jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gåsøyane fuglereservat

Gåsøyane fuglereservat er et naturreservat i indre del av Isfjorden, like nordøst for Longyearbyen, på Svalbard. Naturreservatet har siden 1985 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler.
Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973, for å sikre et viktig hekke- og oppholdsområde for fugl, spesielt ærfugl og gjess. Fredningen var en del av en større vernepakke for Svalbard, som omfattet tre nasjonalparker (Sør-Spitsbergen nasjonalpark, Forlandet nasjonalpark og Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark), to ordinære naturreservat (Nordaust-Svalbard naturreservat, Søraust-Svalbard naturreservat) og 15 fuglereservater langs vestkysten av Spitsbergen.
Øygruppa består av tre små øyer med gressvegetasjon og noen få ferskvannsdammer. Gåsøyane er et viktig hekkeområde for hvitkinngås og ærfugl. Den kanskje viktigste bestanden her er likevel måkefuglen havhest, som har Gåsøyane som en av sine aller viktigste hekkeplasser.Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Liste over ramsarområder i Norge
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Gåsøyane fuglereservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
sabima.no: Ramsarområdene i Norge
Guissezholmen fuglereservat

Guissezholmen fuglereservat er et naturreservat som omfatter holmene ved Kapp Guissez på østsiden av munningen av Krossfjorden på sørvestsiden av Haakon VII Land på Spitsbergen på Svalbard. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973 og er på 416 dekar.
Fuglefjellene her har blant annet gjess og ærfugl. Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==
Menighet

Menighet (av middelnedertysk menheit, fellesskap) er et lokalt geografisk trossamfunn, med medlemmer som bor innenfor et nærmere definert område og kommer sammen i samme forsamlingshus. 
Ordet menighet kan også sikte til en større gruppe religiøse mennesker. Det kan brukes om et helt trossamfunn med alle dets medlemmer.
I overført (ikke religiøs) betydning kan ordet også brukes om en gruppe personer med samme mening eller felles sak som de står for.
I Den norske kirke og andre store kirker kalles et distrikt med tilhørende kirke som oftest et sogn. I Den norske kirke kalles et geografisk distrikt med en stab av prester og andre ansatte et prestegjeld, og består av ett eller flere sogn. 
Frelsesarmeen er organisert eller oppbygd etter forbilde fra militæret. Der kalles en menighet for et korps (Se militærkorps). Flere korps kalles en divisjon og flere divisjoner, ofte på tvers av landegrenser, kalles et territorium. Norge er sammen med Island og Færøyene ett territorium. Lederen for et territorium kalles kommandør.


== Se også ==
Megakirker
Blomstrandhamna fuglereservat

Blomstrandhamna fuglereservat er et naturreservat som omfatter det vestre skjæret av Breøyane i Blomstrandhamna på Haakon VII Land på Spitsbergen på Svalbard. 

Dette er sundet som skiller Blomstrandhalvøya fra fastlandet mot nord, hvor Blomstrandbreen har trukket seg tilbake og gjort Blomstrandhalvøya til en øy. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973 og er på 580 dekar.
Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==
Karl Joseph Schulte

Karl Joseph Schulte (født 14. september 1871 i Haus Valbert Münster i bispedømmet Paderborn i Tyskland, død 11. mars 1941 i Köln) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og var biskop av Paderborn 1910–1920, og erkebiskop av Köln 1920–1941.
I 1921 ble han kreert til kardinal av pave Benedikt XV, med Santi Quattro Coronati som tittelkirke. Han deltok på konklavet 1922 som valgte pave Pius XI, og konklavet 1939 som valgte pave Pius XII.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) *1760
Kardinal Bartolomeo Pacca (1756-1844) *1786
Kardinal Francesco Serra Cassano (1783-1850) *1817
Erkebiskop Joseph Maria Johann Nepomuk von Fraunberg (1768-1842) *1819
Kardinal Johannes von Geissel (1796-1864) *1837
Biskop Eduard Jakob Wedekin (1796-1870) *1849
Kardinal Paul Ludolf Melchers (1813-1895) *1858
Kardinal Philipp Krementz (1819-1899) *1868
Kardinal Anton Hubert Fischer (1840-1912) *1889
Kardinal Karl Joseph Schulte (1871-1941) *1910


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Kapp Linné fuglereservat

Kapp Linné fuglereservat er et naturreservat som omfatter området vest for en linje fra Randvika til den sørvestre enden av Fyrsjøen med unntak av området rundt Isfjord radio. Området ligger på Nordenskiöld Land på Spitsbergen på Svalbard. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973 og er på 1 891 dekar.
Blant artene av sjøfugl vi finner her, er blant annet ærfugl og gjess. Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==
Kongsfjorden fuglereservat

Kongsfjorden fuglereservat er et naturreservat på en gruppe øyer i indre del av Kongsfjorden på Vest-Spitsbergen, like ved Ny-Ålesund på Svalbard. Naturreservatet har siden 1985 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Like innenfor på fastlandet i øst ligger Ossian Sars naturreservat.
Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973, for å sikre et viktig hekke- og oppholdsområde for fugl, spesielt ærfugl og gjess. Fredningen var en del av en større vernepakke for Svalbard, som omfattet tre nasjonalparker (Sør-Spitsbergen nasjonalpark, Forlandet nasjonalpark og Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark), to ordinære naturreservat (Nordaust-Svalbard naturreservat, Søraust-Svalbard naturreservat) og 15 fuglereservater langs vestkysten av Spitsbergen.
Reservatet omfatter Mietholmen, Prins Heinrichøya, Lovénøyane og Eskjeret. Det er rik gressvegetasjon på øyene, noe som gir grunnlag for en betydelig hekkebestand av hvitkinngås og i noe mindre grad av ærfugl. 
Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Liste over ramsarområder i Norge
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Kongsfjorden fuglereservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
sabima.no: Ramsarområdene i Norge
Sørkapp fuglereservat

Sørkapp fuglereservat er et naturreservat på Sørkapp Land på Spitsbergen på Svalbard, som ligger innenfor grensene til Sør-Spitsbergen nasjonalpark. 
Fuglereservatet omfatter Sørkappøya, Tokrossøya, Stjernøya, Sørkappholmane, Austrevet og de øvrige øyene, holmene og skjærene sørvest for Øyrlandet. Sørkapp fuglereservat omfatter også havet omkring øyene ut til 300 meter fra land eller skjær ved laveste vannstand.
Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973 og er på 35 986 dekar. Formålet med fredningen er å sikre et viktig hekke- og oppholdsområde for fugl, spesielt ærfugl og gjess. I perioden fra 15. mai til 15. august er all ferdsel, inkludert ferdsel på sjøen og landing med luftfartøy forbudt. 
Sammen med de tilgrensende områdene Stormbukta og Sørkapplandet ble reservatet i 2011 utpekt som ramsarområde.Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Liste over ramsarområder i Norge
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Sørkapp fuglereservat
Olsholmen fuglereservat

Olsholmen fuglereservat er et naturreservat som omfatter Olsholmen like utenfor Marflya og Kapp Berg på sørvestkysten av Wedel Jarlsberg Land på Spitsbergen, Svalbard. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973 og er på 461 dekar.
Fuglefjellene har blant annet hvitkinngås og ærfugl. Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==
Isøyane fuglereservat

Isøyane fuglereservat er et naturreservat som utgjør Isøyane på sørvestkysten av Spitsbergen, like nord for Hornsund, på Svalbard. Naturreservatet ligger innenfor Sør-Spitsbergen nasjonalpark, og har siden 1985 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler.
Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973, for å sikre et viktig hekke- og oppholdsområde for fugl, spesielt ærfugl og gjess. Fredningen var en del av en større vernepakke for Svalbard, som omfattet tre nasjonalparker (Sør-Spitsbergen nasjonalpark, Forlandet nasjonalpark og Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark), to ordinære naturreservat (Nordaust-Svalbard naturreservat, Søraust-Svalbard naturreservat) og 15 fuglereservater langs vestkysten av Spitsbergen.
Isøyane består av to øyer og en rekke mindre holmer og skjær. På den største øya er det rik gressvegetasjon og flere små ferskvannsdammer. Isøyane er et viktig hekkeområde for hvitkinngås og ærfugl.
Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Liste over ramsarområder i Norge
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Isøyane fuglereservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
sabima.no: Ramsarområdene i Norge
Hermansenøya fuglereservat

Hermansenøya fuglereservat er et naturreservat som omfatter Hermansenøya på vestsiden av Oscar II Land på Spitsbergen på Svalbard. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973 og er på 4 160 dekar.
Øya har en rekke typer sjøfugl, blant annet gjess og ærfugl. Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==
Frankisk

Frankisk kan sikte til:

Språket, se pekersiden frankisk språk.
Franken, en region som nå ligger i de to tyske delstatene Bayern og Baden-Württemberg.
Frankere, en betegnelse på en vestgermansk stammesammenslutning som første gang er bevitnet på 200-tallet e.Kr., og som da levde i området nord og øst for elven nedre Rhinen, et område som i dag fortsatt heter Franken.
Moseøya fuglereservat

Moseøya fuglereservat er et naturreservat som omfatter Moseøya, en øy midt i Sørgattet mellom Danskøya og Reuschhalvøya, en del av Albert I Land på Spitsbergen, Svalbard. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973.

Det er store bestander av ærfugl og gjess i fuglefjellene på øya. Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==
Skorpa fuglereservat

Skorpa fuglereservat er et naturreservat som omfatter øya Skorpa og de mindre øyene vest for Harpunodden, vest for Danskøya, en del av Albert I Land på Spitsbergen på Svalbard. Reservatet ble opprettet ved kongelig resolusjon 1. juni 1973. Skorpa fuglereservat er sammen med Moseøya fuglereservat og Guissezholmen fuglereservat de tre fuglereservatene i Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark, hvor Moseøya ligger like ved Skorpa.

Formålet med fredningen er å sikre et viktig hekke- og oppholdsområde for fugl, spesielt ærfugl og gjess. I tiden 15. mai – 15. august er all ferdsel, inkludert ferdsel på sjøen 300 meter fra land og landing med luftfartøy, forbudt i fuglereservatet.
Man skal holde lang avstand fra fuglereservatene i hekketiden for å unngå at fugleforeldre blir skremt bort og rovfugl eller fjellrev tar eggene. Fuglene kan forstyrres selv på flere hundre meters hold.


== Se også ==
Verneområder på Svalbard


== Referanser ==
Joseph Höffner

Joseph Höffner (født 24. desember 1906 i Horhausen (Westerwald) i Tyskland, død 16. oktober 1987 i Köln) var en av Den katolske Kirkes kardinaler, og var biskop av Münster 1962–1969, erkebiskop av erkebispedømmet Köln 1969–1987.
Han ble kreert til kardinal av pave Paul VI i 1969, med Sant'Andrea della Valle som tittelkirke.
Han deltok ved konklavet august 1978 som valgte pave Johannes Paul I, og konklavet oktober 1978 som valgte pave Johannes Paul II.
Han var inntil sin død 1987 den eneste levende tysker som hadde tatt fire doktorgrader (dr.phil., dr.theol., dr.theol., dr.rer.pol.). Den 31. oktober 2003 ble han posthumt gitt ærestittelen «Rettskaffen blant nasjonene» av det israelske holocaust-minnestedet Yad Vashem.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
Pave Pius X (1835-1914) *1884
Kardinal Gaetano de Lai (1853–1928) *1911
Kardinal Raffaele Carlo Rossi (1876–1948) *1920
Kardinal Amleto Giovanni Cicognani (1883–1973) *1933
Kardinal Aloisius Muench (1889-1962) *1935
Biskop Matthias Wehr (1892-1967) *1951
Kardinal Joseph Höffner (1906-1987) *1962


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Badakhshan (provins)

Badakhshan er en region som består av deler av nordøstre Afghanistan og sørøstre deler av Tadsjikistan. Badakshan-provinsen er en av 34 provinser i Afghanistan og inneholder Wakhan-korridoren. 


== Folket ==
Badakhshaniene er et eget etnisk-språklig og religiøst samfunn. De er etterkommere av persere som bosatte seg i området rundt år 1000 f.Kr. I afghansk Badakhshan er hovedspråket persisk. Dialektene som blir snakket i tadsjikisk Badakhshan hører til den østre grenen av de iranske språkene. De er slektninger av antikke Sogdian. Religionen er islam.


== Geografi ==
Sammensetningen av fjelldistriktene, som består av alle de sørlige distriktene i Badahshan og de nordre fjellene og dalene i Nurestan (tidligere Kafiristan), ligner resten av Hindu Kush vestover. Hindu Kush er den sørlige kanten av et stort sentralt platå. Det brekker opp i lange spir sørover, der dalene ligger dypt i Nuristan, nesten isolert fra hverandre av de snødekte høydene som deler dem. I nord går platået gradvis nedover mot Amu-Darja, der det faller fra en gjennomsnittlig høyde på 4500 meter til 1200 meter rundt Faizabad, midt i Badakhshan.


== Historie ==
Grensene ble avgjort av en anglo-russisk avtale i 1873 som anerkjente at «Badakshan med dets nærliggende område Wakhan» skal «tilhøre emiren i Kabul» og begrenset det til den venstre eller sørlige bredden av Amu-Darja. I vest ble grensen til Badakshan trukket i en linje som krysser platåene i Turkmenistan sørover fra der Kunduz og Amu Darya møtes til det østlige vannskillet til Tashkurghan-elva, går videre sørøstover, krysser Kunduz til den treffer Hindu Kush. Den sørlige grensen ble trukket langs fjellryggen til Hindu Kush så langt som Khawak-passet som leder fra Badakshan til Panjshir-dalen. Bortenfor dette var den ubestemt. 
I 1895 ble elva Pjandzj definert som grensen mellom det afghanske og russiske Badakshan. I Sovjetunionen ble den tidligere russiske delen organisert som Gorno-Badakhshan innen den tadsjikiske sovjetiske republikken (fra 1991 uavhengige Tadsjikistan). 


== Referanser ==
Lorenz Jaeger

Lorenz Jaeger (født 23. september 1892 i Halle i Tyskland, død 1. april 1975 i Paderborn) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Paderborn 1941–1973. Han deltok under Annet Vatikankonsil 1962–1965.
Han ble kreert til kardinal i 1965 av pave Paul VI, med San Leone I som tittelkirke.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
Biskop Eugène-Charles-Joseph de Mazenod (1782-1861) *1832
Kardinal Joseph Hippolyte Guibert (1802-1886) *1842
Kardinal François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne (1819-1908) *1872
Kardinal Pietro Gasparri (1852-1934) *1898
Erkebiskop Cesare Orsenigo (1873-1946) *1922
Kardinal Lorenz Jaeger (1892-1975) *1951


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Kapisa (provins)

Kapisa-provinsen er en av 34 provinser i Afghanistan. Den ligger øst i landet. Administrasjonssenteret er Mahmud-i-Raqi. Befolkningen er på rundt 420 000 og området er på 1842 km². 


== Referanser ==
Lowgar (provins)

Lowgar-provinsen er én av 34 provinser i Afghanistan. Den ligger øst i landet. Administrasjonssenteret er Pol-e Alam.


== Referanser ==
Daikondi (provins)

Daikondi-provinsen (også skrevet Daikundi) er en av 34 provinser i Afghanistan. Den ble etablert 28. mars 2004. Regionen har tidligere vært et isolert distrikt av Uruzgan-provinsen. 
Den ligger rundt 310 km fra Kabul, og 160 km fra Tarin Kot. Provinsen tilhører Hazarajat, hazarenes område i Hindu Kush-fjellene, og er lokalisert i sørlige sentral-Afghanistan.


== Distrikter ==
Distriktene Kajran og Kiti er siden 6. oktober 2008 oppført på UNHCRs liste over utrygge steder i Afghanistan.


== Referanser ==
Paktika (provins)

Paktika-provinsen er en av 34 provinser i Afghanistan. Den ligger sørøst i landet, i Hindu Kush. Administrasjonsstedet er Sharan. 


== Referanser ==
Dari

Det er også et fylke i provinsen Qinghai i Kina ved navn  Dari.Dari er det lokale navnet på variasjoner av persisk som blir snakket i Afghanistan. Det er det største språket i landet og blir snakket i nordlige og vestlige deler inkludert hovedstaden Kabul i øst. Rundt 30% av befolkningen snakker persisk, men tospråklighet er vidt utbredt. Det er morsmålet til tadsjiker, hazarere og chahr aimak-folkene. Dari er såkalte ‘lingua franca’ altså ‘det andre språket’ til pasjtunere. Pasjtunere i Afghanistan snakker Pasjto som sitt morsmål men bruker Dari som sitt andre språk. Grunnen til dette er for å kunne kommunisere med andre folk rundt i sitt eget land (Afghanistan), språket blir brukt som kommunikasjonsform mellom forskjellige språk i Afghanistan og så å si alle boende i Afghanistan kan snakke Dari.
Ifølge den iranske språkforskeren Zana Vahidian er grunnen til at Dari blir brukt som språket nesten alle i Afghanistan kan forstå og snakke, er at Afghanistan flyttet hovedstad fra Kandahar til Kabul i det 18. århundre.
Syntaksen i afghansk persisk er ikke så forskjellig fra iransk-persisk (lokalt kalt farsi). For å markere eiendom, bruker afghansk persisk tillegget -ra. Vokalsystemet er også noe forskjellig fra iransk persisk.
Disse variasjonene av persisk i Afghanistan er forskjellig fra språket som snakkes av zoroasterne som bor i Yazd og Kerman i Iran, og som også kalles Dari (eller Gabri).


== Eksterne lenker ==
Dari - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Dari böckar og software (www.kodakan.se)
Dari Alfabetet (www.afghan-web.com)
Dari hos Ethnologue
Conch

Conch var en selverklært republikk, eller egentlig en mikronasjon, i Florida Keys. Området erklærte seg uavhengig fra USA i 1982 etter at amerikanske grensevakter sperret den eneste veien til fastlandet. Grunnen til at veien ble stengt var at politiet ville gjennomsøke alle biler for narkotika og illegale innvandrere. Dette skapte frustrasjon for innbyggerne som mente at turistindustrien ville bli ødelagt. 
Etter flere forsøk på å fjerne veiblokkeringen erklærte ordføreren i Key West og bystyret den 23. april 1982 Conch for en uavhengig stat. Conch erklærte krig mot USA, men overgav seg etter et minutt og søkte etter bistandspenger. Myndighetene i USA fjernet veiblokkeringene like etterpå.
Den angivelige staten eksisterte i mindre enn én dag.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Conch Republic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hogstklasse

Hogstklasse er et begrep i norsk skogbruk, som beskriver skogbestandets utviklingstrinn.


== Hogstklasseinndeling ==
Hogstklasse I: Snau skogsmark som skal forynges enten gjennom planting, såing eller naturlig forynging
Hogstklasse II: Ungskog. Nyetablert skog med tilfredsstillende tetthet (minst 150 planter per daa), høyden er opp til 10 – 12 m. Det kan være aktuelt å utføre ungskogpleie.
Hogstklasse III: Yngre produksjonsskog. Skogen er blitt så stor at den gir nyttbare dimensjoner. Tilveksten er høy og økende. Tynning er aktuelt.
Hogstklasse IV: Eldre produksjonsskog. Tilveksten er høy og det er aktuelt med tynning.
Hogstklasse V: Gammel hogstmoden skog. Skog med lav tilvekst.I tillegg til de nevnte klassene finnes noe (ca. 2,4 prosent) gammelskog og ørlite urskog (kan kun regnes i promille).


== Eksterne lenker ==
Noen begreper i skogbruket
Hogstklasser