Grini fangeleir

Grini, på tysk Polizeihäftlingslager Grini, på Ila i Østre Bærum nordvest for Oslo var opprinnelig planlagt og bygd som kvinnefengsel, men ble fra 1940 tatt i bruk som interneringsleir for norske offiserer og seinere krigsfangeleir av okkupasjonsmakten i Norge under andre verdenskrig. I Norske fangeleksikon er 19788 nummererte fanger oppgitt, antallet intererte som var innom Grini litt lavere fordi flere var innsatt flere ganger. I dag benyttes bygningene som fengsel og har navnet Ila fengsel og forvaringsanstalt.


== Historikk ==

Grini ble påbegynt som kvinnefengsel i 1938 og var nesten ferdigbygd da krigen kom. Allerede den 24. april 1940 ble Grini tatt i bruk som interneringsleir for norske krigsfanger. Grini fangeleir ble den største fangeleiren i Norge.
I det første krigsåret var formålet med leiren kortvarige interneringer. Fra juni 1941 ble leiren tatt i bruk for politiske fanger brakt inn fra hele Norge. De første 115 fangene ble overført fra en provisorisk fangeleir på Åneby i Hakadal. Fra samme år og fram til freden ble totalt 19 788 fanger registrert i leieren, av disse ble 3 402 deportert til fengsler og konsentrasjonsleirer i det nazistiske Tyskland og de tyskokkuperte områdene. På det meste satt 5 400 fanger på Grini. 600 av dem var kvinner. Ved krigens slutt var det nesten 5 500 fanger på Grini, hvorav 600 kvinner. Noen av de internerte på Grini ble sendt på tvangsarbeid i Nord-Norge, blant annet i Veidal fangeleir.


=== Fanger ===

Det kom inn fanger fra brede lag av folket til Grini; her satt det senere nobelprisvinnere, statsministre, professorer, vitenskapsfolk, idrettsfolk, politikere, kunstnere og kirkeledere. Også grenseloser som hadde vært involvert i å hjelpe flyktninger til Sverige og Storbritannia ble internert her.Noen kjente fanger var:

Johs. Andenæs
Johan H. Andresen
Reidar Aulie
Lars Berg
Ingrid Bjerkås
Johan Borgen
Gunnar Bratlie
Trygve Bratteli
Anton Wilhelm Brøgger
Francis Bull
Lorents Dahlquist
Hermann Fischer
Ragnar Frisch
Einar Gerhardsen
Harald Grieg
Henrik Groth
Helge Gundersen
Ingeborg Refling Hagen
Ole Hallesby
Odd Hassel
Trond Hegna
Johan Bernhard Hjort
Gunnar Jahn
Karsten Johannessen
Alvild Jørgensen
Per Krohg
Harald Larsen
Kolbein Lauring
Rolf Letting
Trygve Lundgreen
Bjørn Lyng
Marie Lous Mohr
Abelone Møkster
Odd Nansen
Rasmus Navelsaker
Otto Nielsen
Finn Fluge Pedersen
Peder J. M. Pedersen
Arne Pettersen
Frode Rinnan
Birger Ruud
Sigmund Ruud
Hans Ryggen
Arthur Samsing
Lauritz Sand
Kristian Schjelderup
Didrik Arup Seip
Einar Strand
Martin Strandli
Arne Sælensminde
Lars Sæther
Gustav Sønsteby
Henrik Sørensen
Frithjof Tidemand-Johannessen
Bjarne Thoresen
Dankert Thuland
Kristian Welhaven
Thomas Christian Wyller
Arnulf ØverlandDet er kjent at åtte fanger ble henrettet på Grini i 1944, hvorav tre var kvinner.


=== Administrasjon ===
Administrasjonen på Polizeihäftlingslager Grini ble bygget opp etter en modell som ble benyttet i tyske konsentrasjonsleirer (KL). Den daglige driften kom derfor, relativt kort tid etter opprettelsen 14. juni 1941, til å foregå i et samarbeid mellom to grupper som i utgangspunktet var fiender, nemlig ledelsen i Sicherheitsdienst (SD) og en administrasjon ledet av fanger.
Polizeihäftlinglager Grini var administrativt underlagt der Befehlshaber der Sicherheitspolizei und des Sicherheitsdienstes (BdS ud SD) Norge som på det tidspunkt leiren ble opptettet også inkluderte det tidligere Kommandeur der Sicherheitspolizei und des Sicherheitsdienstes Oslo (KdS ud SD Oslo). Det var i forbindelse med at daværende sjef for KdS ud SD Oslo, SS-Sturmbannfuhrer Heinrich Fehlis i november 1940 ble utnevnt til SS-Oberfuhrer Ministerrat Dr. Franz Walter Stahleckers etterfølger, som BdS ud SD Norge, at BdS ud SD Norge og KdS ud Sd Oslo ble slått sammen, med hovedkvarter på Victoria terrasse i Oslo sentrum.
Vanligvis ble alle fengsler og fangeleirer som lå under BdS ud SD Norge, drevet av KdS ud SD i deres distrikt. I viktige saker måtte kommandøren henvende seg videre til BdS ud SD Norge for endelig avgjørelse. De administrative forhold som kort er beskrevet ovenfor, viser at den administrative kommandoveien for SD-ledelsen på Grini, frem til februar 1945, var mye enklere i og med at BdS ud Sd Norge og KdS ud SD Oslo var en og samme instans.


=== Etter krigen ===
Fra 1945 til 1949 ble fengselet brukt til soning for dømte i landssvikoppgjøret etter krigen. Det skiftet da navn til «Ilebu», og i dag er fengselet kjent som Ila fengsel og forvaringsanstalt.


== Grini-museet ==
8. mai 1996 åpnet Grini-museet på Grini.


== Se også ==
Grinikvartetten
Ila fengsel, forvarings- og sikringsanstalt
Liste over fengsler og fangeleirer i Norge under andre verdenskrig


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kristian Ottosen Nordmenn i fangenskap 1940 - 1945 (oversikt over 45 000 navn), 2004 ISBN 9788215002880
Kåre Preben Hegland Polizeihäftlingslager Grini 1941-1945 Hovedfagsoppgave i historie, Universitetet i Oslo, 1989.
Nordmenn i fangenskap 1940-1945, artikkel hos Norgeshistorie.no


== Eksterne lenker ==
Aftenposten.no En øyevitneskildring
ilafengsel.no Fengselets historie
Norsk fangeleksikon: Grinifangene. Oslo: Cappelen. 1946.  [Tilgang for alle / digitalutgave på bokhylla.no på Nasjonalbibliotekets nettsider]
Magne Molvigs minnebok fra Grini 1941 (Digitalarkivet)
Magne Molvigs dagbok fra Grini 1941 (Digitalarkivet)