jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Leangen Ishall

Leangen Ishall er et anlegg ved Leangen i Trondheim, som ble åpnet i 1977, som den 8. ishallen i Norge. Anlegget ble utvidet med Ungdomshallen som ble åpnet 10. august 2009, som den 38. ishallen i Norge.
Hallen er hjemmearena for Trondhjems Skøiteklubs kunstløp-gruppe.
Hallen er også hjemmebane for ishockeyklubben Rosenborg Ishockeyklubb og Nidaros Hockey og har en total kapasitet på rundt 3 000 tilskuere, da med ståplasser i svingene. Tilskuerrekorden på 3 311 tilskuere ble satt under en seriekamp mellom Trondheim Ishockeyklubb og Storhamar i 1992. Hallen brukes også til curling av Trondheim curlingklubb.
Ishallen rommer også en av Trondheims to innendørs løpebaner, med to baner av en lengde i underkant av 230 meter rundt toppen av tribunene. Den andre er en standard 200 m-bane i Ranheimshallen. Banen brukes en del i vinterhalvåret, særlig av ulike løpemiljø som friidrett og orientering, men egner seg ikke til veldig høy hastighet ettersom svingene ikke er doserte og har ujevn kurve med en krappere "knekk" ved inngangen og utgangen av hver sving.
Leangen ishall driftes av Trondheim kommune og den ble oppgradert med nytt vant før 2005/2006-sesongen.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Leangen Ishockeyklubb Arkivert 25. august 2018 hos Wayback Machine.
Trondhjems skøiteklub kunstløp
Ishaller og baner i Norge hockey.no
på Trondheim kommune webside Trondheim kommune
NRK om Ungdomshallen NRK
Lierelva

Lierelva kan vise til:

Lierelva (Aurskog-Høland) – ei elv i Aurskog-Høland kommune i Viken
Lierelva (Lier) – ei elv i Lier kommune i Viken
Camilla Herrem

Camilla Herrem (født 8. oktober 1986) er en norsk håndballspiller som spiller for Sola Håndball og det norske landslaget i håndball. Hun kommer fra Sola, og gikk på Sola ungdomsskole. Herrem var nære på å komme med i både VM-troppen 2007 og OL-troppen i 2008, men ble ikke tatt ut. EM i Makedonia i desember ble dermed hennes store mål for sesongen 2008. Herrem fikk sin landslagsdebut bare 19 år gammel, 5. april 2006 mot Sverige og scoret tre mål. Hun har deltatt i 17 internasjonale mesterskap. Hun har fire ganger vært på «All Star Team» i internasjonale mesterskap, i 2009, 2016, 2019 og 2020. Med sine ni gull, to sølv og tre bronse fra internasjonale mesterskap er hun mestvinnende kvinnelige håndballspiller.
Herrem har tidligere spilt for Sola, Byåsen, HCM Baia Mare, Team Tvis Holstebro og ŽRK Vardar. Hun er gift med håndballspilleren Steffen Stegavik.
I 2020 utga hun biografien Camilla uten filter (Kagge forlag) i samarbeid med Geir Svardal. Der forteller hun om oppturer og nedturer, både på håndballbanen, og i privatlivet.


== Meritter ==


=== Landslag ===
VM 2021 - Gull
OL 2020 (utsatt til 2021) – Bronse
EM 2020 – Gull
VM 2017 - Sølv
EM 2016 – Gull
OL 2016 – Bronse
VM 2015 – Gull
EM 2014 – Gull
EM 2012 – Sølv
OL 2012 – Gull
VM 2011 – Gull
EM 2010 – Gull
VM 2009 – Bronse
EM 2008 – Gull


=== Individuelt ===
Beste venstreving på Allstarlaget i VM 2009
Beste venstreving på Allstarlaget i den rumenske cupen
Beste venstreving på Allstarlaget i EM 2016
Beste venstreving på Allstarlaget i VM 2019


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Camilla Herrem – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Camilla Herrem – Olympics.com 
(en) Camilla Herrem – Olympic.org 
(en) Camilla Herrem – Olympedia 
(en) Camilla Herrem – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Camilla Herrem – Det europeiske håndballforbundet (EHF) 
(en) Camilla Herrem – Norges Håndballforbund 
(en) Camilla Herrem på Internet Movie Database 
Camilla Herrem på Instagram
Moen kirke

Moen kirke er en langkirke fra 1914 i Gran kommune, Innlandet fylke.
Byggverket er i tømmer.


== Litteratur ==
Leirset, Marta; Olerud, Marie (1984). Moen kapell 1914-1984. Gran: Tingelstad menighetsråd. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Rasmussen, Alf Henry (1993). «Moen kapell, Brandbu». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 585. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
Gran kirkelige fellesråd
Kirkebladet for Gran og Brandbu om 90-årsjubileet
«Moen kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
(no) «Moen kirke». Kirkesøk. Den norske kirke.
Åroselva

Åroselva er et lavlandsvassdrag med nedbørfelt på 114 km², og det største vassdraget i Asker kommune i Viken. Elva starter som Grodalselva og renner ut fra Kistefossdammen i Heggedal til utløpet i Indre Oslofjord ved Åros.
Berggrunnsmessig tilhører Årosvassdraget Oslofeltet med drammensgranitt og kambrosilurbergarter. Det meste av feltet ligger under marin grense, som her er rundt 200 moh.  Kalkstein/fyllitt og mye marint materiale gir god pH og høy bufferkapasitet. Vassdraget blir tilført både kloakk og jordbruksavrenning, i tillegg til den naturlige næringsrike avrenningen. Liten sommervannføring er et problem i Åroselva.
I begynnelsen av den industrielle utviklingen ble det bygd flere dammer i Åroselva. Den lakseførende strekningen ble mindre og fisket gikk sterkt tilbake. Røyken og Åros JFF (NJFF) startet utsetting av laks og sjøørret tidlig på 1970-tallet. Mellom 2 000 og 10 000 settefisk (smolt) er satt ut årlig. I 1983 fikk Norcem pålegg om å sette ut 2 000 laksesmolt og 1 000 sjøørretsmolt i vassdraget som følge av uttak av industrivann. I perioden 1960-83 var fangstene av laks og sjøørret 50-200 kg/år; i 1984 400 kg og i 1987 912 kg.
Fram til 1989 var lakseførende strekning 3 km fra sjøen til Lingsomdammen. Etter riving av dammen kan laksen gå opp 11 km til Fabrikkdammen. I 1994 ble det registrert gyting og årsyngel av laks helt oppe ved Fabrikkdammen; en tidligere lakseførende strekning som har vært stengt i årevis, er nå restaurert. Dette er positivt for produksjonen av laks og sjøørret i vassdraget.
Etter at Drammenselva og Lierelva ble infisert med Gyrodactylus salaris, var Åroselva siste naturlig reproduserende lakseelv i Buskerud. Åroselva har stort produksjonspotensiale, og tiltak mot erosjon og utslipp til vassdraget kan bedre forholdene både for laks og sjøørret. Det viktigste for Åroselva når det gjelder laks og sjøørret, er å sikre minstevannføring og å arrangere lokkeflommer i tørre perioder om sommeren (Garnås og Eken 1990).
Med hensyn til vannuttak fra elva, har Norcem avviklet fabrikken på Slemmestad.


== Referanser ==
Córdoba (Veracruz)

Córdoba er en by og kommune i delstaten Veracruz i Mexico som ligger i overgangen mellom kystsletta mot den meksikanske gulfkysten og fjellkjeden Sierra Madre Oriental, som løper parallelt med kysten. 
Córdoba er en handelsby med en del industri. Byen er i Mexico kjent for kaffen sin, som dyrkes i fjellsidene rundt byen, og også sukkerindustrien er veiktig. Byen har gode kommunikasjoner både mot havnebyen Veracruz og Mexico by både med motorvei og andre veier. 
Byens befolkning er i all hovedsak katolsk, og siden 2000 har byen vært bispesete. I tillegg til domkirken Catedral de la Inmaculada Concepción finnes det mange kirker og kapeller i byområdet. Andre trosretninger, først og fremst protestantiske, er også representert. 


== Klima ==
I en høyde av 842 meter over havet nyter Córdoba et godt klima. Den varmeste årsida er våren, når temperaturen tidvis når opp i 36ºC. Det meste av nedbøren faller i regntida om sommeren. Om sommeren kan også orkanene fra Mexicogulfen slå inn mot Córdoba, men fordi orkanene taper kraft når de slår inn over land og fordi byen har god avrenning, gjør disse vanligvis liten skade. Høsten er roligere, selv om orkanene også nå er merkbar. Vinteren er kjøligere, men temperaturen faller sjelden under 13º C. Årsmiddelnedbøren ligger på ca. 1800mm. 


== Historie ==
Córdobas historie er helt fra grunnleggelsen i 1618 full av kontraster. Dette året ble byen grunnlagt av «los treinta caballeros», de tretti herrene, for å styrke den spanske kronens nærvær langs veien mellom Mexico by og Veracruz.Området var nemlig hjemsøkt av røverbander av rømte, afrikanske slaver. Siden 30 familieoverhoder undertegnet grunnleggelsen, omtales grunnleggerne som de tretti herrene. I kolonitida blomstret byen som sentrum for et rikt jordbruksområdet. I sluttkampene i uavhengighetskrigen ytte byens innbyggere sterk motstand mot de spanske troppene, og i august 1821 ble El tratato de Córdoba, Córdoba-traktaten, inngått mellom Mexicos siste spanske visekonge og opprørsstyrkene, noe som avsluttet kolonistyret og dermed også avsluttet uavhengighetskrigen. Også ved den amerikanske intervensjonen i 1847 og under den meksikanske revolusjonen ble det kjempet om byen. 


== Verdt å se i Córdoba ==
Córdoba har en god del turisme, først og fremst fra andre deler av Mexico. Om vinteren kommer gjerne innbyggerne fra Mexico by ned for å nyte et mildere vær. Byens sentrum er preget av koloniarkitektur, og det fremste eksempelet på et er Catedral de la Inmaculada Concepción. 


== Eksterne lenker ==
Sitio oficial del municipio Córdoba kommunes hjemmeside.
Tron (fjell)

Tron (også kalt  Tronden og Trondfjell) er et fjell i Alvdal kommune i Innlandet mot grensen til Tynset i nord og øst. Det har en høyde på 1 665 meter over havet. Nærmeste fjellmassiv i øst er Fonnåsfjellet.Tron er bare det 904. høyeste fjellet i Norge på en liste over fjell med  primærfaktor  over 50 meter, men står fritt og kan tilby et flott rundskue. Den nest høyeste toppen på fjellet, Blåtronden 1 653 moh., danner grensepunkt mellom Alvdal og Tynset kommuner, og er samtidig det høyeste punkt i Tynset kommune.Den indiske filosofen Swami Sri Ananda Acharya bodde store deler av livet på Tron og planla å bygge et Fredsuniversitet på Flat-tron – et platå oppe på fjellet. Alvdal kommune har avsatt et 875 dekar stort område på Flattronden med tanke på å regulere området til fredssenter, turistformål og bevertning, idrettsanlegg og hangglidervirksomhet, samt friluftsliv, og pr 12. november 2010 er oppstart av planarbeidet varslet.I forbindelse med bygging av radio- og fjernsynssender på 1960-tallet ble Norges nest høyest beliggende bilvei bygget opp til toppen.


== Etymologi ==
Navnet Tron stammer fra trond m (gammelnorsk þróndr) 'gris, galte'. Det er ganske vanlig i Norge og særlig i Nord-Østerdal at fjell har dyrenavn. Andre kjente topper med dyrenavn i nærområdet er f.eks. Elgspiggen, Haveren, Kalven og Ruten.


== Se også ==
Norges høyeste fjell med primærfaktor over 50 meter
Fjell i Norge over 1000 meter rangert etter primærfaktor


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Skytterkonge

Skytterkonge er tittelen vinneren av seniorklassene i landskytterstevnet tradisjonelt har fått, men i 2006 ble det for første gang en kvinnelig vinner som dermed fikk tittelen skytterdronning. Vinneren blir tildelt H.M. Kongens pokal. Nummer to får tittelen skytterprins, mens beste kvinne, uansett plassering, blir skytterprinsesse. På grunn av en noe spesiell situasjon før mesterskapsomgangen på landsskytterstevnet i Målselv i 2006, der to kvinner ledet Kongelaget, gjorde Skytterstyret et hastevedtak. Det innebar at dersom en kvinne skulle bli nummer 2 i mesterskapet, ville hun bli få tittelen skytterkronprinsesse i stedet for prins.


== Historie ==

Den første skytterkongen ble kåret i 1893 i Kristiansund, Chr. Østern fra Kristiania. Den første kongepremien kom på landsskytterstevnet i Trondheim i 1897, der Knut Fauske fra Stange & Romedal vant. Det var Kong Oscar II som da skjenket førstepremien som skulle tilfalle stevnevinneren. Selve kongetittelen ble først tatt i bruk i 1904.
I 2006 ble det for aller første gang kåret en skytterdronning og en skytterkronprinsesse, da det var to kvinnelige skyttere som toppet vinnerlisten.


== Skytterkonger/skytterdronninger ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
Skytterboka 2010-2011, utgitt av Det frivillige skyttervesen
Jorsett, Per (1993). Norges skytterkonger gjennom 100 år (Revidert utgave av Norges skytterkonger utgitt i 1970 utg.). Gyldendal Norsk Forlag. ISBN 82-05-21043-8.  [Utgitt i samarbeid med Det frivillige Skyttervesen]
Fosna Skytterlag, Kristiansund Skytterlag (1993). 100 års jubileum : 1893–1993 : for første landsskytterstevne i Kristiansund : jubileumsstevne, jubileumsutstilling, jubileumsfest i Kristiansund 22. og 23. mai 1993. Kristiansund: Fosna Skytterlag. 
Aune, Tor Idar, Vestvik, Terje, Jorsett, Per (2013). Landsskytterstevnet 120 år. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)


== Eksterne lenker ==
Det frivillige Skyttervesens hjemmesider
Hååna

Hååna eller Håelva er ei elv i Hå og Time kommuner i Rogaland. Den renner gjennom det relativt tett befolkede kulturlandskapet på Jæren og munner ut i havet like nord for Hå Gamle Prestegard. Elva er 38,4 kilometer lang. Elva har en relativt stor bestand av den totalfreda elvemuslingen (Margaritifera margaritifera).Elva har utspring som flere små bekker nord for Synesvarden på Høg-Jæren. Fra innsjøene Storamoset og Litlamoset renner elva mot nord under flere forskjellige navn, først som Stormyråna, deretter Undheimsåa, Fosseåna og Fotlandsåna. Flere sideelver kommer inn fra øst. Ved Høyland snur elva mot vest og ved Fotland danner den Fotlandsfossen. Herfra renner elva i et stilleflytende og buktende løp mot havet. Ved Haugland kommer den største sideelva Tverråna inn fra sør.
På grunn av betydelig forurensning fra jordbruket er elvas vannkvalitet sterkt forringet. Oppblomstring av blågrønnalger forekommer regelmessig. Funn etter mange boplasser viser at her har vært aktivitet av mennesker helt tilbake til steinalderen.
Hååna er kjent som en fiskerik elv med laks og ørret. Elva har også en god bestand av den totalfreda elvemuslingen, og som sådan ble elva valgt ut som ett av vassdragene i det nasjonale overvåkingsprogrammet for elvemusling i Norge. Populasjonen ble beregnet til cirka 120 000 individer i 2008, hvorav cirka 90 prosent langs den 5 km lange strekningen mellom Oma og Haugland. I sideelven Tverråna betraktes imidlertid elvemuslingen som utdødd. Historisk var Hååna en av de viktigste elvene for perlefiske i Norge. Den har også en god bestand av ål, og i vannene i de øvre områdene lever også sik og røye.
Jærstrendene er fredet som landskapsvernområde og strekker seg mange mil nordover og sørover fra Håånas munning. Her er det både sanddyner og rullesteinstrender med spennende plante- og dyreliv. I tillegg til Jærstrendene landskapsvernområde har nedbørfeltet flere landskapsvernområder og reservater knyttet til vassdraget. Vassdraget ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag.


== Referanser ==
Aldershot

Aldershot er en by i Hampshire i England. Den ligger i et heilandskap omkring 60 km sørvest for London. Byen er administrert av Rushmoor Borough Council. Den har i henhold til folketellingen i 2011 en befolkning på 36 321, en liten økning siden 2001 da befolkningen var 33 840. Derimot har Aldershots storbyområde, et løst definert byområde bestående også av Camberley, Farnborough, og Farnham, har til sammen en befolkning på 243 344. Det gjør den til den trettende største byområde i Storbritannia.Byen er særlig kjent for sin forbindelse til den britiske hæren, som i 1854 opprettet en permanent leir der. Dette førte til at stedet vokste fra en liten landsby til en stor viktoriansk by.


== Historie ==
Byens navn kommer muligens fra alder, som viser til et vått, myrlendt sted. I angelsaksisk tid var stedet kjent som Alreshete, og i Domesday Book (1086) nevnes landsbyen som en del av hundredet Crondall. På et kart i 1722-utgaven av William Camdens Britannia or Geographical Description of Britain and Ireland vises det et symbol for en bosetning på stedet.
I 1854, under Krimkrigen, ble det opprettet en militærleir med landsbyen i midten. Befolkningen steg fra 875 i 1851 til 16 000 i 1861, hvorav omkring 9000 var soldater. Veksten fortsatte, om enn med lavere hastighet.
Dronning Victoria besøkte regelmessig Aldershot, og det ble reist en kongelig paviljong for henne. Under jubileumsparaden den 21. juni 1887 var 60 000 mann stilt opp i Long Valley, fra Basingstokekanalen til Caesar's Camp. Siden da har Aldershot Military Tattoo vært et viktig internasjonalt arrangement.
I 1974 ble Aldershots og Farnboroughs distrikter slått sammen til distriktet Rushmoor.


=== Aldershotbomben ===
Aldershotbomben var et terrorangrep utført av Den offisielle IRA (OIRA); angrepet regnes som et av de verste organisasjonen har utført i England. Den 22. februar 1972 gikk en bilbombe av ved messa i hovedkvarteret til 16th Parachute Brigade. Syv personer ble drept; samtlige ofre var sivilt støttepersonell inkludert kokker, vaskehjelper og en katolsk prest. OIRA uttalte senere at angrepet var hevn for Bloody Sunday.


== Kommunikasjon ==
Aldershot stasjon betjener tog mot Waterloo stasjon i London, Alton, Guildford og Ascot.


== Kultur og idrett ==
Aldershot Town FC spiller i nPower League 2. En tidligere lokal klubb, Aldershot FC, ble nedlagt i 1992.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aldershot – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  Aldershot hos Wikivoyage

Rushmoor Borough Council
The Aldershot Tattoo
The Aldershot Civic Society
Aldershot Military Museum
Aldershot Library Military Collection
Promenaden

Promenaden, eller Promenadecafeen, var en kafé i Sandefjord. Den arrangerte blant annet åpen scene. Det ble også arrangert forfatterkvelder, quiz, show og konserter.
Promenadekafeen holdt opprinnelig til i Hjertnespromenaden 7, men flyttet i 2004 til Castberggården i Hjertnespromenaden 13.  Castberggården ble tegnet av arkitekt Jacob Wilhelm Nordan for hvalfangstpioneren Christopher Castberg i 1870 og regnes som det første arkitekttegnede huset i Sandefjord.
I november 2007 opphørte driften av Promenaden etter konkurs. Stedet gjenoppstod i 2012, men kulturtilbudet er sterkt redusert.


== Referanser ==
Røysum kapell

Røysum kapell er et kapell fra 1920 ved Røysum Habiliteringssenter i Gran kommune, Innlandet fylke.
Byggverket er i tømmer og har 60 plasser.
Det er bygd som stabbur


== Kilder ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Røysum kapell». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 584. ISBN 82-7527-022-7.
Tingelstad kirke

Tingelstad kirke (også kalt Tingelstad nye kirke) er en langkirke fra 1866 på Tingelstad i Gran kommune, Innlandet fylke. Kirken tok over for Grinaker stavkirke og St. Petri, da en lovendring i 1851 krevde at 1/5 av en kirkes menighet skulle kunne være til stede ved gudstjenester. Den 5. juli 1865 ble kirkens grunnstein nedlagt av sognets ordfører, Amund Larsen Gulden, og den 5. desember 1866 ble den ferdige kirken innviet av sogneprest Søren Brun Bugge på biskopens vegne. Den ble beregnet å skulle koste 9000 speciedaler. Første gudstjeneste ble holdt den 9. desember 1866 (2. søndag i advent), og samme dag ble også første begravelse utført. Kirken er bygd i teglstein som en langkirke i nygotisk stil.


== Materialer fra Grinaker stavkirke ==

Det var alltid planlagt å benytte kapitalen i Grinaker stavkirke som grunnlag for å få bygge Tingelstad nye kirke. 
I hjørnene ved altertavlen står de to treskulpturene «Velstanden» og «Rettferdigheten», som begge ble overført fra den da nedrevne Grinaker stavkirke. Derfra kom også prekestolen, døpefonten, den ene kirkeklokken, utskjæringen over orgelet, to lysekroner og to messinglampetter, kalk, disk brødeske i sølv, døpefat, messehagel med kristusbilde, en lenestol og en kiste i sakristiet til alterklær.


== Endringer etter oppføring ==
1925: Kirketårnets skiferplater ble byttet ut med kobberplater.
1929: Elektrisk belysning ble innlagt.
1935: Det ble kjøpt inn et glassmaleri fra Borger Haugli som dekket halve vinduet bak altertavlen.
20. desember 1953: Ett nytt orgel ble tatt i bruk, da det originale var nedslitt.


== Kirkens klokker ==
{
| |
Du Menneskebarn Jeg Ringer Ind / En Gudelig Tanke I Dit Sin / Baade i Sorg og I Glæde.Jeg Ringer For Brude, Jeg Ringer for Lig. Jeg Ringer Guds Sjele Til Himmerig. Jeg Ringer til Alle Ver Rede. Bekostet af Tingelstad Sogns Menighet 1866 Da Halvor Olsen Folkestad Var Biskop I Hamar Stift, Søren Brun Bugge Prost Og Sogneprest I Gran Og Christian August Lütken Residerende Cappelan. Støpt av A. Holte Paa Toten

|
Grinagers Kiercke Tilhørende Da de Grave Amstelodami Anno Domini 1721Me fecit Jan Albert de Grave Amstelodami Anno Domini 1721

|-
|}


== Kilder ==
Dr. Anders Bugge (1932). «Kirkene i ny og gammel tid - Tingelstad nye kirke». Hadeland: Bygdenes historie (Hadeland bygdebok). 1: 273-275. 
Harald Hvattum (1991). Tingelstad kirke 1866-1991. Brandbu: Tingelstad menighetsråd. ISBN 82-992505-0-1. 


== Eksterne lenker ==
Gran og Tingelstad menighet
(no) «Tingelstad kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Tingelstad kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Francisco Soberón Valdés

Francisco Soberón Valdés (født 19. april 1944) var Cubas sentralbanksjef fra 1995 til 2009. 
Han var sentralbanksjef (presidente) i Cubas sentralbank fra 23. januar 1995, dvs fra før Cubas nasjonalbank (Banco Nacional de Cuba) i 1997 ble omorganisert og byttet navn til Cubas sentralbank. I 2009 valgte han å trekke seg, og han ble erstattet av Ernesto Medina Villaveirán.
Han er utdannet professor i samfunnsvitenskap og økonomi. 
Valdés har vært politisk aktiv siden revolusjonen i 1961, da Castro erklærte Cuba en sosialistisk stat. Han ble medlem av Asociación de Jóvenes Rebeldes (AJR) i 1961, og fikk jobb i Ministeriet for utenrikshandel som løpegutt. Han grunnla Unión de Jóvenes Comunistas (UJC), og ledet organisasjonen fra 1962 til 1964. I 1970 ble han medlem av Cubas kommunistparti (PCC). 
Han har skrevet til sammen 4 bøker, innen marine fagområder og økonomi. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kort biografi og bilde på Cubas regjerings offisielle hjemmeside
Rossignol

Skis Rossignol S.A. (eller kun Rossignol) er en fransk produsent av skiutstyr, lokalisert i Isère i Frankrike.
Selskapet ble etablert i 1907 som en tekstil- og skiprodusent. Nils Boix Vives kjøpte selskapet på 1950-tallet, og etter det fokuserte selskapet kun på skiustyr. Rossignol fikk sitt gjennombrudd i Vinter-OL i Squaw Valley i USA, og fra og med da vokste selskapet. I 2005 ble Rossignol kjøpt av Quiksilver.
Rossignol var et de første selskapene som produserte plastski.
Navnet Rossignol er fransk og betyr «nattergal».


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rossignol – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Saurås

Saurås (av norrønt saurr, søle, myrlende), gårdsbruk øst for Ulset i Åsane bydel i Bergen. Gården hørte på 1600-tallet til Munkeliv klostergods. 
Åsane gamle kirke er oppført på gårdens grunn. 
Under 2. verdenskrig etablerte tyskerne en mindre fangeleir for russiske fanger på Saurås. Åsanefolket reiste en minnestein på kirkegården etter krigen.


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Saurås