jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Marcus Livius Salinator

Marcus Livius Salinator (født 254, død ca. 204 f.Kr.), medlem av Livius-familien, var en romersk konsul som kjempet både i den illyriske krig og den andre punerkrig. Han er mest kjent for slaget ved Metaurus.
Livius ble valgt til konsul sammen med Lucius Aemilius Paullus kort tid før den andre illyriske krig i 219 f.Kr. Etter å ha ledet en vellykket kampanje mot Illyria ble han anklaget for onde gjerninger rundt et krigsbytte fra et oppdrag til Karthago, og da han returnerte til Roma ble han ført for retten og funnet skyldig.
Etter at han ble fjernet som konsul, trakk han seg bort fra det offentlige liv. Han returnerte til Roma flere år senere og i 207 ble han valgt til konsul (angivelig mot hans ønske) med Gaius Claudius Nero. Livius ankom Narnia (Narni) og forsøkte å blokkere fremrykningen til den karthagenske armé som forsøkte en nordlig invasjon av Den italienske halvøy. Han møtte karthagerne nær Fanum (Fano) våren 207 f.Kr. Livius var forsterket av sin kollega Nero og ledet arméen som beseiret karthagerne ved Metaurus, drepte deres kommandant, Hannibals bror Hasdrubal.
Etter den romerske seieren, returnerte Livius til Roma hvor han og Nero ble gitt en triumf i 206 f.Kr.. Livius ble prokonsul og forsvarte Etruria (Toscana og Umbria) fra 206 til 205 og senere Gallia Cisalpina i 204 til slutten av krigen.
Livius sin andre periode som konsul var preget av konstant krangling med Nero, hovedsakelig over en saltskatt (som gav ham kallenavnet Salinator som ble arvet av hans etterkommere, inkludert den romerske admiralen Gaius Livius Salinator). Perioden var også preget av hans vendetta mot de som var ansvarlige for rettssaken etter den illyriske kampanjen som fortsatte til han døde flere år etter.


== Litteratur ==
Lazenby, J.F. Hannibal's War, London, 1978.
Synsnerven

Synsnerven, (Latin: nervus opticus), er en nerve som overfører synsinformasjon fra øyets netthinne til hjernen. Den regnes som en del av sentralnervesystemet. Nervetrådene fra hver av de om lag 130 millioner fotoreseptorene på netthinnen samles i et punkt kalt den blinde flekken eller papillen. I den blinde flekken finnes det ingen fotoreseptorer, derav navnet. Den blinde flekken i netthinnen finnes der synsnerven forlater øyet. Fra den blinde flekken går synsnerven via synsnervekrysningen til synssenteret i hjernen. Nerven inneholder ca. 1,2 millioner nervefibre. Skades synsnerven, gir det nedsatt syn. Synsnervebetennelse er en lidelse som kan være assosiert med multippel sklerose.
Aslak Bolt

Aslak Harniktsson Bolt (født rundt 1377, død 1450) var erkebiskop i Nidaros fra 1428 til 1450. Bolt var av adelig slekt. I 1407 valgte domkapitlet i Oslo ham til biskop, men han ble samme år etter påtrykk fra dronning Margrete flyttet til Bergen, hvor han var biskop i 20 år.


== Administrator og ordensmann ==
I 1428 ble han av et enstemmig domkapittel valgt til erkebiskop i Nidaros, og to år senere ble han formelt innviet i denne stillingen. Aslak var i sine første år som erkebiskop opptatt av å få kontroll med og oversikt over erkesetets økonomi. I 1432 ble det vi i dag kaller Aslak Bolts jordebok ført i pennen. Den er en nøye registrering av inntektene fra erkesetets jordegods og eiendommer, og over 3 000 gårder og steder er nevnt. Han gjeninnførte også en rekke mindre avgifter som var gått i glemmeboken. I perioden etter 1435 markerte han seg også som leder av kirkeprovinsen. Han kalte inn til provensialkonsil i 1435 i Bergen og året etter i Oslo. Disse konsilene fattet en rekke vedtak gjeldende for hele kirkeprovinsen, i første rekke knyttet til økonomiske forhold. 
I årene etter 1436 er det som politiker vi møter Aslak Bolt. Som leder av riksrådet hadde han stor innflytelse på rikspolitikken. Aslak Bolt var spesielt opptatt av å hindre utlendinger, og da særlig dansker, i å inneha norske embeter. Han ønsket også å styrke kirkens stilling ved å få kongen til å stadfeste sættargjerden av 1277, en avtale som blant annet ga erkebiskopen rett til å utnevne en egen hird. Denne stadfestelsen oppnådde han da han den 20. november 1449 kronet svensken Karl Knutsson Bonde. Han var for øvrig den første konge som ble kronet i Nidaros. Gleden varte dog ikke lenge. Året etter ble Karl fordrevet av den danske kong Christian I, men da var Aslak Bolt død. I 1458 ble sættargjerden imidlertid stadfestet på ny, da Olav Trondsson ble valgt til ny erkebiskop.


== Et aktivt liv ==
I 1429 ble Bergen erobret og plyndret av den beryktede piraten Bartolomeus Voet fra Vitaljebrødrene. Aslak slapp unna på et engelsk skip.
Aslak Bolt byttet til seg en bibel fra 1200-tallet som nå er på Deichmanske bibliotek i Oslo. Bibelen blir kalt Aslak Bolts bibel
I 1432 brant Nidarosdomen. Aslak administrerte gjenreisingen på en effektiv måte.
I 1432 møtte han den italienske adelsmannen Pietro Querini som forliste på Røst i Lofoten. Querini beskriver erkebiskopen som en sympatisk person.


== Se også ==
Aslak Bolts bibel
Aslak Bolts jordebok


== Eksterne lenker ==
Aslak Bolt i Nidaros
Den blinde flekk

Den blinde flekken er et lite område i øyets netthinne, hvor synsnerven forlater øyet. Synsnerven er den som gir hjernen informasjon av det vi ser. I dette lille området er det ingen sanseceller, og et blindt felt oppstår. Hjernen fyller ut dette blinde feltet med informasjon, tildels fra det andre øyet, slik at vi normalt sett ikke er oppmerksomme på den blinde flekken.


== Se også ==
Øye
A cappella

A cappella (fra italiensk: «i kirkestil») er sang eller vokalmusikk uten akkompagnement av instrumenter. Begrepet henspiller på middelalderens forbud mot bruk av musikkinstrumenter i kirkene.
A cappella brukes også som benevnelse på en musikksjanger som kjennetegnes ved at man ikke bruker instrumenter. Det forekommer relativt ofte at sangere etterligner akkompagnerende instrumenter som for eksempel bassgitar, trommer og blåserinstrument. Repertoaret stammer gjerne fra mange forskjellige musikksjangre, som for eksempel jazz, gospel, folkemusikk, barbershop og pop, så sjangeren defineres på grunnlag av sin besetning heller enn andre musikalske markører.


== Noen a cappella-vokalgrupper ==

Apes and Babes
Bluegrass Student Union
Knauskoret
Manhattan Transfer
Pentatonix
Pitsj
Pust
Rajaton
Storm Front
Take 6
The Real Group
The Suntones
Vocal Six
Vocal Spectrum


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hilscher-Fritz, Elisabeth Th. (2002): «a cappella» i: Oesterreichisches Musiklexikon. Onlineutgaven, Wien, ISBN 3-7001-3077-5.


== Eksterne lenker ==
(en) A cappella music – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
The history of twentieth century a cappella, Singers.com
The Recorded A Cappella Review Board, rarb.org
«A Cappella News» Arkivert 5. februar 2012 hos Wayback Machine., acappellanews.com
Oppstrømning

Oppstrømning er en form for vertikal blanding av vannmasser som skjer under bestemte forutsetninger i havet, og som fører til at kaldt, tungt og næringsrikt bunnvann kommer opp og erstatter overflatevannet.

Når en vind blåser over åpent hav, vil de øvre vannlaga trekkes i vindretningen, men på grunn av corioliseffekten med en avbøyning i forhold til vindretningen på 45° mot høyre på den nordlige halvkula og 45° mot venstre på den sørlige. Og da corioliskraften mellom vannlag vil vannet med økende dybde avbøyes mer mens strømningshastigheten reduseres – en ekmanspiral dannes. Nettotransporten blir da 90° til høyre (eller venstre) for vinden hvilket vil si at hvis den rådende vindretningen et sted på den nordlige halvkula er slik at kysten ligger på venstre side sett i vindretningen, vil de øvre vannlaga trekkes ut fra kysten. Dermed erstattes det bortdrevne vannet med vann fra dypet – oppstrømning. Dette fenomenet ble først beskrevet av den svenske fysiker og oseanograf Vagn Walfrid Ekman i 1902, og kalles ekmantransport.
Et beslekta fenomen finnes i verdenshavene langs ekvator. Her fører de østlige passatvindene overflatevann vekk fra ekvator mot nord og mot sør, og en oppstrømning oppstår ved ekvator på grunn av divergerende vannmasser.
Også i Sørishavet foregår en storstilt oppstrømning. Her blåser en sterk og vedvarende vestavind rundt Antarktis, og driver overflatevann vekk fra iskanten, og vann trekkes opp fra stort havdyp. I mange oseanografiske modeller utgjør oppstrømningen i Sørishavet en viktig drivkraft for strømningsmønsteret i verdenshavene.
Oppstrømning har stor betydning for primærproduksjonen av planteplankton. Bunnvannet er rikt på næringssalter som stammer fra bunnfelt dødt organisk materiale, mens overflatevann normalt er næringsfattig. Når det næringsrike vannet kommer opp i de øvre vannlag der lyset kan trenge ned, ligger forholdene til rette for oppvekst av planteplankton. Oppstrømningsområder har derfor en høg produksjonsevne målt i g karbon per m². Planktonet gir i sin tur grunnlag for en høg produktivitet oppover i havets næringskjede; derfor er oppstrømningsområder fiskerike, og gir grunnlag for viktige fiskerier.


== Eksterne lenker ==
«Oppstrømning» på Meteorologisk institutt
UN Atlas of the Oceans på FNs hjemmesider. (en)
Hans Jacob Ustvedt

Hans Jacob Neumann Ustvedt (født 4. juli 1903, død 26. januar 1982) var en norsk lege og kringkastingssjef.
Han var professor i indremedisin ved Universitetet i Oslo fra 1951 til 1962, i 1962 forlot han medisinen for å bli kringkastingssjef til 1972. Ustvedts særlige interesseområde som lege var tuberkulose. Doktoravhandlingen fra 1938 handlet om hvordan hjerneslag kan påvirke musikalitet. 
Ustvedt leverte en rekke vitenskapelige arbeider vedrørende indremedisinske og immunologiske emner, det var særlig av betydning for arbeidet med tuberkulose. (Bibsys)
Han var sønn av Nils Yngvar Ustvedt, far til Yngvar Ustvedt og Siri Jensen og bestefar til Anders Giæver.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hans Jacob Ustvedt på Internet Movie Database
Angrist

Angrist (Sindarin: Iron-cutter) var et våpen fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Det var en kniv som var laget av Telchar av Nogrod, og den ble båret av Curufin. Den ble tatt fra Curufin av Beren, som brukte den til å skjære en av silmarillene fra Morgoths jernkrone. Men da han prøvde å fjerne silmarillen brakk kniven i hånden hans og kuttet Morgoth.
Pupill

Pupillen er en åpning i midten av øyets regnbuehinne (iris). Den regulerer mengden av lys som treffer netthinnen. Pupillen er svart på farge fordi lyset taes opp av vev inne i øyet. Når lys treffer øyet, trekker pupillen seg sammen. Dette kalles pupillerefleksen. I sterkt lys har pupillen en diameter på ca. 1,5 mm og i halvmørke er størrelsen ca. 7,5 mm. Ulik pupillestørrelse kalles anisokori. Mennesket har en rund pupille, andre arter kan ha en oval eller spalteformet pupille.


== Utvidelse av pupillen ==
Såkalte sympatiske nervefibre styrer muskelen dilatator pupillae. Når denne lille muskelen i øyets regnbuehinne trekker seg sammen, vil pupillen utvides (dilateres). Når en person er opphisset vil gjerne pupillen utvides. Adrenalin utvider pupillen. Enkelte hallusinogene stoffer, slik som LSD, og det narkotiske stoffet Kokain kan også utvide pupillen. En øyelege kan utvide pupillene med øyedråper som inneholder det kjemiske stoffet atropin (også kalt belladonna). Det medisinske uttrykket for pupillens utvidelse er mydriasis.


== Sammentrekning av pupillen ==
Sammentrekning av pupillen styres av såkalte parasympatiske nervefibre, som går gjennom den tredje hjernenerve, nervus oculomotorius. Disse fibrene går til en liten muskel i øyets regnbuehinne, som kalles sphincter pupillae. Når denne ringmuskelen trekker seg sammen, blir pupillen liten. Pilokarpin er et medikament som trekker sammen pupillen. Morfin, heroin og alkohol vil også gi liten pupille. Atropin, som utvider pupillen, virker egentlig ved å lamme ringmuskelen sphincter pupillae. Det medisinske uttrykket for pupillens sammentrekning er miosis.


== Lysfølsomme ganglieceller i netthinnen ==
Noen, ca. 1-2%, av gangliecellene i netthinnen er selv lysfølsomme ved pigmentstoffet melanopsin.  Det er disse som gjør at pupillens størrelse raskt kan reagere på lysnivået i omgivelsene.


== Se også ==
Adaptasjon (lys)
Pupillometer
Atropin

Atropin, er et legemiddel som framstilles av belladonnaplanten (Atropa Belladonna) og er en potensielt giftig medisinsk urt. Atropin kan brukes til behandling av en lang rekke lidelser: Det lammer visse nerveender og virker avslappende på innvollsmuskulatur, som er forbundet med dem. Det kan også brukes til å tørke ut lunge og strupe før det gis narkose. Det virker utvidende på pupillene og brukes derfor som øyedråper i forkant av øyeundersøkelser og ved behandling av regnbuehinnebetennelse. Det kan også virke lindrende ved astma og kikhoste og kan benyttes ved enkelte tilfeller av soppforgiftning. Atropin er også motgift ved nervegass.
Atropinets vanligste bivirkninger er at det nedsetter spytt- og svetteproduksjonen og hemmer øyets tilpasning til syn på nært hold – altså akkomodasjonsrefleksen. 


== Se også ==
Psykoaktivt stoff


== Litteratur ==
Dewick, Paul M. (2009). Medicinal Natural Products : A Biosynthetic Approach. (3 utg.). Chichester: John Wiley & Sons, Ltd. ISBN 978-0-470-74168-9. 
Samuelsson, Gunnar; Bohlin, Lars (2009). Drugs of natural origin : a treatise of pharmacognosy (6 utg.). Stockholm: Apotekarsocieteten. ISBN 978-91-976510-5-9. 
Heinrich, Michael; Barnes, Joanne; Gibbons, Simon; Williamson, Elizabeth M. (2012). Drugs of natural origin : a treatise of pharmacognosy (2 utg.). Edinburgh: Elsevier, Churchill Livingstone. ISBN 978-0-7020-3388-9. 
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Moore, P. K. (2003). Pharmacology (5 utg.). Edinburgh New York: Elsevier Limited. ISBN 0-443-07145-4. 
Rang, H. P.; Dale, M. M.; Ritter, J. M.; Flower, R. J.; Henderson, G. (2012). Rang and Dale's pharmacology (7 utg.). Edinburgh New York: Elsevier/Churchill Livingstone. ISBN 978-0-7020-3471-8.
Snurrevad

Snurrevad er en slags not til bruk på forholdsvis grunt vann (inntil 100 meter) i fiske etter bunnfisk som flyndre, torsk, hyse og andre fiskeslag.Snurrevaden settes ut ved at en fra en båt kaster ei bøye, fester et vadtau til bøya, seiler snurrevadtauet ut i en bue, kaster ut selve nota og seiler et tau i andre enden av nota tilbake til bøya. Båten tar ombord bøya og  begynner å slepe snurrevaden etter seg. Etterhvert som båten sleper snurrevaden etter seg, vil buen som ble satt på tauene bli mindre og nota får mindre åpning. Når det ikke lengre er åpning på nota hiver båten snurrevaden til seg.
Snurrevadet er en dansk oppfinnelse, og kalles derfor også «Danish Seine». Metoden sies å være utvikla av Limfjordsfiskeren Jens Væver i 1848, og var en videreutvikling av eldre, landdratte vad. I den første tida ble snurrevadet satt fra en robåt mens kutteren lå oppankra. Vadet ble halt inn med handkraft – et slitsomt arbeid. De første motorene som kom i bruk i fiskeriene ble brukt til å drive spill for innhaling av snurrevad. Når båtene fikk motor også for framdrift, ble vaden satt fra kutteren og halt inn med hydraulisk drevne tromler.
Tradisjonelt snurrevadsfiske foregår med mindre fartøyer, men snurrevad blir nå også brukt på de største kystbåtene.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ludvig Karlsen: Redskapsteknologi i fiske, 1989
Ludvig Karslen: Redskapslære og fangstteknologi, 1998 ISBN 82-529-1791-7
Karlsen, Gjøsæter, Hamre: Fiskeriteknologi ISBN 82-529-2387-9
Karlsen, Kjeldsberg, Sandnes, Hay, Juul (red.): Båten, bruket og fangsten ISBN 978-82-8090-020-3
Færøysk krone

Færøysk krone er valutaen på Færøyene og utgis av Danmarks Nationalbank. Færøyske kroner er ikke en selvstendig valuta, men danske kroner trykt med færøyske motiver. Færøyene bruker danske mynter slik som Danmark og Grønland.
Siden færøysk krone ikke er en selvstendig valuta, så har den ikke en ISO 4217-valutakode. ISO 4217-valutakoden for danske kroner er DKK.
Danske kroner veksles til færøyske kroner og omvendt av Danmarks Nationalbank kostnadsfritt. Danske sedler er ikke tvunget betalingsmiddel på Færøyene, men vil i de fleste tilfeller bli akseptert.

1 króna = 100 oyrur
100 krónur ~ 118 norske kroner


== Eksterne lenker ==
(da) Danmarks Nationalbank: Den nye færøyske seddelserien
(da) (en) (fo) Færøyenes nasjonalbank
(da) Lov nr. 248 fra 12. april 1949 om pengesedler m.v. på Færøyene
(en) Bilder av færøyske sedler
(en) Bilder av  færøyske sedler
Gúthwinë

Gúthwinë (Gammel engelsk for slag venn (eng: battle-friend)) var et sverd fra J.R.R. Tolkiens litterære legendarium, om Midgard. Dette sverdet ble båret av Éomer, marsk av Rohan. Den ble båret av han (og brukt flittig) i slaget om Helmsdjupet, og antakelig også i slaget på Pelennor-enga og i slaget ved Morannon.
Konsistoriet mars 2006

Konsistoriet i mars 2006 ble holdt 24. mars 2006, og var det første konsistorium hvor pave Benedikt XVI kreerte nye kardinaler. 
Ved annonseringen 22. februar samme år ble det navngitt femten nye kardinaler. 12 av dem er under 80 år gamle, som er aldersgrensen for å stemme ved et konklave. Dette betyr at Benedikt XVI holder seg under grensen på 120 stemmeberettigede kardinaler som tidligere har vært praksis, men som ble overskredet av Johannes Paul II. 
Under konsistoriet mottok de femten sine røde kardinalshatter i en seremoni på Petersplassen. Etter en liturgisk hilsen og pavens preken avla de en ed, og mottok så knelende foran paven sin biretta og sin kardinalstittel. Deretter fulgte fredshilsen, forbønn, Fadervår og en avsluttende velsignelse.
Tre av kardinalene tilhører Den romerske kurie, mens ni andre leder bispedømmer. De femten kommer fra elleve forskjellige land. 
En av kardinalene som er over aldersgrensen for stemmerett i et konklave, pater Albert Vanhoye, er ikke biskop. Dermed har Benedikt XVI fulgt sine forgjengeres tradisjon for å utnevne en fremtredende teolog ved konsistoriet. Vanhoye kan velge om han vil ordineres til biskop eller ikke. De to andre er emeriterte biskoper. 


== Kilder ==
Benedict XVI (2005-2013) – The Cardinals of the Holy Roman Church Arkivert 13. februar 2018 hos Wayback Machine., besøkt 18. november 2015


== Eksterne lenker ==
Pavens preken under seremonien på Petersplassen (på flere språk)
Anglachel

I J.R.R. Tolkiens bok Silmarillion er Anglachel (Sindarin for den flammende stjernes jern) et sverd smidd av Eöl, mørk alv. Det var et av de to sverdene Eöl smidde av en svart meteoritt. Det andre av disse to het Anguirel, og det beholdt han selv. Eöl ga Anglachel til Thingol som betaling for å få bli i skogen hans, Nan Elmoth, selv om han ikke likte å gi det bort. Thingols kone, Melian, spådde følgende:

Det er ondskap i dette sverdet. Smedens mørke hjerte dveler ennå i det. Det vil ikke elske hånden det tjener, og det vil heller ikke stå ved deg lenge.Thingol ga sverdet til forvaring til Beleg. Det sies at hver gang Beleg tok sverdet ut av sliren skal det ha sunget med glede.
En gang da Beleg bandt løs den bevisstløse Túrin, som var blitt holdt fange, glapp sverdet fra hendene til Beleg og falt ned og kuttet Túrin i foten. Túrin våknet og, uvitende om hvem det var, drepte Beleg med Anglachel, et feilgrep han sørget over i lang tid.
Túrin fikk så sverdet av Gwindor, og Túrin reiste til Nargothrond, Gwindors fødested.
Anglachel ble der smidd sammen på ny av ekspert smedene i Nargothrond, og fikk da også et nytt navn av sin nye eier, Túrin. Det nye navnet var Gurthang, som betyr Dødsjernet (eng.: Iron of Death). Orkene og alvene kalte våpenet, og Túrin, for Mormegil, det svarte sverd. Da Túrin fant ut at Nienor (hans elsker) var hans søster og at hun hadde tatt livet av seg, falt han på sverdet sitt i fortvilelse.
Anguirel

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard var Anguirel en av de to sverdene som mørkalven Eöl smidde av en jern meteoritt. Det andre av disse to, sverdet som het Anglachel, ga han til Thingol som betalig for at han fikk bo i Thingols skog, Nan Elmoth. Anguirel beholdt Eöl for seg selv.
Det ble senere stjålet fra Eöl av hans sønn Maeglin, da han og hans mor Aredhel flyktet fra Nan Elmoth til Gondolin. Sverdet gikk antakeligvis tapt i Gondolins fall.
Kåsa

Kåsa er ei lita bygd i Tolga kommune. Bygda ligger sørøst for kommunesenteret, stasjonsbyen Tolga, langs Holavassdraget, og ved 26Fylkesvei 26 mellom Tolga og Drevsjø. Den sogner til Holøydalen kapell.


== Referanser ==
Øversjødalen

Øversjødalen er ei bygd i Tolga kommune i Innlandet. Bygda ligger 38 km sørøst for kommunesenteret Tolga ved 26Fylkesvei 26 mellom Tolga og Drevsjø, og i nordenden av Langsjøen (709 moh.) i Holavassdraget. 
Bygda sogner til Holøydalen kirke. 
Den Norske Turistforenings hytte Ellefsplass ligger i bygda, langs riksveien; og er et utgangspunkt for turer sørvestover mot Tynset og østover mot Femunden.


== Eksterne lenker ==
Sverre Nygaard's hjemmeside Arkivert 3. desember 2005 hos Wayback Machine. privat historie fra bygda
Turistforeningen: Ellefsplass
Tolga Østfjell; villrein.no
Aranrúth

Aranrúth (Kongens vrede) var et sverd fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Sverdet tilhørte Thingol, Konge av Doriath og Høykonge av Sindaene. Sverdet gikk ikke tapt da Doriath falt, og ble senere et sverd som ble eid av Kongene av Númenor.
Skjermingsfradrag

Skjermingsfradrag er i norsk skatterett et inntektsfradrag for personlig skattyter som beskattes etter den såkalte aksjonærmodellen. Skjermingsrenten skal sikre finansieringsnøytralitet ved at den avkastningen skattyteren alternativt kunne oppnådd på en sikker, passiv kapitalplassering unntas fra ekstrabeskatning under aksjonærmodellen.
Aksjeutbytte og -gevinster (aksjeinntekter) som overstiger avkastningen av en risikofri kapitalplassering, oppjusteres med en oppjusteringsfaktor og beskattes som alminnelig inntekt på fysiske aksjonærers hånd. Utbytte som ligger innenfor avkastningen av en risikofri alternativ investering, skjermes for skatt gjennom skjermingsfradraget. Skjermingsfradraget fastsettes ved å multiplisere aksjens skjermingsgrunnlag (inngangsverdi/kostpris med tillegg for eventuelt ubenyttet skjermingsfradrag fra tidligere år) med skjermingsrenten (risikofri markedsrente etter skatt). Ubenyttet skjerming kan fremføres og fradras i utbytte på samme aksje senere år. Ubenyttet skjerming tillegges også neste års skjermingsgrunnlag. Ved realisasjon av aksjen kan ubenyttet skjerming fradras i eventuell gevinst.


== Se også ==
Aksjonærmodellen


== Referanser ==
Slangsvold

Slangsvold er et sted i Råde kommune i Østfold. Slangsvold er ei ca. 7 kilometer lang og smal grend omgitt av åser på begge sider, blant annet Vetaåsen og Danserfjella. Industrien er jordbruk, skogbruk,vedproduksjon, pukkverk, betongblandeverk,  buss-selskap og maskinentreprenører. Ca.85 innbyggere. Slangsvold starter ved Missingmyr og går nordover på fylkesvei 115, til Sjursbråtatjern.
Missingmyr

Missingmyr er siden 2004 et tettsted i Råde kommune i Østfold. Tettstedet har 929 innbyggere per 1. januar 2022. Missingmyr ligger ved Vansjø omtrent fire kilometer øst for Karlshus og grenser til Sarpsborg.


== Historie ==
I 2003 ble et av de lengste, om ikke det lengste, langhusene fra eldre romersk jernalder (0-200 e.Kr.) i Norden utgravd på gården Missingen. Huset var 61 meter langt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NRK-artikkel om metallsøkere på Missingen. Besøkt 26/5-14