jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rundballe

Rundballe er en sylinderformet balle av komprimert gress eller halm.
Rundballen er en rasjonell og enkel, men kostbar metode for å konservere og lagre dyrefôr og strø på. Rundballene presses i rundballepresser, og ballene pakkes i plast for å konservere gresset (ensilering). Det finnes ulike størrelser, men de ligger vanligvis rundt 1,2 meter i diameter og 1,2 meter i bredde.
På 90-tallet ble rundballene på en humoristisk måte omtalt som "traktoregg."Det var den amerikanske professoren Wesley F. Buchele som hadde ideen, og hans student, Virgil D. Haverdink, som konstruerte den første maskinen som kunne presse gress i sylindrisk form. Den 20. oktober 1970 fikk de patent på en slik maskin. Forskjellige maskiner for samme formål var allerede på markedet.Det er få oppfinnelser som bøndene har tatt i bruk på så kort tid. Allerede på slutten av 1970-åra, var det 18 fabrikker som produserte slike maskiner i USA og Canada. Oppfinnelsen spredte seg raskt til Europa og kom tidlig til Norge.
I Norge blir gresset presset sammen, og etterpå pakket i et lufttett plastbelegg for ensilering ute på jordet i stedet for å kjøre det til fjøset for å lagre det i en silo der. Fordelen med metoden er at ballene kan lagres nært slåttemarken og kjøres til fjøset når det passer for bonden. For å sikre god kvalitet blir det ofte tilsatt 3–4 liter syre per storballe på 700–800 kg.
Metoden for å konservere graset med syre for å lage «surfor» i siloer ble funnet opp av den finske professoren i kjemi, A. I. Virtanen, som i 1932 fikk patent på metoden. Metoden som fikk navnet AIV-metoden var så viktig for jordbruket at professor Virtanen fikk Nobelprisen i kjemi i 1945. Tidligere måtte bøndene tørke graset på bakken når det var sol eller hesje graset når det var regn. Etter at det er blitt praksis med høsting av graset i storballer eller bygging av gropsiloer i enden av husdyrrommene, er det slutt på bygging av de tradisjonelle runde siloer og driftsbygninger med plass til høyet over husdyrrommet. 
Utover 10-tallet, og særlig fra 2017 har plastbruken fått økt fokus, og landbruksplast er en av kildene til plastavfall.
I 2016 ble det brukt 13 795 tonn plast i landbruket og 13 454 tonn ble gjenvunnet. Det betyr at 341 tonn ikke ble gjenvunnet.Det finnes ca. 230 leveringssteder for landbruksplast som er organisert lokalt av bønder i samarbeid med renovsjonsselskapene.


== Referanser ==


== Se også ==
Halm
Rundballepakker
Silofôr
Ensilering


== Eksterne lenker ==
(en) Round bales – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Teenpop

Teenpop (fra eng. Teen pop) en sub-sjanger av popmusikk som er laget, markedsført og orientert mot barn og tenåringer (aldersgruppen 10 til 20 år). Teenpop kopierer sjangre og stiler slik som pop-, danse-, elektronisk musikk, R&B, hiphop, country  og rock.


== Referanser ==
Norsk fotball 1938

Resultater fra norsk fotball i 1938.


== Norgesserien 1937/38 ==


=== Finale ===
3. juli: Lyn – Fredrikstad 0-0 eeo 
Omkamp 28. august: Fredrikstad – Lyn 4-0


=== Opprykk ===
Fjell, Holmestrand, Nordlandet, Sandefjord, Skeid, Skiens Grane, Skreia, Strømsgodset, Tistedalen, Verdal, Voss, Ålgård


== Norgesmesterskapet ==


=== Finale ===
16. oktober: Fredrikstad – Mjøndalen 3-2 eeo


== Nordnorsk mesterskap ==


=== Finale ===
Harstad - Narvik/Nor 2-1 


== Arbeidermesterskapet ==


=== Finale ===
16. oktober: Sparta – Rapid 3-0


== Landskamper ==
Utdypende artikkel: Norges landskamper i fotball 193831. mai: Norge – Estland 1-0, Treningskamp
5. juni: Italia – Norge 2-1, Åttendedelsfinale VM
17. juni: Norge – Finland 9-0, Treningskamp
4. september: Norge – Sverige 2-1, Treningskamp
18. september: Norge – Danmark 1-1, Treningskamp
2. oktober: Sverige – Norge 2-3, Treningskamp
23. oktober: Polen – Norge 2-2, Treningskamp
9. november: England – Norge 4-0, Treningskamp


== Referanser ==
The Colour and the Shape

The Colour and the Shape er Foo Fighters' andre musikkalbum, utgitt i 1997.


== Sporliste ==
«Doll»
«Monkey Wrench»
«Hey, Johnny Park»
«My Poor Brain»
«Wind Up»
«Up In Arms»
«My Hero»
«See You»
«Enough Space»
«February Stars»
«Everlong»
«Walking After You»
«New Way Home»


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
(en) The Colour and the Shape på Discogs 
(en) The Colour and the Shape på MusicBrainz 
(en) The Colour and the Shape på Spotify 
(en) The Colour and the Shape på AllMusic
There Is Nothing Left to Lose

There Is Nothing Left to Lose er det tredje albumet fra Foo Fighters, utgitt i 1999. I 2001 vant albumet Grammy for «Beste rockealbum».


== Sporliste ==
«Stacked Actors»
«Breakout»
«Learn To Fly»
«Gimme Stitches»
«Generator»
«Aurora»
«Live-In Skin»
«Next Year»
«Headwires»
«Ain't It The Life»
«M.I.A»


== Eksterne lenker ==
(en) There Is Nothing Left to Lose på Discogs 
(en) There Is Nothing Left to Lose på MusicBrainz 
(en) There Is Nothing Left to Lose på Spotify 
(en) There Is Nothing Left to Lose på AllMusic
Ekstrem programmering

Ekstrem programmering (engelsk: extreme programming, forkortet XP) er en systemutviklingsmetode som er utformet for å
være så fleksibel som mulig. I tradisjonell systemutvikling (for eksempel fossefallmodellen) setter
man gjerne kravspesifikasjoner og lignende grunnlag på forhånd, og dermed blir også utgiftene store når en mot slutten av arbeidsfasen blir nødt til å mer eller mindre starte på nytt fordi noen av systemkravene er blitt endret.
Metoden ble først formulert av Kent Beck, Ward Cunningham og Ron Jeffries, og den første boken om metoden var Extreme Programming Explained av Kent Beck, ble publisert i 1999.


== Verdier ==
XP baserer seg på fem «verdier» som de ansatte må holde seg til og jobbe opp mot. Disse verdiene er:

Kommunikasjon
Enkelhet
Tilbakemelding
Mot
RespektI utgangspunktet var det fire verdier, men respekt ble ført på listen i en senere utgave. Kommunikasjon og tilbakemeldinger er uunnværlige som hovedverdier i XP, og en viktig del av fremgangsmetoden er testing. Intensiv testing av produktet blir gjort kontinuerlig hele veien gjennom prosjektet, og tilbakemeldingene derfra blir kontinuerlig ført tilbake til programmererne.


== Egenskaper ==
En av de mer spesielle aspektene ved XP er at utviklerne hele tiden skal være åpne for å endre på produktet. Kunden er konstant i dialog med utviklerne og kan komme med endringskrav når som helst. XP kan ofte virke mindre strukturert enn tradisjonelle systemutviklingsmetoder, siden XP-utviklere setter i gang med programmeringen fra dag 1, der hvor man inne i andre utviklingsmiljøer først legger opp en «businessmodell» og planlegger hele arbeidsprosessen i alle ledd.


== Prototyping i XP ==
Prototyper benyttes for å redusere risker og for å få en bedre forståelse av produktet og kravene til produktet. I XP bruker man prototyping på en annen måte enn i andre utviklingsmetoder. I stedet for å bruke uker på å lage en «Ferdig» prototyp med brukergrensesnitt, bruker man heller en dag eller to på å lage en enkel prototyp som en går gjennom sammen med kunde/interessent, som da kan komme med endringsforslag og sammen med utvikleren jobbe frem det ferdige produktet.


== Architectural spike / spike solution ==
Lag flere enkle program (spikes) når du møter et teknisk problem, der hver av «spike»-ene skal være en mulig løsning på problemet for å utforske mulige løsninger på problemet. De fleste «spikes» er som regel for dårlige til å bli beholdt som en permanent del av systemet. Målet med en «spike» er å redusere risikoen for feil, ved å fokusere på et problem om gangen. Hver ny «spike» setter i gang en ny utviklersyklus, som i grove trekk består av: 

Spike → implementasjon → testing → godkjenning av kunde → utgivelse.


== Arbeidsflyt ved hjelp av XP ==

Dette diagrammet beskriver hva som skjer i «Gjentagelse»-steget i forrige diagram:

Viktige elementer i XP er:

Inkrementell og iterativ utvikling – gjentatte små forbedringer.
Kontinuerlig og ofte gjentatt automatisk enhetstesting.
Parprogrammering.
Brukerinteraksjon under utviklingen.
Refaktorering av kode.
Delt eierskap av kode.
Enkelhet.
Testing
Tilbakemeldinger.
Organisering av systemet etter en metafor.
Maniok

Maniok (Manihot esculenta) eller kassava er en buskvekst i vortemelkfamilien som kan bli opp til 5 meter høy. Roten er rik på stivelse, og brukes mye i matlaging. Arten kommer opprinnelig fra Sør-Amerika, men har blitt svært populær også i Afrika, og idag er Nigeria verdens største produsent.
Maniok krever lite av jorden den gror i, og kan dyrkes i områder mange andre planter ikke klarer seg. Den holder seg lenge, og bønder beholder gjerne maniokbusker som en sikkerhet mot tørke og matvareknapphet. Tørket maniokrot inneholder 73–85 % karbohydrater, og på verdensbasis er maniokrot den tredje viktigste kilden til karbohydrater.


== Giftighet ==

Verken bladene eller roten til maniokbusken bør spises rå, fordi de inneholder to cyanogene glykosider: linamarin og lotaustralin. Disse dekomponeres ved hjelp av enzymet linamarase, som også finnes i maniok, og frigjør blåsyre (HCN).
Maniok med toksiske nivå av cyanogeniske glykosider refereres til som bitter, mens maniok med ikke-toksiske nivå refereres til som søt. Denne klassifiseringen er utbredt, selv om forskning ikke har klart å finne en korrelasjon mellom opplevd smak og nivå av toksiner. Variasjonene i toksiner er imidlertid stor. Mens det fra søt maniok kan produseres så lite som 20 milligram cyanid per kilo rot, kan det fra bitter produseres mer enn 50 ganger så mye (1 g/kg). Maniok som har vokst i tørketid er spesielt rik på toksiner.


== Bruksområder ==


=== Matlaging ===

Akkurat som poteten er maniokroten rik på stivelse, uspiselig som rå, og har en mild smak når den er kokt. Som matingrediens kan roten i mange tilfeller erstatte poteten, og den kan både kokes, moses, friteres, bakes, males til mel, og så videre. Og akkurat som det går an å lage potetsprit av poteter, går det an å lage manioksprit av maniokrøtter.
Maniokbladene kan også spises, og har en smak som kan minne om spinat. 


=== Bioetanol ===
Flere land, deriblant Thailand og Kina, undersøker potensialet i å bruke maniok som råvare for bioetanol, blant annet fordi busken kan gro i skrinn jord og krever lite næring.


== Se også ==
Kinako


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) maniok i Encyclopedia of Life 
(en) maniok i Global Biodiversity Information Facility 
(en) maniok hos ITIS 
(en) maniok hos NCBI 
(en) maniok hos The International Plant Names Index 
(en) maniok hos Tropicos 
(en) Kategori:Manihot esculenta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Manihot esculenta – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Manihot esculenta – detaljert informasjon på Wikispecies
Bischofshofen

Bischofshofen er en by med ca. 10 000 innbyggere i den østerrikske delstaten Salzburg. Den er hovedstad i distriktet St. Johann (regionen Pongau), og ligger 547 moh.


== Historie ==
På begynnelsen av 700-tallet e.Kr. ble det anlagt et kloster her av Rupert, biskopen av Worms. Derav første del av navnet på byen. I år 1151 dukker første gang betegnelsen "hofen" opp.


== Severdigheter ==
I dag er Bischofshofen mest kjent som et av stedene som arrangerer den tysk-østerrikske hoppuka.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bischofshofen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Turistinformasjon
Vanlig nepe

Vanlig nepe (Brassica rapa ssp. rapa) er en underart av bondekål og tilhører korsblomstfamilien. Nepe eller matnepe brukes som regel som betegnelse om de varianter som spises av mennesker. De som dyrkes for å brukes som dyrefôr kalles turnips.
I Norge dyrkes neper i hele landet. I Nord-Norge brukes gjerne den gule målselvnepe, mens man andre steder bruker sorter som er helt hvite.
Tirsdag

Tirsdag er den andre dagen i arbeidsuka, mellom mandag og onsdag, ifølge ISO 8601, den internasjonale standarden for skrivemåte og utveksling av data om dato og tid. På estisk, latvisk, litauisk, ungarsk, kinesisk og alle slaviske språk heter dagen «andredag».
I enkelte land, deriblant USA, regnes tirsdag som den tredje dagen i uka. Det samme var tilfelle i Norge fram til 1973 da kalenderen begynte å følge arbeidsuka med mandag som første dag i uka og søndag som siste dag. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er tirsdag den tredje ukedagen. Navnet for tirsdag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk, portugisisk og islandsk er «tredjedag».
I den romerske kalenderen ble tirsdagen kalt diēs Mārtis på latin, «(den romerske krigsguden) Mars' dag», og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin: martedì, mardi, dimarts, martes, marți, margis, merdi, osv. Betegnelsen ble også lånt inn i albansk (e martë) og de keltiske språkene  (f.eks. walisisk dydd Mawrth og skotsk-gælisk Dimàirt). Krigsguden Mars ble oversatt til krigsguden Ty, hvorav bokmål og dansk tirsdag, nynorsk tysdag, færøysk týsdagur, svensk tisdag og engelsk Tuesday. Denne betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk tiistai, sørsamisk dæjsta, umesamisk dïjstahkka, pitesamisk dijstak, lulesamisk dijstahka og nordsamisk disdat (ved siden av maŋŋebárga). 


== Se også ==
Feitetirsdag


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tuesday – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Onsdag

Onsdag (norrønt: óðinsdagr, «Odins dag») er ukas tredje dag i land som regner mandag som ukens første dag. Norge har onsdag vært ukas tredje dag siden 1. januar 1973, og den er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 ukas tredje dag. 
I norsk, svensk, dansk, engelsk og nederlandsk har dagen navn etter den norrøne guden Odin, Odins dag. På de fleste språk som stammer fra latin har dagen oppkalt etter dies Mercurii, «Merkurs dag», som henviser til den romerske guden Merkur. På tysk heter dagen «Mittwoch», som direkte oversatt betyr midtuke eller midt i uka. Dette erstattet i middelalderen Wodenstag som var oppkalt etter Odin. Tilsvarende betegnelse brukes også på islandsk,  «miðvikudagur», og færøysk, «mikudagur». I de fleste slaviske språk har dagen navn som henviser til at dagen er "i midten", for eksempel russisk среда sredá. På arabisk, hebraisk, persisk, gresk og portugisisk (quarta-feira) er onsdag oppkalt etter «den fjerde». I estisk, latvisk og litauisk er dagen oppkalt etter dag nummer tre, noe som også gjelder kinesisk 星期三 (xīngqīsān).
Dagen blir også kalt lillelørdag. Tidligere  var det vanlig at tjenestefolk fikk fri onsdagskvelden som kompensasjon for arbeid i helgene. Da arrangerte herskapet gjerne middagsselskap som krevde at tjenestefolkene var til stede. Onsdag ble dermed dagen tjenestefolk kunne gå på dans, kafé og treffe andre i hyggelig samvær, aktiviteter man gjerne forbinder med lørdagskvelden.  Derav navnet lillelørdag. Den samme betegnelsen brukes også i Sverige (svensk: lillördag) og i Finland (finsk: pikkulauantai). På dansk brukes «Lille lille fredag» eller «Lille torsdag» som betegnelse for en festlig onsdag.


== Symbolsk betydning ==
I kristen tradisjon er onsdagen forbundet med forrådelsen av Jesus Kristus. Derfor er dagen i mange kristne kirker, for eksempel den ortodokse kirke, regnet som fastedag.
I astrologisk overtro står onsdagen i planeten Merkurs tegn og har symbol ☿ (latin: dies Mercurii).


== Referanser ==
Torsdag

Torsdag er i Norge ukas fjerde dag (etter endring fra 1. januar 1973), og oppkalt etter den norrøne guden Tor. Ifølge romersk kalender er torsdagen dies Jovis, oppkalt etter Jupiter.
Ifølge europeisk standard (ISO 8601) er det årets torsdager som avgjør ukenummeret: uke 1 blir definert som uka som inneholder årets første torsdag, og så videre.
Etter folketradisjonen skulle torsdagen være en dag da skjulte makter var særlig nær menneskenes verden. Mange slags arbeid kunne ikke gjøres på torsdag, for eksempel å spinne. Samtidig kunne torsdagen brukes til å komme i kontakt med det overnaturlige og dermed øke menneskenes krefter. I En natt i Nordmarken gjenforteller Peter Chr. Asbjørnsen tre sagn om skjulte skatter som kan oppdages når en graver en torsdagsnatt.


== Referanser ==
Fredag

Fredag er dagen som kommer etter torsdag og før lørdag. I de land som etter den internasjonale standarden ISO 8601 har innført mandag som første dag i uka, er dagen den femte i uka. I slaviske språk kalles fredag derfor «femtedagen»  (kroatisk petak, slovakisk piatok, lånord i ungarsk som pentek).Fredag er den sjette dagen i de landene som etter abrahamittisk tradisjon har søndag som ukas første dag. I mange land er det den siste dagen i en normal skole- og arbeidsuke. 
Fredag blir regnet for å være oppkalt etter Frigg, Odins hustru og mor til Balder, alternativt Frøya eller Frøy. Ordet kom alt på 300-tallet inn i germanske språk som et lånord fra latin dies Veneris.Inspirert av gresk «Afrodites dag» ble fredag i den romerske kalenderen «Venus' dag», dies Veneris, som er lett gjenkjennelig i moderne romanske språk som fransk vendredi og italiensk venerdí - mens portugisisk danner unntak ved å kalle fredag sexta-feira  (= sjettedagen, dvs. sjette dag med liturgisk feiring). 
I kristen tradisjon er fredagen forbundet med Kristi korsfestelse på langfredag. Derfor var fredagen i katolsk tid en fastedag, og denne betegnelsen har overlevd på Island, der fredag fremdeles kalles föstudagur.I eldre norsk folketro var fredag en ulykkesdag. I nyere tid er spesielt fredag den 13. knyttet til overtro og frykt for uhell og ulykker. Forsikringsselskapenes statistikk avkrefter imidlertid at det er noe hold i dette.


== Se også ==
Fredag den 13.


== Referanser ==
Lørdag

For Ian McEwans roman Lørdag, se Lørdag (roman).Lørdag er i Norge ukas sjette og nest siste dag (etter endring gjort fra den 1. januar 1973). Lørdagen inngår i helga, og ses derfor normalt på som en dag for avslapping. 
Navnet «lørdag» kommer av det norrøne laugardagr («vaskedag» - der med vasking menes å bade i elv eller et vann), som også har gitt opphav til nynorsk laurdag, islandsk laugardagur og færøysk leygardagur. Det nordiske ordet for lørdag er også innlånt i flere uralske språk, jf. f.eks. kvensk lauvantai, finsk lauantai, sørsamisk laav(v)adahke, umesamisk lávvuodahkka, pitesamisk lávvodak, lulesamisk lávvodahka og nordsamisk lávvardat eller lávvordat.
I jødisk tradisjon er lørdagen kjent som ukas siste dag, og dagen for sabbat som betyr hvile. Sabbat går igjen i navnet for lørdag på en rekke språk, deriblant alle romanske språk (med former som sabato, sábado, sâmbătă, sabide, sada, sonda, samedi, dissabte, osv.) og alle slaviske språk (med former som sobota, subota, сабота, osv.), i tillegg til bl.a. østsamisk (sueʹvet), gresk (Σάββατο), ungarsk (szombat) og tysk (Samstag ved siden av Sonnabend). Fra gammelt av startet dagene ved solnedgang, da det ikke fantes klokker. Den jødiske sabbaten (hviledagen) regnes derfor fra solnedgang fredag kveld til solnedgang lørdag kveld.
Ifølge den romerske kalenderen er lørdagen Saturns dag (diēs Sāturnī), derav navnet på bl.a. engelsk (Saturday), nederlandsk (zaterdag), albansk (e shtunë) og alle keltiske språk (f.eks. skotsk-gælisk Disathairne og walisisk dydd Sadwrn).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Johan Fritzner: «Om Lørdagshelg i Norge før og efter Reformationen», i Historisk Tidsskrift 1871.
Søndag

Søndag er siden 1973 blitt regnet som den siste dagen i uken ifølge standarden ISO 8601, som også Norge har gjort til formell norm. Dette er den internasjonale sivile standarden. Likevel er søndagen alltid første dag i uken i ekklesiastisk sammenheng, det være seg i jødedommen, kristendommen eller islam. Likevel holder troende jøder  sabbaten (lørdag) for å være den syvende dagen. 
Ifølge kristen tradisjon og lov om helligdager og helligdagsfred er alle søndager helligdag i Norge og en dag for hvile. Den representerer Kristi oppstandelse på den tredje dagen (første påskedag) og er derfor den viktigste fest- og gudstjenestedagen i de fleste kristne kirker. Søndagen som helligdag eller festdag har rot tilbake til soldyrkelse som var vanlig i både babylonsk, egyptisk og senere romersk kultur. Søndag som en kristen høytid ble innført av den romersk-katolske kirke i år A.D. 336.
Under den pietistiske kong Christian 6. ble det på 1730-tallet innført kirketvang i Danmark-Norge på søn- og helligdager, og forbud mot teaterforestillinger.Navnet «søndag» kommer av norrønt sunnudagr («solens dag»), som også har gitt opphav til nynorsk sundag (ved siden av søndag) og islandsk/færøysk sunnudagur. Den germanske betegnelsen på søndag er lånt inn i finsk som sunnuntai, og er selv en oversettelse av det latinske diēs Sōlis. På vestgermanske språk finner vi former som Sunday, Sonntag, zondag, Sendai, söndai, saandi, osv. Den latinske betegnelsen er innlånt i de brittonske språkene, med former som walisisk dydd Sul (jf. haul «sol»). I de språkene som stammer fra latin, er imidlertid betegnelsen erstattet av «Herrens dag»: duminică, domenica, dumengia, domingo, diumenge, dimanche, osv.
En måned som har søndag som sin første ukedag, vil få en fredag den 13.


== Referanser ==


== Se også ==
Ukedager.
Ukenummer.
Søndagsbokstav.
Norsk fotball 1939

Resultater fra norsk fotball i 1939.


== Norgesserien 1938–39 ==


=== Finale ===
16. juli: Fredrikstad – Skeid 2-1


=== Opprykk ===
Briskebyen, Egersund, Kvik Trondheim, Mandalskameratene, Molde, Pallas, Selbak, Solberg, Tønsberg-Kameratene, Ulefoss, Vikersund


== Norgesmesterskapet ==


=== Finale ===
15. oktober: Sarpsborg – Skeid 2-1


== Nord-Norge Mesterskapet ==

Bodø/Glimt ble Nord-Norsk mester i fotball etter å ha slått Kirkenes 3-0 i finalen. Lag fra Nordland, Troms og Finnmark deltok hverken i Norgesserien eller i Norgesmesterskapet.


== Arbeidermesterskapet ==


=== Finale ===
22. oktober: 
Birkebeineren – Sprint 1-0


== Landskamper ==
Utdypende artikkel: Norges landskamper i fotball 19392. juni: Sverige – Norge 3-2, treningskamp
14. juni: Norge – Sverige 1-0, treningskamp
18. juni: Danmark – Norge 6-3, treningskamp
22. juni: Norge – Tyskland 0-4, treningskamp
3. september: Finland – Norge 1-2, treningskamp
17. september: Norge – Sverige 2-3, treningskamp
22. oktober: Danmark – Norge 4-1, treningskamp
William Henry Harrison

Wiliam Henry Harrison (født 9. februar 1773, død 4. april 1841) var den niende i rekken av amerikanske presidenter. Han ble innsatt i embetet 4. mars 1841, men døde en måned senere, 4. april 1841. Han er dermed den amerikanske presidenten som har sittet kortest, og den første som døde mens han fremdeles var president.Harrison holdt den lengste tiltredelsestalen noen gang; den varte én time og tre kvarter og ble holdt på en svært kald formiddag i mars. På slutten av dagen måtte Harrison legge seg med en alvorlig forkjølelse som snart utviklet seg til en tilstand man tolket som lungebetennelse, og som tok livet av ham. Den artet seg imidlertid atypisk, og kan ha vært tyfoidfeber.Med sin kone Anna Symmes (1775-1864), den første presidentfrue som aldri rakk å besøke Det hvite hus – fra Ohio kunne hun ikke en gang rekke frem til mannens begravelse – fikk Harrison ti barn. Hun var vant med å være vertskap hjemme i Ohio, blant annet for gjestende indianerhøvdinger.Visstnok fikk Harrison også seks barn med en av sine slavinner, Dilsia. Da han stilte til valg som president, tok det seg ikke ut å ha slavebarn rundt seg, så han ga fire av barna til sin bror, som solgte dem til en plantasje i Georgia. Gjennom denne grenen av familien ble Harrison oldefar til den kjente borgerrettsforkjemperen Walter Francis White, president i NAACP fra 1931 til 1955.William Henry Harrison var den siste presidenten som var født under britisk styre, og han var farfar til Benjamin Harrison, USAs 23. president.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) William Henry Harrison – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) William Henry Harrison – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) William Henry Harrison hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek 
(en) William Henry Harrison hos American National Biography 
(en) William Henry Harrison hos The Peerage