fremskrittspartiet fikk 18,1 % av stemmene, noe som tilsvarte en økning på 0,1 % sammenlignet med valget i 2013.


== Skoler ==
Olsvik skole er Bergens største grunnskole og ungdomsskole. I Olsvik ligger også Skjenlia skole og Olsvikåsen videregående skole.


== Idrett ==
Fotballklubben Olsvik IL hører også til her.


== Kirke ==
På stedet ligger Olsvik kirke, som ble bygget i 1990. Bygningen er tegnet av arkitekt Aksel Fronth.


== Demografi ==
Levekårsindeksen ligger på 8,4 . Olsvik har en innvandrerandel på 10,7 %,


== Referanser ==
Franz Josef Popp

Franz Josef Popp  (født 14. januar 1886 i Wien, død 29. juli 1954 i Stuttgart) var en østerriksk bedriftsleder. Popp var sjef for BMW i perioden 1922–1942. Popp var en tre gründere bak BMW.


== Referanser ==
Iskanten Ishall

Iskanten Ishall eller Vestkanten Ishall er en ishall i tilknytning til Vestkanten kjøpesenter i Loddefjord i Bergen. Hallen ble åpnet oktober 2007, som den 35. ishallen i Norge. Dette er den andre ishallen i Bergen, etter Bergenshallen. Ishallen tar en tredjedel av bygget, som også inneholder curlingbaner og andre opplevelsestilbud. Loddefjord bibliotek, tannlegesenteret og legekontorene er også flyttet hit.
Bygget har vært planlagt siden 1990-tallet, men utbyggerne, Stor-Bergen Boligbyggelag, hadde lenge problemer med å få i orden finansieringen av bygget. Men 19. desember 2001 fikk selskapet en beskjed på telefonsvareren fra en av Norges rikeste menn, Trond Mohn, om at han personlig ville betale 15 millioner kroner av den totale byggesummen på 100 millioner kroner. Av dette koster ishallen 50 millioner kroner.


== Eksterne lenker ==
Artikkel i Bergens Tidende om Trond Mohns bidrag til byggingen
Video fra byggingen av Iskanten
Ishaller og baner i Norge hockey.no
Mathopen

Mathopen er et boligområde i bydel Laksevåg i Bergen kommune, vest for sentrum. Området befinner seg på nordsiden av Grimstadfjorden. I nord grenser Mathopen opp mot Hetlevik og Storavatnet, og i vest mot Håkonshella.
Navnet Mathopen kommer av norrønt matr = «mat», «fisk» og hopr = «vik», «hop».Bebyggelsen i Mathopen består for det meste av boliger og en større grunnskole (Mathopen skole). Stedet er en typisk forstad til Bergen, og de fleste innbyggerne har sitt arbeid i andre deler av Bergen. Sjøforsvarets hovedbase Haakonsvern ligger i Mathopen, og en del av lokalbefolkningen på stedet arbeider på basen. Hovedveien heter Hillerenveien (Fv 5216), og områdets vestlige del kalles for Hilleren.
Mathopen utgjør en grunnkrets i Bergen kommune og hadde 1 749 innbyggere 1. januar 2012. Mathopens areal er på 3,25 km², hvorav 0,12 km² er dekket av ferskvann.


== Referanser ==
Vadmyra

Vadmyra er et boligområde i Loddefjord i Laksevåg bydel i Bergen. Området preges av store borettslag bestående av høyblokker og lavblokker, men har også en del eneboliger. Vadmyra ligger like ved Vestkanten kjøpesenter, omgitt av Hetlevik i sør og vest og Loddefjorddalen i nord og øst. Loddefjord skole, Sandgotna skole og Vadmyra skole ligger i området.  
Vadmyra omfattes av grunnkretsene Klasatjørna, Sandgotna, Vadmyra og Vestre Vadmyra, med til sammen 3 220 innbyggere 1. januar 2012 og et samlet landareal på 0,73 km² og 0,05 km² ferskvann. 
Området har et eget idrettslag, Vadmyra Idrettslag som ble stiftet 1.okt 1972. Idrettslaget har aktiviteter på Vadmyrabanen, Vadmyrahallen og i gymsalene til nærliggende skoler.
Trond Erik Henriksen

Trond Erik Henriksen (født 22. mars 1966 i Oslo) er en norsk programleder og sosialarbeider som i 1990-årene ble kjent gjennom sin deltagelse i dokumentarfilmen Store Gutter Gråter ikke (1995). I denne forbindelse utga han også sangen Skyter meg julaften på en CD-singel til inntekt for det forebyggende arbeidet i skoleverket.
Henriksen har vært rusmisbruker i mange år og ble på begynnelsen av 1990-årene omtalt som Norges farligste forbryter etter at han var med på kidnappingen av en politimann og en båtvakt i Horten.
Han har arbeidet innenfor det forebyggende i skoleverket i mange år og har besøkt over 50 000 ungdommer over hele Norge. Han har vært aktiv i samfunnsdebatten de siste 15 årene og ble også kjent som Leder for Folk for Jagland under Stortingsvalget 1997.
Trond Henriksen arbeidet som programleder i Radio Prime Halden i fire år. Han var også en kort periode innom P5 Østfold. Nå arbeider han for Kirkens Bymisjon i Halden.
Tittelen til Knut Storbergets bok om forbrytelser, straff og forsoning Det er dine øyne jeg ser er hentet fra en hendelse i Trond Henriksen sitt liv.
Den 7. september 2016 utga han selvbiografien Ingen murer er for høye, som fikk terningkast 5 av Ingvar Ambjørnsen i Dagbladet. Også andre anmeldere var positive.I 2018 mottok han Østfoldprisen for sin innsats for mennesker som står utenfor samfunnet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om: Ingen murer er for høye hos Aschehoug Arkivert 22. februar 2017 hos Wayback Machine.
Eline Simonsen Haga

Eline Simonsen Haga (født 25. mai 1972 i Oslo) er en norsk journalist og rusarbeider som har vært daglig leder av nettportalen Narkoman.net.  
Haga er utdannet journalist. Hun er en av grunnleggerne av Narkoman.net og var daglig leder for nettstedet i perioden 2004 til 2008. 
Hun spilte rollen som Guro i barne-serien Guro (1980). Hun er datter av Bente Simonsen og Bjørn Haga. Begge foreldrene var ansatt i NRK da hun i 1979 ble «oppdaget» av Vibeke Sæther, som mente hun «hadde noe av Guro i seg».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tyrili
Rød stjerne over Kina

Rød stjerne over Kina (Red Star Over China) er en bok av den amerikanske journalisten Edgar R. Snow, utgitt i 1937, på norsk i 1972. Snow bodde i Kina i 1930-årene og var blant dem som fulgte den kinesiske borgerkrig fra innsiden. 
Boken skildrer de måedene som forfatteren tilbrakte med Kinas «Røde armé» under borgerkrigen. Boken har biografisk materiale om en rekke sentrale personer fra begge sider av konflikten, blant annet av Máo Zédōng. Den har også en levende skildring av «den lange marsjen». 
Boka hadde en stor innflytelse i myteskapingen om kommunistgeriljaen og «den lange marsjen» for et vestlig publikum. Enkelte hevder at det neppe hadde vært mulig å skape en maoistisk bevegelse i vesten på 1970-tallet dersom det ikke hadde vært skrevet et politisert dokumentar av den typen Snow skrev. Máo oppfattet selv Snow som et av sine hovedpropagandainstrumenter og inviterte han i ettertid gjentatte ganger til Kina.
Hans von Borsody

Hans Eduard Herbert von Borsody (født 20. september 1929 i Wien, død 4. november 2013 i Kiel) var en tysk skuespiller.
Han ble født i en kunstnerfamilie; faren Eduard von Borsody var filmregissør og moren Maria von Borsody fiolinist. Onkelen Julius von Borsody var Østerrikes første filmarkitekt. Familien flyttet til Berlin da han var tre år, og fikk rikstysk statsborgerskap. Under annen verdenskrig reiste de tilbake til Wien på grunn av bombeangrepene.
Etter Abitur og et fotografistudium arbeidet Borsody først ved Den grafiske lære- og forsøksanstalt i Wien, før han studerte skuespill fra 1950 til 1952 ved Max Reinhardt-seminaret. Deretter ble han en av de mest populære skuespillere i de såkalte Heimatfilmene i 50-årene, men spilte også på teater. På 1970-tallet var han sjelden å se på film, et unntak var hans fremragende rolle i Richard Attenboroughs historiske krigsfilm A Bridge Too Far. Han gjorde senere mange gjesteopptredener i fjernsynsproduksjoner.
Han er far til skuespillerinnen Suzanne von Borsody.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hans von Borsody på Internet Movie Database 
(sv) Hans von Borsody i Svensk Filmdatabas 
(fr) Hans von Borsody på Allociné 
(en) Hans von Borsody på AllMovie 
(en) Hans von Borsody hos The Movie Database
Vredens druer

For filmatiseringen av boken, se Vredens druer (film)Vredens druer er en roman fra 1939 av den amerikanske forfatteren John Steinbeck. Romanen vant Pulitzerprisen i 1940. Filmen Vredens druer (1940) er basert på boka; den har Henry Fonda i hovedrollen som Tom Joad, og er regissert av John Ford. 

Historien foregår i depresjonsårene, og forteller historien til en familie av okies, landbruksarbeidere fra Oklahoma som blir drevet fra gården av tørke under den økologiske katastrofen Dust Bowl og tvunget til å flytte vestover. Romanen beskriver i detalj situasjonen for amerikanske jordbrukere og landarbeidere og viser til kooperative løsninger på problemene med industrialisering. Arthur Rothsteins fotografi fra Dust Bowl var trolig en inspirasjon til Steinbecks roman Vredens druer; Steinbeck reiste ikke selv til Oklahoma og baserte beskrivelsen på andres reportasjer og fotografier.


== Romanens struktur ==
Boken skifter mellom et episk og et reflekterende nivå gjennom regelmessig skifte av genre; annethvert kapittel er fortellende, og annethvert er essayistisk reflekterende, her vist ved åpningen fra to etterfølgende kapitler.

Kapittel XXI: Det vandrende, søkende folket ble nomader. De familiene som hadde oppholdt livet og hadde dødd på firti acres, hadde levd godt eller hadde sultet av grøden på det lille jordstykket, eide nå hele Vesten å streife rundt i. Og de fartet rundt og de søkte arbeid. Og storveiene var menneskestrømmer, og grøftekantene var rekker med mennesker.
Kapittel XXII: Det var sent da Tom kjørte på en landevei og så etter campingplassen ved Weedpatch.


== Betydning ==

Romanen regnes som et hovedverk i amerikansk litteratur, og var medvirkende til at Steinbeck fikk Nobels litteraturpris i 1962.
Romanen har også vært til inspirasjon for flere band og musikere som Bruce Springsteen, Pink Floyd, Bad Religion og Camel. Springsteen ga ut sangen «The Ghost of Tom Joad» og albumet The Ghost of Tom Joad (album) i 1995, inspirert av romanen, og av Woody Guthries sang «Tom Joad» (1940). Camel ga ut et konseptalbum basert på hele romanen i 1991 under navnet Dust and Dreams. 
Romanen inngår også i klassikerutvalg som Århundrets 100 bøker ifølge Le Monde og Århundrets Bibliotek.


== Referanser ==
Balaibalan

Balaibalan er et planspråk, sannsynligvis fra 1500-tallet, som forskerne regner med er blitt til i ei sufi-sekt. Språket er også kjent som Bala-i-Balan eller Balaïbalan. Det eneste kjente eksemplaret av den såkalte Balaibalan-ordboka fins i Biblioteque Nationale i Paris.
Balaibalan er et a posteriori språk. Ordforrådet er hentet fra persisk, tyrkisk og arabisk, mens grammatikken bygger på forenkling av arabisk grammatikk. Språket ble skrevet med en spesiell utgave av det arabiske alfabetet. Skaperen av språket skal angivelig ha vært mystikeren Sjeik Mohyieddin, men om han virkelig har eksistert er usikkert.
Ulikt moderne  planspråk, som for det meste er skapt for å bli brukt av flest mulig som internasjonale hjelpespråk, er Balaibalan trolig skapt som et hellig eller poetisk språk ut fra religiøse motiver. Balaiban kan ha vært et hemmelig språk som bare var tilgjengelig for en indre gruppe av brukere.
En spekulasjon er at det fantes en ide om at hver gang Gud ga menneskene ei ny åpenbaring, ga han dem også et nytt språk. Abraham fikk sin åpenbaring på hebraisk, Issa (Jesus) på arameisk og Muhammed på arabisk. Ut fra denne hypotesen kan Balaibalan ha vært et uttrykk for ei oppfatning av at ei ny religiøs åpenbaring var på vei.
Balaibalan er det eneste planspråket som er godt dokumentert utenfor den vestlige kulturkretsen og uavhengig av den idehistoriske og vitenskapelige utviklinga fra renessansen.
Eksistensen av Balaibalan viser at å skape planspråk ikke er en spesielt moderne eller vestlig foreteelse. Planspråk i  religiøs sammenheng, eventuelt innafor ulike former for hemmelige sammenslutninger, er trolig noe som har utviklet seg gang på gang over hele verden og over meget lang tid. Forskning i historiske arkiver utenfor Europa, og analyser av sjamanistiske og andre språk brukt i religiøse og andre sammenhenger, kan føre til at vi får vite om langt flere eksempler enn de som er kjent i dag.


== Se også ==
Planspråk: definisjoner
Naturalistisk planspråk
Nylatinsk planspråk


== Kilder ==
A. Bausani, Geheim- und Universalsprachen: Entwicklung und Typologie.  Stuttgart, 1970: Kohlhammer.
F. Bergmann, Résume d'études d'odontologie générale et du linguistique générale, Paris, 1875
Silvestre DeSacy, Kitab asl al-maqasid wa fasl al marasid, Le capital des objets recherchés et le chapitre des choses attendues, ou Dictionnaire de l'idiome Balaïbalan. Notices et extraits des manuscrits de la Bibliothèque Impériale [Paris], 9: 365-396.
E. Drezen, Historio de la Mondolingvo, Moskvo 1991: Progreso.
Afrihili

Afrihili er et internasjonalt hjelpespråk lansert av historikeren K. A. Kumi Attobrah i Ghana i 1973.Andre navn på språket er  Ni Afrihili Oluga og El-Afrihili.
Navnet er konstruert ved å sammensette kontinentets navn Afrika med navnet på det meget utbredte østafrikanske språket swahili.
Afrihili var tenkt som et hjelpespråk for Afrika sør for Sahara bygd på afrikanske språk, særlig på bantuspråk, og konstruert slik at det var lett for afrikanere å lære. Det er i dag ikke i bruk.
Språket skrives med latinske bokstaver med de spesielle bokstavene є og  ò i tillegg. Bare substantiver kan begynne og slutte med vokal. Flertall markeres ved å bytte plass på første og siste vokal. Det er mange innfikser.


== Referanser ==


== Se også ==
Planspråk:  definisjoner
Gwyneth Paltrow

Gwyneth Kate Paltrow (født 28. september 1972 i  Los Angeles i California) er en amerikansk skuespiller.
Paltrow vokste opp i Santa Monica i California. Hun er datter av TV-regissøren Bruce Paltrow og skuespilleren Blythe Danner. Hennes fars familie var askenasiske jøder og emigrerte fra Hviterussland og Polen.Gwyneth Paltrow har en datter, Apple, født i 2004, og en sønn, Moses, som hun har fått med sin tidligere ektefelle, Chris Martin, vokalist i bandet Coldplay.Gwyneth Paltrow mottok Oscar for beste kvinnelige hovedrolle for rollen sin i Shakespeare in Love.


== Filmografi ==
(utvalg)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gwyneth Paltrow – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Gwyneth Paltrow på Internet Movie Database 
(no) Gwyneth Paltrow hos Filmfront 
(sv) Gwyneth Paltrow i Svensk Filmdatabas 
(da) Gwyneth Paltrow på Filmdatabasen 
(da) Gwyneth Paltrow på Scope 
(fr) Gwyneth Paltrow på Allociné 
(en) Gwyneth Paltrow på AllMovie 
(en) Gwyneth Paltrow hos Turner Classic Movies 
(en) Gwyneth Paltrow hos Rotten Tomatoes 
(en) Gwyneth Paltrow hos TV Guide 
(en) Gwyneth Paltrow på Apple Music 
(en) Gwyneth Paltrow på Discogs 
(en) Gwyneth Paltrow på MusicBrainz 
(en) Gwyneth Paltrow på Spotify 
(en) Gwyneth Paltrow på Songkick 
(en) Gwyneth Paltrow på Last.fm 
(en) Gwyneth Paltrow på Genius — sangtekster 
(en) Gwyneth Paltrow på AllMusic 
(en) Gwyneth Paltrow på Twitter 
(en) Gwyneth Paltrow på Facebook 
(en) Gwyneth Paltrow på Instagram 
(en) Gwyneth Paltrow på LinkedIn
Geir Helljesen

Geir Helljesen (født 1. juli 1939) var en norsk journalist i NRK. Helljesen jobbet i politisk avdeling i NRK, og er særlig kjent som ekspertkommentator og analytiker under kommunevalg og stortingsvalg. Han gikk av med pensjon etter stortingsvalget i september 2009.
Han begynte i Dagsrevyen i 1968 og har vært medlem av NRKs styre som representant for de ansatte fra 1990 til 2008.
Helljesen kommer opprinnelig fra Bergen, men har bodd i Oslo hele sitt voksne liv.  Han har også vært sjef i Dræggens Buekorps.


== Utmerkelser ==
Geir Helljesen fikk hedersprisen under Gullruten 2008 for sitt mangeårige journalistiske arbeid. I 2005 fikk han NRKs pris som «årets journalist».
Han ble 11. november 2009 utnevnt til  ridder 1. klasse av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden. Ridder-dekorasjonen ble overrakt ved en markering i NRK tirsdag 17. november.


== Trivia ==
Helljesen er en ivrig og profilert Blackpool FC-tilhenger. Far til Ingvild Helljesen og Siril Helljesen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Geir Helljesen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Geir Helljesen på Internet Movie Database 
(no) Intervju med Helljesen
Tutonish

Tutonish, lansert i 1902, var en av flere varianter av kunstige internasjonale hjelpespråk bygd på moderne germanske språk utarbeidet av den norsk-amerikanske presten Elias Molee.
Molee var født i Wisconsin av norske foreldre. Han reformerte prosjektet sitt i 1911 og ga det navnene Allteutonish eller Altutonish. En siste versjon kom i 1915.
Tutonish hører til den lille gruppa av forslag til kunstige språk som er bygd på germanske røtter. Et annet er Wede.
Molee ønsket at språket skulle bli det nye nasjonalspråket til de germansktalende landa. På engelsk kalte han Tutonish  Anglo-German Union Tongue (engelsk-tysk unionsspråk). Den norske utgava av boka hans om språket, som kom i Kristiania (nå Oslo) i 1902, het Tutonish, et internationalt fællessprog under angelsaksisk ledelse. 
Tutonish hadde regelmessig stavemåte og forenkla grammatikk. Filologisk var Molee påvirka av ideene til Giuseppe Peano, skaperen av Latino Sine Flexione, men han brukte germanske istedenfor latinske ordrøtter i språket sitt.
Han laga også en versjon av språket for romansktalende land, der han brukte nylatinske istedenfor germanske røtter.


== Språkeksempel ==
Fader vår på Molees germanske Alttutonish:

vio fadr hu bi in himl; holirn be dauo nam; dauo reich kom; dauo vil be dun an erd, als it bi in himl; giv vi dis dag vio dagli bred; en fergiv vi vio shulds, als vi fergiv vio shulders; en lied vi nit inzu fersieku but frie vi fon ievl. let so bi.Fader vår på den felleslatinske utgava av Molees språk:
Nuo padr, ki bi in siel, sanktirn bi tuo nom, tuo regnu ven, tuo vol bi fasn sur ter kom in siel; don nu hoy nuo diali pan; et pardon nu nuo debits, kom nu pardon nuo debitors; et induk nu non in tentu ma delivr nu de mal


== Se også ==
Planspråk:  definisjoner
Naturalistisk planspråk
Nylatinsk planspråk
Verdensspråk
Wede
Slovio
Svineribbe

Svineribbe, ofte kalt ribbe, er en tradisjonsrik matrett (fra svin) som er vanlig til jul i Norge, i Danmark som ribbenstek. Ribbe spilte også en viktig rolle i det før-kristne vinterblotet. I norrøn mytologi ble stykker fra grisen Særimne spist hver dag, og like raskt som sidestykkene ble skåret ut, vokste nye frem. 
Ordet ribbe er en kortform av ribbensstek. Ribbe kan også referere til sidekjøtt fra sau, og da gjerne med betegnelsen fåreribbe, men mer utbredt er nok betegnelsen pinnekjøtt.
Det anslås at ribbe er julaftensrett i ca. 60% av norske hjem, med tyngdepunkt på Østlandet. Ribbekonsumet ved juletider i Norge ca. 3 000 000 kg.


== Tilbereding ==
Ribbe skjæres fra den benholdige delen av siden. Både forpart og midtstykke av svin nyttes. Ribbe skjæres på en rekke forskjellige måter. Felles for de tre mest brukte ribbetypene i dagens norske matbilde, er at svoren normalt er med - og at sprø svor er en viktig del av et vel tilberedt ribbemåltid. Tidligere, da slaktegrisene var fete, var sprø svor en naturlig konsekvens av tilberedningen. Med dagens magre, norske slaktegriser, må mange ty til forskjellige triks for å oppnå det ønskede resultatet.
Tynnribbe er den klassiske formen for ribbe, hvor kotelettkammen er skåret fra. Midtribbe skjæres slik at kotelettraden er med. Da får man en rett med mer rent kjøtt, men som også krever noe lengre steketid. I familieribbe, en relativt ny betegnelse, er det meste av kotelettbenet/-raden fjernet, men sidekammen beholdt, slik at man får et kjøttstykke med jevnere tykkelse, som krever kortere steketid og som er lettere å skjære opp. Betegnelsen høyribbe er ikke lenger i bruk, men betegner et bryststykke som er tatt ut bak nakkekammen. 


== Servering ==
Ribbe serveres gjerne sammen med surt og søtt tilbehør, blant dette er surkål, rødkål eller rosenkål. Annet viktig følge kan være medisterpølser, julepølse, sosisser, medisterkaker, tyttebærsyltetøy, stekte eplebåter, svisker og poteter. Viktigst av alt er kanskje sausen, som kan være alt fra en ren sjysaus (ribbefett), til en jevnet saus med smakstilsetninger som einer- eller tyttebær, rødvin, geitost eller andre smaksbærere og krydderier som er viktige for den enkelte slekts komplette julelykke. Det bør beregnes minimum 300 gram ribbe per person om den skal spises som middag.Det er vanlig å drikke akevitt til, f.eks Gammel Opland eller Gammel Reserve, likeledes øl, eller vann med salter.


== Sprø svor – kjemien bak ==
Den tradisjonelle sprø svoren på ribba skyldes to kjemiske prosesser: For det første polymeriserer fettet når temperaturen overstiger 180°C. Dette vil si at flere fettmolekyler danner større molekyler ved å lenke seg sammen. I tillegg denatureres proteinene i svoren når de utsettes for høy varme, altså trekker vannet ut av svoren og proteinstrukturen blir mye tettere.
Ut over selve sprøheten fører maillardreaksjonen til at svoren brunes alt fra 120°C og oppover.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pork bellies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons