jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Pyramides (Paris Metro)

Pyramides er en metrostasjon i  Paris'  1. arrondissement. Stasjonen betjenes av metrolinjene 7 og 14. Linje 7s stasjon ble åpnet 1. juli 1916, og linje 14s 15. oktober 1998.
Stasjonen er oppkalt etter Rue des Pyramides som fikk sitt navn til minne om Napoléon Bonapartes seier over Murad Bey i slaget ved Pyramidene i Egypt i 1798. Pyramides ligger midt mellom L'Opéra Garnier og Comédie-Française-teateret, sammen med stasjonene Opéra og Palais Royal – Musée du Louvre sørger denne for en del av den offentlige transporten langs Avenue de l'Opéra.
I 1920-årene fikk stasjonens vegger egne «rammer» av keramiske fliser der reklame kunne plasseres, disse bar stasjonens navn. Av Paris' eldste stasjoner, bygget 1900-1921, er dette den eneste som har fått denne tilføyelsen. Veggene i de øvrige er kledd med hvite, keramiske fliser. 


== Knutepunkt med andre transportmidler ==
Buss: Linjene 21, 27, 68, 81, 95, OpenTour.
Noctilien, STIF, RATP og Transiliens Parisiske nattbussnett: N42.


== Eksterne lenker ==
(en) Pyramides (Paris Metro) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kart over metroen i Paris
Raspail (Paris Metro)

Raspail er en stasjon på metroen i Paris og betjenes av linje 4 og linje 6.
Stasjonen ble åpnet i 1906. Den ligger i Boulevard Raspail og er oppkalt etter François-Vincent Raspail som var en kjent politiker og kjemiker i det 19. århundres Frankrike.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
Réaumur Sébastopol (Paris Metro)

Réaumur Sébastopol er en stasjon på metroen i Paris. Den betjenes av linje 3 og linje 4, og ligger på grensen mellom 2. og 3. arrondissement.
Stasjonen ble åpnet i oktober 1904, da den første delen av linje 3 begynte å trafikkere strekningen mellom stasjonene Villiers og Père Lachaise.
Dens navn viser til gatene som krysser hverandre der stasjonen ligger, Rue Réaumur og Boulevard de Sébastopol.

René-Antoine Ferchault de Réaumur (1683–1757) var en fransk kjemiker og fysiker, han oppfant Réaumur-temperaturskalaen basert på alkoholtermometeret.
Sébastopol er en by i Ukraina, som i 1855 ble inntatt av franske og engelske tropper under Krimkrigen etter at den hadde vært beleiret i ett år.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
Reuilly – Diderot (Paris Metro)

Reuilly – Diderot er en stasjon på metroen i Paris.
Stasjonen betjener linje 1 og linje 8.


== Galleri ==


== Eksterne lenker ==
(en) Reuilly - Diderot (Paris Metro) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kart over metroen i Paris
Richelieu Drouot (Paris Metro)

Richelieu Drouot er en stasjon på metroen i Paris.
Stasjonen betjener linje 8 og linje 9.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
République (Paris Metro)

République er en stasjon på metroen i Paris.
Stasjonen betjener linje 3, linje 5, linje 8, linje 9 og linje 11.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
Stalingrad (Paris Metro)

Stalingrad er en metrostasjon i Paris på grensen mellom det 10. og det 19. arrondissement. Stasjonen er et knutepunkt for metrolinjene 2, 5 og 7, og ble åpnet 31. januar 1903.
Det er flere innganger til stasjonen, totalt syv: fra rue d'Aubervilliers; 244, boulevard de la Villette; 86, rue de l'Aqueduc; 17, rue de Flandre; 18, rue de Flandre; 1, quai de la Seine og 58, rue du Château Landon.
Stasjonen ligger på Place Stalingrad, som er oppkalt etter slaget ved Stalingrad under den annen verdenskrig. Da stasjonen ble åpnet lå den til metrolinje 2 og het den Rue d'Aubervilliers. 5. november 1910 åpnet en annen metrostasjon som skulle betjene linje 7 like ved, den var kalt Boulevard de la Villette. I 1942 ble de to stasjonene slått sammen under navnet Aubervilliers – Boulevard de la Villette, og 12. oktober samme år åpnet linje 5 en stasjon på samme sted. 10. februar 1946 ble stasjonens navn endret til Stalingrad.
I nærheten av stasjonen ligger blant annet Canal de l'Ourcq som ender i Bassin de la Villette (en kunstig innsjø), gaten Rue d'Aubervilliers, Canal Saint-Martin og Rotonde de la Villette.


== Knutepunkt med andre transportmidler ==
Buss: Linjene 48, 54.
Noctilien, STIF, RATP og Transiliens Parisiske nattbussnett: N13, N41, N42, N45.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
Sèvres Babylone (Paris Metro)

Sèvres Babylone er en stasjon på metroen i Paris.
Stasjonen betjener linje 10 og linje 12.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
Trocadéro (Paris Metro)

Trocadéro er en stasjon på metroen i Paris.
Stasjonen betjener linje 6 og linje 9.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
Villiers (Paris Metro)

Villiers er en stasjon på metroen i Paris.
Stasjonen betjener linje 2 og linje 3.


== Eksterne lenker ==
Kart over metroen i Paris
Bo Balderson

Bo Balderson er et svensk forfatterpseudonym. Forfatteren bak dette pseudonymet har skrevet den humoristiske krimserie om «Ministeren».
Hvem Bo Balderson er, har ennå ingen funnet ut av, men både Olof Palme, Astrid Lindgren og flere andre kjente svensker er – fra tid til annen – blitt utropt som forfatterens sanne identitet.


== Bibliografi (originaltitler) ==
1990 Statsrådet klarar krisen
1986 Statsrådets klipp
1983 Statsrådet och den utsträckta handen
1982 Partiledarn avgår med döden
1980 Statsrådet i tiden
1978 Statsrådet sitter kvar
1975 Mord, herr talman
1973 Statsrådets verk
1971 Statsrådets fall
1969 Harpsundsmordet
1968 Statsrådet och döden
Helge Øgrim

Helge Øgrim (født 22. juli 1950) er en norsk journalist og pressemann. 
Øgrim var en av lederne i den norske ml-bevegelsen. Han satt i sentralkomiteen i MLG og i AKP(m-l) fram til 1976. Fra 1973–1976 hadde han også vervet som leder i Rød Ungdom. Han brøt med bevegelsen og meldte seg ut av AKP(m-l) i 1981 med den berømte uttalelsen at «dersom AKP kom til makta, var det best å rømme til Sverige fortest mulig.»Øgrim arbeidet som journalist i NTB fra 1983 til 1997, som korrespondent og frilanser i USA fra 1993 til 1999 og i Fiskaren fra 1999 til 2000. Han har også vært redaksjonssjef og prosjektleder i Dagbladet.no. Fagbladet Journalisten, der han var redaktør fra 2007 til sommeren 2016, er organ for Norsk Journalistlag. 
Han er sønn av tidligere programdirektør i NRK Fjernsynet Kristian Øgrim og lektor Wanda Øgrim, og fetter til Tron Øgrim.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Øgrims blogg «Norwegian Affairs»
Bjørgulv Braanen

Bjørgulv Braanen (født 14. november 1956 i Fredrikstad) er en norsk journalist og pressemann, fra 2002 til 2018 ansvarlig redaktør for Klassekampen.


== Bakgrunn og virke ==
Braanen er utdannet som faglært sveiser etter å ha gått i lære ved Nylands verksted og har også grunnfag i historie. Han var tidligere leder i Yrkesskoleelevenes- og lærlingenes interesseorganisasjon (YLI) og Rød Ungdom. 
Han var redaktør av Røde Fane fra 1983 til 1985 og layoutsjef og journalist i Klassekampen mellom 1984 og 1990. Etter dette jobbet han i Dagens Næringsliv fra 1990 til 2000 som journalist, vaktsjef og leder for «Etter Børs»-seksjonen. Han var redaksjonssjef i Klassekampen fra 2000 til 2002 og ansvarlig redaktør fra 2002 til 2018.
Bjørgulv Braanen ble i 2005 utpekt til en av Norges ti viktigste intellektuelle av Dagbladet. Året etter fikk han Fritt ord-prisen for 2006 «for sitt fremragende bidrag til seriøs politisk journalistikk i samvirke med medarbeiderne i Klassekampen». Han ble kåret til årets redaktør av Oslo Redaktørforening i 2009. Han fikk Nynorsk redaktørpris for 2014. 
Han er gift med Morgenbladets kulturredaktør Lena Lindgren.


== Referanser ==
Rudolf Hedemann

Rudolf Hedemann (født 12. mars 1889 i Stange, død 18. november 1978) var en norsk jernbanearbeider og politiker (Arbeiderpartiet). Han var fylkesordfører i Hedmark og ordfører i Vang.  
Hedemann arbeidet hele sitt liv på jernbanen og ble stasjonsmester på Hjellum stasjon (1934–1960). Han var ordfører i Vang i Hedmark fra 1931 til 1965, og første fylkesordfører i Hedmark fra 1963. Han var også formann i Norsk Herredsforbund mellom 1946 og 1960.
I 1966 ble han utnevnt til ridder av St. Olavs Orden.
Hedemann var gift med Kristiane Bjørgaas (f. 1896, d. 1964).  Han var sønn av jernbaneformann Reinhardt Hedemann. Han hadde fire barn, blant dem Knut Hedemann.


== Krigsårene ==
Under andre verdenskrig var Hedemanns tre sønner aktive i motstandsbevegelsen. Reidar holdt till i Stockholm fra begynnelsen av 1941. Hedemann gikk av som ordfører i januar 1941, og ble med på å bygge opp Milorg i innlandet. Han og hans to gjenværende sønner ble arrestert 23. mars 1942, mistenkt for å drive med illegale aviser. Hedemann slapp ut etter en uke, mens sønnene satt til starten av juni. Begge de gjennværende sønnene rømte til Sverige i 1944. Rudolf Hedemann satt i Berg fangeleir fra 26. mai 1944. Under rettssaken mot Axel Aass etter krigen fortalte Aass at Hedemann ble arrestert fordi han var «en farlig mann», og var en av 38 personer fra Hedmark som ble «sikret for krigstid».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rudolf Hedemann i Hvem er hvem, 1973.
Rudolf Hedemann. Fra boka 48 ukens portretter fra Hamar og Hedemarken av Oddvar Røst.
Marijke Berdahl

Marijke Berdahl (født 5. februar 1981) er tidligere leder i Rød Ungdom og tidligere medlem av landstyret til RV/Rødt. Hun studerer pedagogikk ved Universitetet i Oslo.Berdahl overtok som leder etter Eivind Rutle, og var leder under rettsprosessen der Rød Ungdom ble dømt for brudd på åndsverksloven, etter den mye omtalte skolebokaksjonen. Berdahl sa seg villig til å gå i fengsel for gratis skolebøker, men organisasjonen ble i stedet idømt en foretaksbot på 25 000 kr og en erstatning til forleggerforeningen på 100 000 kr.Berdahl sto på kumulert plass på Oslo RVs kommunestyreliste ved Kommune- og fylkestingsvalget i 2007.


== Referanser ==
Eivind Volder Rutle

Eivind Volder Rutle (født 20. januar 1979 i Ålesund) er forlagssjef for Forlaget Manifest.
Han var leder i Rød Ungdom fra 2000 til 2002. Han stod i spissen da Rød Ungdom høsten 2001 la flere skolebøker for videregående skole gratis ut på internett i PDF-format. Aksjonen endte med dom i Høyesterett i 2004, hvor Rød Ungdom ble ilagt foretaksstraff. 
Fra 2004 til 2010 jobbet han som prosjektleder i Foreningen !les. Fra mars 2010 til april 2012 var han festivalsjef for Oslo bokfestival. Fra 2012 har han vært forlagssjef og redaktør i Forlaget Manifest.Rutle er en av drivkreftene bak kulturgruppa Opplysningskontoret, hvor han bl.a var en av forfatterne bak «ml – en marxist-leninistisk popmusikal!», «Sannheten om 2005 (og resten!)» og «Sannheten om 2006 (og alt annet!)». 


== Referanser ==
Espen Løkeland-Stai

Espen Løkeland-Stai (født 7. mars 1973) er en norsk journalist. Han har vært utenriksredaktør og nyhetssjef i Klassekampen og nyhetsredaktør i Dagsavisen i fem år. Fra 2019 er han Brüssel-korrespondent for Khrono. Har vært sentralstyremedlem i Rød Ungdom og var leder 1999-2000.Sammen med Svenn Arne Lie har han utgitt to bøker om landbrukspolitikk: En nasjon av kjøtthuer (2012) og Mellom bakkar og kjøttberg. Oppskrift på en ny matpolitikk (2019). 


== Referanser ==
Forstoppelse

Obstipasjon eller forstoppelse er en tilstand i fordøyelsessystemet hvor et individ opplever hard avføring som er vanskelig å eliminere. Det kan være ekstremt smertefullt og i alvorlige tilfeller lede til symptomer på tarmobstruksjon. Konstipasjon kan noen ganger brukes i en mer generell betydning mens obstipasjon da viser til en alvorlig konstipasjon. Årsaker til forstoppelse kan være kostholdsbetingede, hormonelle, bivirkninger av medisiner og anatomiske. Behandlingen skjer med endring av kostholdsvaner, lakserende midler, fiberterapi, klyster og i sjeldne tilfeller plukking eller kirurgi.
Forstoppelse defineres som avføring to eller færre ganger per uke samt unormalt mye trykking for å få tømt seg, og/eller hard og knollete avføring, og/eller følelse av ufullstendig tømming. Problemet er omfattende blant eldre mennesker og er vanligere blant kvinner enn menn. 20% av befolkningen har forstoppelse og 10% bruker avføringsmidler.


== Symptomer ==
Ved ordinær forstoppelse vil avføringen være hard og vanskelig å eliminere. Sterkt press kan forårsake hemorroider og anale fissurer. Magen kan bli oppblåst og diffust øm og krampetendens kan forekomme, til tider med forsterkede magelyder.
Mens mange mener at man bør ha tømming hver dag, er det helt vanlig å ha avføring en gang per uke så lenge det ikke medfører noen andre symptomer. Dette avhenger av kostvaner, fysisk aktivitet og ulike andre faktorer.
Alvorlige tilfeller kan utvise symptomer på tarmobstruksjon (oppkast, svært øm mage) og «paradoksal diaré» der mykt avføringsmateriale fra tynntarmen passerer det komprimerte materialet in colon.
Obstipasjon hos barn kan føre til at barnet gjør på seg (enurese og enkoprese).


== Tiltak ==
Dersom tilfellet ikke har blitt for ille, og ikke har vart så lenge, kan det hende du selv kan lindre forstoppelsen ved å spise bløt frukt, som for eksempel pære el. myk mango, (ikke hard frukt eller citrusfrukt), grove kornprodukter (minst 80% fullkorn, fullkornsknekkebrød er kjempefint), kli eller sure melkeprodukter, som for eksempel cultura. Mat med mye fett, sjokolade, ost, is osv., burde ikke spises før forstoppelsen er lindret.


== Se også ==
Menneskelig avføring


== Referanser ==
Småland

Småland er et landskap (historisk landsdel) i Øst-Götaland i Sør-Sverige som i nord grenser til Östergötland, i sør til Skåne og Blekinge, i vest til Halland og Västergötland og har kyst mot Østersjøen i øst. Det høyeste punktet er Tomtabacken med sine 377 meter over havet. 
I landskapet inngår hele Kronobergs län, store deler av Jönköpings län, i tillegg til fastlandsdelen av Kalmar län. Dessuten inngår deler av Östergötlands län (Tryserums, Östra Eds, Gärdserums og Hannäs kirkekretser) samt deler av Hallands län (Femsjö, Färgaryds, Jälluntofta, Långaryds og Södra Unnaryds kirkekretser og deler av Torups kirkekrets). 
Småland er et av Sveriges mest sjørike landskap. 
Flere forfattere og andre kunstnere har gjort Småland mer kjent, blant andre Astrid Lindgren, Vilhelm Moberg, Ingvar Kamprad og Axel "Döderhultar'n" Petersson.


== Større sjøer ==
Bolmen
Helgasjön
Möckeln (Kronoberg)
Rusken
Sommen
Vidöstern
Virestadssjöarna
Vättern


== Større øyer ==
Bolmsö
Visingsö


== Noen kjente smålendinger ==
Nils Dacke, opprørsleder
Stefan Edberg, tennisspiller
Albert Engström, kunstner, forfatter
Agnetha Fältskog, sanger, ABBA
Ingvar Kamprad, entreprenør, IKEA-eier, mangemilliardær
Pär Lagerkvist, forfatter, poet, nobelprisvinner
Astrid Lindgren, forfatter
Vilhelm Moberg, forfatter
Charlotte Perrelli (f.d. Nilsson), sanger, Grand Prix-vinner
Lena Philipsson, sanger
Mats Wilander, tennisspiller


== Eksterne lenker ==
Småland
Lytt til noen av Smålands dialekter
Liten smålandsk ordliste
Agnus Dei (hymne)

Agnus Dei (latin, «Guds lam») er en hymne som inngår som fast del i den katolske messe, Den norske kirkes nattverdliturgi og i enkelte andre kirkers og kristne trossamfunns liturgi. Uttrykket er basert på Evangeliet etter Johannes 1,29, hvor Johannes Døperen omtaler Jesus Kristus som Guds lam. 
Teksten skal ha blitt introdusert i liturgien av pave Sergius I (687–701). Den synges eller resiteres rett før utdeling av nattverd. 
Hymnen lyder på latin:

Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, miserere nobis.
Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, miserere nobis.
Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, dona nobis pacem.Direkte oversatt til norsk lyder den:

Guds lam, som tar bort verdens synder, miskunn deg over oss.
Guds lam, som tar bort verdens synder, miskunn deg over oss.
Guds lam, som tar bort verdens synder, gi oss din fred.Den norske kirke synger følgende versjon rett etter Herrens innstiftelseord i nattverdliturgien:


== Referanser ==
Vest-Virginia

Vest-Virginia (engelsk: West Virginia) er en delstat i den nordamerikanske staten USA.

Staten var opprinnelig en del av Virginia, men under den amerikanske borgerkrigen nektet fylkene som nå utgjør Vest-Virginia å rive seg løs fra føderasjonen. Den ble anerkjent som egen stat 20. juni 1863. Det er den eneste staten som ble opprettet som et direkte resultat av borgerkrigen.
Vest-Virginia grenser til Pennsylvania i nord, Ohio i nordvest, Kentucky i vest, Maryland i nordøst, og Virginia i øst og sør. Elvene Ohio og Potomac danner deler av grensene.
Vest-Virginia er den eneste staten som ligger helt innenfor fjellkjeden Appalachene. Hele staten er preget av fjell-landskap, og den har tilnavnet «Fjellstaten» (engelsk: The Mountain State). 


== Demografi ==
Ifølge The United States Census Bureau var den totale befolkningen i Vest-Virginia  1. juli 2011 1 855 364.Ifølge folketellingen fra 2010 med justerte anslag i 2011 var 93 % av befolkningen hvite uten latinamerikansk bakgrunn, 3,5 %  var svarte eller afroamerikanere, 1,4%  var av to eller flere raser og 1,3 % var latinos av hvilken som helst rase. Resten var amerikanske indianere eller asiater.Den etniske opprinnelsen flest påberopte seg ved folketellingen i 2000 var amerikansk (18,7 %), tysk (14 %), engelsk (9,7 %, irsk (11 %) og indiansk (4,4 %). (Det kan velges mer enn en etnisitet).
Bare 1,2 % av befolkningen var i 2010 født i utlandet, som er den laveste prosentandelen i USA. Vest-Virginia har også den laveste andelen personer som snakker et annet språk enn engelsk hjemme (2,3 %). 
Gjennomsnittsinntekten pr.person (2006-2010) var $21,232 som er under landsgjennomsnittet på $27,334. Andelen som levde under fattigdomsgrensa var 17,4 % mot 13,8 % for USA totalt.


=== Religion ===


== Økonomi ==
 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587. 


== Justis ==
Vest-Virginia la ned forbud mot dødsstraff i 1965


== Kjente personer ==
Robert Byrd
Stonewall Jackson
Michael Joseph Owens
Cyrus Vance
Charles Yeager
John Henry
Jennifer Garner


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) West Virginia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) West Virginia – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Dyspné

Dyspné Latin dyspnoea, Gresk dyspnoia fra dyspnoos – «åndenød») er et vanlig symptom hos pasienter med hjerte- og lungesykdom, som er den medisinske samlebetegnelse hvor pasienten subjektiv angir åndenød eller smerter knyttet til åndedrettet, eller hvor en objektivt kan observere respirasjonsforstyrrelser. Tilstanden kan være akutt eller kronisk og kan være et symptom eller tegn på en rekke ulike medisinske tilstander, inkludert blokkering av luftveiene, luftveissykdommer (for eksempel astma og bronkitt), hjertesykdommer og blodmangel.


== Årsaker ==
lungesykdommer, som for eksempel astma, pulmonal hypertensjon, atelektase, emfysem, lungekreft og så videre.
sykdommer knyttet til brystkassen, for eksempel pneumothorax
sykdommer knyttet til andre organer i brystkassen, for eksempel hjertet
sykdommer i nervesystemet
systemsykdommer, for eksempel anemi
sykdommer knyttet til inntak av medisiner, rusmidler eller giftstoffer.Andre termer som beskriver åndedrettsforstyrrelser

tachypné, hurtig åndedrett.
bradypné, langsomt åndedrett.
ortopné, dyspné som er stillingsavhengig, opptrer ved liggende stilling
paroxysmal nokturnell dyspné, dyspné som opptrer om natten ved søvn.
Sukhoj Su-27

Sukhoj Su-27 (NATO-kallenavn Flanker) er et tidligere sovjetisk, nå russisk, to-motors jagerfly utviklet av designbyrået Sukhoj. Flyet ble påtenkt som en direkte konkurrent til den nye generasjonen amerikanske jagerfly (F-14, F-15, F-16 og F/A-18). Det har lang rekkevidde, tung bevæpning og svært gode manøvreringsegenskaper.
Su-27 ble designet som en avskjæringsjager, men kan fylle de fleste kamproller. Det kom på samme tid som kortdistansejageren MiG-29.


== Varianter ==
Hangarskipsflyet Su-33 ble bygget som en variant av Su-27. Forskjellene inkluderer en halekrok og kanardvinge. Jagerbomberen Su-30 er en toseters-variant med allværskapabilitet for luft-til-luft oppdrag og tokt langt bak fiendens linjer.


== Spesifikasjoner (Su-27UBM1) ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Yefim Gordon & Dmitriy Komissarov; Famous Russian Aircraft: Sukhoi Su-27 & 30/33/34/35 Crecy Publishing Ltd. 2018 ISBN 978-1-91080-918-1


== Eksterne lenker ==
(en) Sukhoi Su-27 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sukhoi Su-27 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Liste over stortingsrepresentanter 1818–1820

Liste over alle stortingsrepresentanter i perioden 1818 til 1820.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget. Totalt var det 78 representanter fra 34 valgkretser, hvorav 51 representanter fra 18 landkretser (amt) og 27 representanter fra 16 bykretser. Det senere Jarsberg og Larviks Amt bestod av to valgkretser. Fredrikstad fikk før første gang en egen representant på Stortinget.


== Landkretser ==


=== Smaalenenes Amt ===


=== Agershus Amt ===


=== Hedemarkens Amt ===


=== Christians Amt ===


=== Buskeruds Amt ===


=== Jarlsberg Grevskab ===


=== Laurvig Grevskab ===


=== Bratsberg Amt ===


=== Nedenæs og Robygdelagets amt ===


=== Lister og Mandals amt ===


=== Stavanger Amt ===


=== Søndre Bergenhus Amt ===


=== Nordre Bergenhus Amt ===


=== Romsdals Amt ===


=== Søndre Throndhjems Amt ===


=== Nordre Throndhjems Amt ===


=== Nordlands amt ===


=== Finmarkens Amt ===


== Bykretser ==


=== Fredrikshald ===


=== Fredriksstad ===


=== Moss ===


=== Christiania ===


=== Drammen ===


=== Kongsberg ===


=== Tønsberg og Holmestrand ===


=== Laurvig og Sandefjord ===


=== Skien og Porsgrund ===


=== Kragerø og Østerrisøer ===


=== Arendal ===


=== Christianssand ===


=== Stavanger ===


=== Bergen ===


=== Christianssund og Molde ===


=== Throndhjem ===


== Noter ==


== Litteratur ==
Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1914). Stortinget og statsraadet: 1814-1914. De enkelte storting og statsraader 1814-1885. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri. 


== Eksterne lenker ==
Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste Arkivert 9. juni 2012 hos Wayback Machine.
kildevilkår"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD
	er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de
	tolkninger som her er gjort."
Liste over stortingsrepresentanter 1821–1823

Liste over alle stortingsrepresentanter i perioden 1821 til 1823.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget. Totalt var det 77 representanter fra 34 valgkretser, hvorav 50 representanter fra 18 landkretser (amt) og 27 representanter fra 16 bykretser. Det senere Jarsberg og Larviks Amt bestod av to valgkretser.


== Landkretser ==


=== Smaalenenes Amt ===


=== Akershus Amt ===


=== Hedemarkens Amt ===


=== Christians Amt ===


=== Buskeruds Amt ===


=== Jarlsberg Grevskab ===


=== Laurvig Grevskab ===


=== Bratsberg Amt ===


=== Nedenæs og Raabygdelagets Amt ===


=== Lister og Mandals Amt ===


=== Stavanger Amt ===


=== Søndre Bergenhus Amt ===


=== Nordre Bergenhus Amt ===


=== Romsdals Amt ===


=== Søndre Trondhjems Amt ===


=== Nordre Trondhjems Amt ===


=== Nordlands Amt ===


=== Finmarkens Amt ===


== Bykretser ==


=== Frederikshald ===


=== Frederiksstad ===


=== Moss ===


=== Christiania ===


=== Drammen ===


=== Kongsberg ===


=== Tønsberg og Holmestrand ===


=== Laurvig og Sandefjord ===


=== Skien og Porsgrund ===


=== Kragerø og Øster-Risør ===


=== Arendal ===


=== Christianssand ===


=== Stavanger ===


=== Bergen ===


=== Christianssund og Molde ===


=== Trondhjem ===


== Referanser ==


== Kilder ==
Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1914). Stortinget og statsraadet: 1814-1914. De enkelte storting og statsraader 1814-1885. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste Arkivert 5. april 2015 hos Wayback Machine.kildevilkår"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD
	er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de
	tolkninger som her er gjort."