jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Toralf Engan

Toralf Engan (født 1. oktober 1936 i Meldal) er en norsk tidligere skihopper og hopptrener. Han vokste opp på Hølonda og var medlem av idrettslaget Leik mens han var aktiv idrettsutøver. I første halvdel av 1960-årene var han i verdenseliten. 
Engan var kjent som en fremragende stilhopper, og høstet mange internasjonale triumfer, blant annet VM-gull, OL-gull og seier i hoppuka. I 1962 ble han tildelt Morgenbladets gullmedalje, Holmenkollmedaljen og Olavstatuetten, og norske sportsjournalister kåret ham til Årets idrettsnavn. Han har også mottatt trøndersk skisports høyeste utmerkelse, Gråkallmedaljen.I 1962/1963 vant han den tysk-østerrikske hoppuka sammenlagt, med tre rennseire.


== Mesterskapsmedaljer ==


== Se også ==
Liste over norske idrettspersoner på sokkel


== Litteratur ==
Toralf Engan, som fortalt til Victor Johansen (1962). På toppen. Oslo: Nasjonalforlaget. 
Hyldmo, Endre (1992). «Toralf Engan – Gullfuglen fra Hølonda (sidene 39–43)». Trøndergull : Trøndelags vinter-OL-historie. Melhus: Snøfugl. ISBN 8270831964.  [Tilgang for norske IP-adresser på Nasjonalbibliotekets nettsider]


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Toralf Engan – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Toralf Engan – Olympedia 
(en) Toralf Engan – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Toralf Engan – FIS (skihopping)
Nanometer

Nanometer er en avledet SI-enhet for avstand. 
En nanometer er lik 10−9 meter (en milliarddels meter).
Symbolet for nanometer er nm.
Nanometer brukes for å måle ulike materialer helt nede på atomært nivå. Atomet med minst størrelse, heliumatomer, har en diameter på 0,14 nanometer. Et DNA-molekyl har en diameter på 2 nanometer. Dessuten er nanometer egnet som enhet for måling av bølgelengder av synlig lys, ultrafiolett stråling, gammastråler og annet. Synlig lys har en bølgelengde på litt under 400 til omkring 700 nm.
Halvlederkretser til bruk i datamaskiner kan konstrueres med detaljer i størrelse ned til rundt 5 nm.
Nanoteknologi er materialer og systemer basert på fenomener og prosesser som foregår på nanometerskala. Ofte brukes «nano» som forstavelse for å skape nyord for alle slags teknologier som studeres på nanometerskala. 
1 nanometer er lik:

10−9 meter, m
10−6 millimeter, mm
0,001 mikrometer, µm
10 ångstrøm, Å
1 000 picometer, pmOg motsatt:

1 meter = 109 nanometer
1 millimeter = 106 nanometer
1 mikrometer = 1000 nanometer
1 ångstrøm = 0,1 nanometer
1 picometer = 0,001 nanometer


== Referanser ==
Watling Street

Watling Street var en romersk vei gjennom England, som gikk fra Dover i Kent til Wroxeter i Shropshire. Den ser ut til å opprinnelig ha fortsatt til Chester nær Liverpool, og fortsatt inn i Nord-Wales, men det finnes svært få spor etter veien i det området.
Veien gikk gjennom London, Verulamium (dagens St. Albans) og det sentrale England. Den var en viktig del av det romerske veinettet som ble grunnlagt etter opprettet etter erobringen og opprettelsen av provinsen Britannia. 
Angelsakserne ga den navnet Wæcelinga Stræt, som betyr «Wæcelfolkets vei». Det er uklart hvem denne Wæcel kan ha vært, men hans navn ble også gitt til Verulamian, Wæclingacaester. Antagelig ble navnet først brukt om strekningen mellom London og Verulamium, og så senere brukt om hele veien.
Watling Street ble brukt som grense for Danelagen etter at danene hadde blitt slått; de måtte holde seg til et område nord og øst for veien.


== Bevaringstilstand ==
Etter at romerne forlot England forfalt veien, men var i bruk gjennom middelalderen. Den var høyst sannsynlig en viktig pilegrimsrute for de som skulle til Canterbury. 
I det 19. århundre ble den brolagt på ny av Thomas Telford. Han forlenget den til Holyhead i Wales, og den ble særlig brukt av postvognene som brakte post til og fra Irland. 

Det meste av veien er fortsatt i bruk i dag, bortsett fra noen seksjoner hvor den moderne veien er ledet utenom. Strekningen mellom London og Dover heter nå A2, og strekningen mellom London og Shrewsbury (og videre til Holyhead) heter A5. Noe av veistrekningen ved London inngår i motorveien M1.
I City of London finnes det en Watling Street, men det er tvilsomt om denne inngikk i den romerske veien. I mange byer, som f.eks. Rochester, Canterbury, St. Albans og Milton Keynes går veien fortsatt under sitt opprinnelige navn.
Medway (elv)

Medway er ei elv i Kent og West Sussex i England. Den har sitt utspring ved Turners Hill i West Sussex, og renner derfra i ei hovedsakelig nordøstlig retning inn i Kent, hvor den passerer gjennom byene Tonbridge, Maidstone og Medway. Elva munner ut i Themsens estuar ved Sheerness. Elva er 113 kilometer lang, og har et nedbørfelt på 2 409 km². De største sideelvene er Eden, Shode, Teise, Beult, Loose og Len.
Både hovedelva og sideelvene renner i all hovedsak gjennom landlige områder, hvor Tonbridge, Maidstone og Medway er unntakene. Selve Medway renner mot øst til den når fram til sørsida av North Downs. Ved samløpet med sideelva Beult, snur den imidlertiid mot nord og bryter gjennom North Downs ved Medway Gap, en bratt og trang dal nær Rochester, før den vider seg ut til et bredt estuar, som ved Sheerness munner ut i det langt større estuaret til Themsen.


== Båttrafikk ==

Fra 1746 var det ikke mulig å seile lenger oppover elva enn til Tonbridge, men i 1828 ble det mudret opp slik at man kunne seile til Leigh. Med kano kan man under gunstige forhold komme helt fram til Penshurst. langs Medway finnes ii alt åtte sluser. Den nederste ble åpnet i 1792, og ligger ved Allington, som er grensa for hvor langt opp i elva tidevannet er merkbart. For å gjøre forbindelsen mellom Medway og Themsen bedre åpnet man tidlig på 1800-tallet Thames- og Medwaykanalen, som gikk mellom Strood og Gravesend. Den var ikke spesielt lønnsom, og innen 1850-årene hadde strekningen fra Strood til Higham blitt erstattet av jernbane. Strekningen fra Higham til Gravesend var i bruk inntil 1934.


== Bruer og tunneler over Medway ==
Inntil nylig var den nederste forbindelsen over Medway ved Rochester, hvor det har vært ei bru helt siden romertiden. Før 1963 var den neste brua etter 1300-tallsbrua vad Aylesford, 19 km lengre oppover elva. Siden da har følgende bruer og tunneler kommet til:

I 1963 ble en viadukt bygget over elva sør for Rochester for den første seksjonen av motorveien M2. I 2003 ble denne utvidet til to separate bruer.
Mellom 1963 og 1996 ble motorveien M20 bygget, og inkluderte ei bru over Medway sør for Aylesford.
I 1996 ble Medway Tunnel den nederste forbindelsen over elva, og knyttet sammen Gillingham og Strood.
I 2003 ble ei 1,3 kilometer lang jernbanebru med et midtspenn på 152 meter bygget for jernbanelinjen gjennom Kanaltunnelen. Jernbanebrua ligger parallelt med bruene på motorveien M2.


== Historie ==

Det er to militære slag som er kalt «slaget på/ved Medway». Det første slaget fant sted under den romerske invasjonen, og det andre under den andre engelsk-nederlandske krig.
Medway har historisk delt grevskapet Kent i to. Tradisjonelt har den vestlige delen blitt adminstert fra Maidstone, og den østlige fra Canterbury. Administrasjonene ble samlet i 1814.
I 1942 ble den første testen av et undersjøisk oljerør foretatt i elven. Dette skjedde i forbindelse med forberedelsene til Operasjon Pluto, en plan for å pumpe drivstoff fra Storbritannia til Frankrike etter invasjonen i Normandie.


== Eksterne lenker ==
(en) River Medway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kart over Medways nedbørfelt
Gisle Hannemyr

Gisle Hannemyr (født 3. juli 1953 i Hammerfest) er en norsk forsker, gründer og kommentator innen informatikk, især om Internett. 
Hannemyr er ansatt ved Institutt for Informatikk ved Universitetet i Oslo som forsker og lektor, der han særlig arbeider med bruk og design av Internett-baserte tjenester, og var medlem av regjeringens personvernkommisjon 2007-2009.Han er også brukt som meddommer og sakkyndig vitne i rettssaker.


== Utdannelse ==
Hannemyr er utdannet B.Sc. i Computer Science fra University of Manchester. 


== Oslonett ==
Sammen med flere andre startet Hannemyf Oslonett i desember 1991. Oslonett ble senere kjøpt opp av mediehuset Schibsted og ble først til Schibsted Nett, deretter – gjennom en fusjon med Telenor Online – ble det Scandinavia Online (Sol).  Gjennom arbeidet i Oslonett bidro han til å gjøre Internett tilgjengelig for folk flest i Norge. Oslonetts sider fra Lillehammer-OL er innlemmet i Nasjonalbibliotekets og Nasjonalmuseets samlinger.


== Priser (utvalg) ==
Hannemyr har fått mange priser, blant annet «10-Årets Internettperson 1993–2003», og «Rosing-akademiets Hederspris 2002».


== Bibliografi ==
1990: Åpne systemer, Den norske Dataforening – redaktør
1992: Åpne systemer. Teknologi, strategi og praksis Universitetsforlaget
1994: Bruk Internet!, Prentice-Hall – medforfatter: Peter Kent
1995: Internett for Windows, Prentice-Hall
1995: BIT – Bruk Informasjonsteknologi, Cappelen – medforfattere: Maus, Sugar og Skagestein
2005: Hva er Internett ; artikkel i Universitetsforlaget serie Hva er
2009: Sammensatte tekster, Cappelen Akademisk – medforfattere: Liestøl og Fagerjord


== Familie ==
Gisle Hannemyr er bror av teatermannen Trond Hannemyr, som var en av stifterne av Grenland friteater og senere av Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Universitetet i Oslo – Hannemyrs hjemmeside
Intervju i "Ekko" om Internett i Norge, NRK radio
Samfundet i Halden

Samfundet i Halden var navnet på tidligere Halden Arbeidersamfund. Bygningen stod ferdig i 1891 og fungerte som arbeidersamfunn frem til Studentsamskipnaden i Østfold (SiØ) overtok store deler av huset i 1993. Huset er en murbygning på over 2.500 kvadratmeter fordelt på fire etasjer og ligger i Violgata 3, Halden sentrum. Arkitekt var den lokale Wilhelm Christian Suhrke (1863–1950).I 1997 overtok SiØ driften av hele Samfundet. 17.01.2008 ble det sendt ut pressemelding fra Studentsamskipnaden i Østfold der det kom frem at driften av huset avvikles fra 1. februar 2008. Centrum Scene leide huset i en periode og åpnet 2009 men gikk konkurs april 2010.
Bygningen har kjellerlokalene med bar, cafe/bar i 1. etasje, storsal i 2. etasje samt kontorer og lag- og foreningsrom i 3. etasje. Tre scener og en uteservering.
Halden Studentsamfund hadde tidligere tilhold i Samfundet sammen med Studentsamskipnaden og Studentorganisasjonen i Østfold.
Bygningen ble i september 2015 solgt til ny eier.
2017 ble det åpnet en ungdomsklubb for ungdommer i aldrene fra 10-20 år, og er en av Haldens største ungdomsklubber.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Høgskolen i Østfold
Oslonett

Oslonett var et firma som tilbød privatpersoner og småbedrifter Internett-tilgang ved hjelp av oppringt samband mot en UNIX-maskin og terminalemulering på PC på 1990-tallet. Selskapet tilbød også diverse web-tjenester. Firmaet ble stiftet 12. desember 1991, og omfattet 16 gründere fra Institutt for Informatikk ved Universitetet i Oslo. 
Oslonett ble stiftet 12 desember 1991 i et pizzamøte i Institutt for informatikks møterom 3B i Informatikkbygningen i Gaustadbekkdalen. Kjell Øystein Arisland inviterte 15 andre som ble deleiere ved å investere 5000kr og et månedsverk det kommende året. Blant de inviterte var blant annet Gisle Hannemyr, Tore Solvar Karlsen, Steinar Kjærnsrød,  Yngvar Berg, Hans Petter Holen, Arne Kinnebergbraaten, Leif Arne Neset, Sigbjørn Næss, Otto Milvang og  Tor Sverre Lande.Oslonett var Norges første tilbyder av Internett-tjenester utenfor akademia. Tidlig på 1990-tallet leverte selskapet privatpersoner og selskaper Internett-aksess og SMTP-basert e-post over oppringte og faste linjer. Før det fantes støtte for TCP/IP og SMTP i de operativsystemene fra Microsoft og Apple som var i vanlig bruk på 1990-tallet leverte selskapet den nødvendige tilleggsprogramvare. Denne var til dels basert på fri programvare, dels på egenutviklet kode. 
Oslonett startet tidlig med webtjenester, og satte opp Norges første åpne webserver utenfor de akademiske miljøene i 1993. Tjenesten kjørte på en webserver, «Plexus», skrevet i Perl, og var modifisert en god del av Oslonetts Gisle Aas. Den tilbød abonnenter i osloområdet oppringt, modembasert internett-tilknytning. Det ble også holdt kurs for næringslivet i samarbeid med Næringsakademiet, og selskapet instruerte mange bedrifter i hvordan internett-kommunikasjon basert på TCP/IP kunne erstatte mange eldre og tunge programvareprosesser.
Under vinter-OL på Lillehammer i 1994 ble – for første gang i historien – resultatene fortløpende lagt ut på web av Oslonett. I 1995 unnfanget Oslonett tjenesten Kvasir, og samme år ble Oslonett kjøpt opp av Schibsted. Det kommende året bygde miljøet opp Schibsteds internettilbud SN Horisont, og i 1997, etter at Telenor kjøpte alle Schibsted Netts abonnenter,  ble dette slått sammen med Telenors internettsatsing til selskapet Scandinavia Online (SOL). 
Andre selskaper som har sitt utspring i gründermiljøet bak Oslonett er Basefarm, SOL, Telenor Online, Intervett, Infostream, Manamind og TraceTracker.
Høsten 2014 ble Oslonetts gamle nettsider innlemmet i Norges dokumentarv, som det første digitale dokument noensinne.


== Kjente tjenester fra Oslonett ==
Norges første kommersielle webserver i 1993
Norges første produsent av Internett-relaterte kurs
Søkemotoren Kvasir
Lærte Norge å surfe under programmet Rondo på NRK i 1995
Live-resultater fra OL på Lillehammer i 1994
Første til å tilby Internett over TV-kabel
Utviklet den første utgaven av Gule Sider på Internett


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oslonett
Lars Berger

Lars Berger (født 1. mai 1979 i Levanger) er en norsk tidligere skiskytter og langrennsløper. Han satset primært på skiskyting, men hadde også svært gode resultater fra fristilsløp i langrenn, blant annet NM-gull på 30 km, VM-gull på 15 km, samt VM-gull og OL-sølv på stafett. I 2014 tok han VM-gull 15 km i langrenn i militært VM i Sodankylä, Finland. Han representerte Dombås IL i skiskyting og Byåsen IL i langrenn. Han er bror til skiskytteren Tora Berger.
Berger er den eneste aktive skiskytteren som har vunnet en VM-tittel i langrenn. 10. mars 2007 ble han tildelt Egebergs Ærespris for sine prestasjoner i skiskyting og langrenn.Han vant syv individuelle renn i verdenscupen, tre av dem i sesongen 2003/04, to i sesongen 2008/09, på sprintene i Hochfilzen og Vancouver. I Hochfilzen skjøt han to fulle hus, for første gang som seniorutøver, og vant løpet med over et halvt minutt foran Alexander Os og Dmitrij Jarosjenko. Verdenscupseieren i sesongen 2010/11 kom på 10 km sprint i Ruhpolding den 14. januar 2011. VM i Nove Mesto 2013 gikk uten at Berger sto på deltakerlista, men på NM-sprinten, 10 km på Dombås i 2013, tok han et overraskende gull.
Berger deltok i sine første olympiske vinterleker i Vinter-OL 2010 i Vancouver. Her var han tatt ut både i skiskyting og langrenn. I skiskytingens sprint kom han på 46.-plass, og i den påfølgende jaktstarten gikk han seg opp til 23.-plass. Lars Berger gikk den tredje etappen i 4 × 10 km stafett i langrenn og vant sølv med det norske laget. I tillegg til Berger bestod stafettlaget av Martin Johnsrud Sundby (1. etappe), Odd-Bjørn Hjelmeset (2. etappe) og Petter Northug (4. etappe).
Berger la opp i 2015 på grunn av vedvarende kneproblemer og begynte i stedet som landslagstrener for syns- og bevegelseshemmede i skiskyting og langrenn.


== Verdenscupseire ==


== Meritter som skiskytter ==
VM 2009: Gull på 4 × 7,5 km stafett
VM 2009: Sølv på 10 km sprint
VM 2007: Sølv på 4 × 7,5 km stafett
VM 2004: Sølv på 15 km fellesstart, sølv på 4 × 7,5 km stafett
NM 2013: Gull på 10 km
NM 2004: Gull på 10 km og jaktstart
NM 2003: Gull på 20 km


== Meritter som langrennsløper ==
OL 2010: Sølv på 4 × 10 km stafett
VM 2007: Gull på 15 km fri teknikk og 4 × 10 km stafett
VM 2005: Gull på stafett, 4.-plass på 15 km fri teknikk
NM 2003: Gull på 30 km


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lars Berger – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lars Berger på Internet Movie Database 
(de) Lars Berger – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Lars Berger – Olympics.com 
(en) Lars Berger – Olympic.org 
(en) Lars Berger – Olympedia 
(en) Lars Berger – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Lars Berger – FIS (langrenn) 
(en) Lars Berger – IBU 
(en) Lars Berger – biathlon.com.ua
Kristen Nygaard

Kristen Nygaard (født 27. august 1926 i Oslo, død 10. august 2002 samme sted) var en norsk professor i informatikk, programmerer og politiker. Nygaard ble cand.real. med hovedfag i matematikk ved Universitetet i Oslo i 1956. Sammen med Ole-Johan Dahl fant han opp programmeringsspråket Simula i 1960-årene. Nygaard var en framstående motstander av norsk medlemskap i EU og var leder for Nei til EU på 1990-tallet.


== Virke ==
Simula var det første såkalte objektorienterte programmeringsspråk. Etter hvert skulle det således vise seg å få varig innvirkning, ikke bare på faget programmering generelt, men også i den konkrete forstand at flere av de viktige, nyere programmeringsspråkene (som Ada og Java) i stor grad faktisk bygger på de samme ideene og mekanismene som ble introdusert i Simula.
Nygaards virksomhet var fra slutten av 1960-årene sterkt preget av hans sosiale engasjement, og han fokuserte på de sosiale konsekvensene av datateknologi, særlig hvordan norsk fagbevegelse burde forholde seg til denne teknologien.
Han ble på denne tiden kontaktet av Norsk Jern- og Metallarbeiderforbund for å få assistanse til hvordan de skulle forholde seg til denne teknologien. Dette arbeidet førte til at det tidlig i 1970-årene ble inngått data-avtaler og oppnevnt datatillitsvalgte i arbeidslivet.


== Politisk virksomhet ==
Nygaard var en framstående motstander av norsk medlemskap i EU. Han var leder for Nei til EU, med forløperen Opplysningsutvalget om Norge og EF, fra 1988 til 1995. Han hadde vært medlem av både Venstre og fra 1971 Arbeiderpartiet, men var ikke medlem av noe parti da han døde.


== Heder ==
I 1998 mottok han Rosingakademiets hederspris sammen med Ole-Johan Dahl. I 2001 ble de to også tildelt den prestisjetunge Turing-prisen fra Association for Computing Machinery (ACM). Turing-prisen blir ofte uformelt betegnet som informatikkfagets Nobel-pris. Året etter, i 2002, fikk de to også John von Neumann-medaljen.
Nygaard var æresdoktor ved en rekke utenlandske universiteter og var kommandør av St. Olavs Orden.
Da Institutt for informatikk ved UiO flyttet inn i Ole-Johan Dahls hus i 2011 ble universitetets opprinnelige informatikkbygning døpt om til Kristen Nygaards hus. Huset har adresse Gaustadalléen 23 og brukes i dag som hovedkontoret til Norsk Regnesentral.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kristen Nygaard – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kristen Nygaard på Internet Movie Database 
(no) Offisielt nettsted Arkivert 19. august 2017 hos Wayback Machine.
(en) Kristen Nygaards CV Arkivert 19. august 2017 hos Wayback Machine.
(no) Om Ole-Johan Dahl, Kristen Nygaard og Simula
(no) Kristen Nygaard bibliography
(no) Videointervju med Kristen Nygaard
(no) Minneord over Nygaard fra Uniforum/UiO
Beatus Rhenanus

Beatus Rhenanus (latinisert fra det tyske Beat Rinauer eller Rinower) (født den 22. august 1485 i Schlettstadt i Elsass i Tyskland, død den 20. juli 1547 i Strassburg) var en tysk humanist. Han er også kjent som Beatus Bild.
Han studerte i Paris fra 1503 til 1507 og gikk deretter i boktrykkerlære. Fra 1511 stod han i nær kontakt med humanisten Erasmus av Rotterdam. Som filolog redigerte Beatus Rhenanus verker av Kirkefedrene og fra antikkens klassikere. Han var også virksom som boktrykker, redaktør og historiker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Beatus Rhenanus i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
(de) «Beatus Rhenanus» i Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL).
Nils Olav Fjeldheim

Nils Olav Fjeldheim (født 18. april 1977 i Tysværvåg) er en norsk padler. Han representerer Tysvær Kano & Kajakklubb.
Fjeldheim har vunnet tre VM-titler sammen med sin makker Eirik Verås Larsen, K2 1000 m i  2001 og maratonøvelsen i 2001 og 2002. 
Fjeldheim og Larsen vant også bronse i Sommer-OL 2004 i Athen i K2 1000 m.Fjeldheim har også vunnet EM med Eirik Verås Larsen.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Se også ==
Norgesmesterskapet i enerkajakk
Norgesmesterskapet i toerkajakk
Norgesmesterskapet i firerkajakk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nils Olav Fjeldheim – Olympedia 
(en) Nils Olav Fjeldheim – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Ole Klemetsen

Ole «Lukkøye» Klemetsen (født 30. august 1971 i Stavanger) er en norsk tidligere proffbokser. Før han ble profesjonell vant han som amatør bronse i EM og VM i 1991. Klemetsen jobbet hele sin karriere tett sammen med faren John Klemetsen, noe som beskrives i dokumentarfilmen Blod & ære fra 2008. Klemetsen har mottatt Bragdmerket fra Norges Bokseforbund for sine gode idrettslige prestasjoner i inn- og utland.
I 2012 sto han fram i media som en tidligere mobber som nå angret.


== Meritter ==


=== Som profesjonell ===
Som profesjonell hadde han 45 seire og seks tap. Han har vunnet titlene:

IBC Light Heavyweight,
WBC Int. Light Heavyweight,
EBU Light Heavyweight og
IBA Light Heavyweight.


=== Som amatør ===
Bronse i World Cup, Bombay, India 1990
Bronse i EM, Gøteborg, Sverige 1991
Bronse i VM i Sydney, Australia 1991
5 plass i OL i Barcelona, Spania 1992


== Proffkarrieren ==

Proffkarrieren til Ole Klemetsen startet 21. oktober 1992 i Las Vegas mot Armando Dragone, og vant med knock out. Han bokset to proffkamper til i 1992, begge ble vunnet med KO. I 1993 vant han tre kamper på rad før han tapte på TKO mot John McClain. Klemetsen fortsatte sesongen i London mot Nigel Rafferty deretter med kamper mot Jeff Medley, Tony Booth og Carl Jones, alle ble vunnet.
I 1994 bokset han syv kamper, han vant alle. Året etter i 1995 vant han også alle kampene. Sesongen 1996 startet med WBC-tittelkamp. Han vant denne med seier mot Lenzie Morgan før han tapte mot Mohamed Siluvangi på poeng i neste kamp. Han bokset ytterligere tre kamper i 1996, hvor han vant tre kamper på KO og en på TKO. 
I 1997 vant han tre kamper på KO før han fikk bokse om EBU tittelen. Han vant tittelen etter å ha beseiret Crawford Ashley. I 1998 vant han den første kampen mot Kalin Stojanov, før han tapte kampen om IBF tittelen mot Reggie Johnson på poeng. Sesongen 1998 ble avsluttet med to seire og et tap. I 1999 vant han alle sine seks kamper, tre av kampene vant han på KO. 2000-sesongen startet med seier mot Thulani Malinga og IBA tittel før han tapte i EBU tittelkamp mot Clinton Woods. Den siste kampen i 2000 vant han over Derrick James.
Sesongen 2001 startet med seier over Thomas Hansvoll. Han overtok da den ledige nordiske tittelen. Ole Klemetsen fortsatte med seier over Patrick Swann på KO før han tapte for Thomas Hansvoll 16. juni 2001. Dermed var en 9 år lang proffkarriere over med 45 seire og seks tap.


== Annet ==
Ringnavn i utlandet: «The Golden Viking» og «Mister Sandman», («Lukkøye» var ringnavnet i Norge.)
Hatt gjesteopptreden i Mot i brøstet som seg selv i episoden «Boksedilla» (sesong 2, episode 3).
Klemetsen deltok i første sesong av Mesternes Mester i 2009.
Klemetsen deltok også på Farmen kjendis 2019.


== Referanser ==


== Kilder ==
boxrec.com om Ole Klemetsen


== Eksterne lenker ==
(en) Ole Klemetsen på Internet Movie Database 
(en) Ole Klemetsen – Olympedia 
(en) Ole Klemetsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ole Klemetsen – BoxRec