Fremmedlegionen

Fremmedlegionen (fransk: Légion étrangère) er en avdeling i den franske hæren, Armée de terre. Den ble dannet av Ludvig Filip 10. mars 1831 etter juli-revolusjonen året i forveien i Frankrike. Legionen ble dannet fordi utenlandske frivillige ikke lenger kunne verve seg til de ordinære, militære styrkene.
Offiserene i Fremmedlegionen er franske, mens de menige utgjøres av mannskaper av mange forskjellige nasjonaliteter (blant annet franskmenn).
Etter å ha tjenestegjort i legionen i tre år kan legionæren søke om fransk statsborgerskap. De som skades i tjeneste kan også søke om statsborgerskap, etter prinsippet om fransk av spilt blod (Fransk: Français par le sang versé).Alle legionærer innrulleres under pseudonym, men kan få tilbake sin opprinnelige identitet etter ett år ved å gjennomgå «régularisation de situation militaire» (RSM). Kun legionærer som har gjennomgått RSM kan motta fransk statsborgerskap.
Tidligere hadde Fremmedlegionen et rykte for å tiltrekke seg leiesoldater og rømlinger. I de senere år har rekrutteringen til legionen blitt begrenset og det foretas bakgrunnssjekk av alle søkere.
Fremmedlegionens hovedkvarteret ligger i Aubagne, like utenfor Marseille.


== Historie ==
I 1830 blir Algerie invadert av Frankrike, en invasjon som var begynnelsen på en fullstendig kolonisering av landet. For å sikre seg en hærstyrke som både kunne bidra i koloniseringen, men som også kunne bidra i styringen av koloniene, ble Fremmedlegionen ble opprettet 9. mars 1831.I begynnelsen var Fremmedlegionen først og fremst stasjonert i Algerie, der de sloss mot arabiske stammer om kontroll over kolonien. Allerede i 1831 opprettet de sitt hovedkvarter i Sidi Bel Abbes, som forble hovedkvarteret til legionen frem til 1962.Gjennom 1800-tallet er Fremmedlegionen involvert i fransk kolonisering av en rekke områder i Asia og Afrika, samt i Krimkrigen, den franske intervensjonen i Mexico og den fransk-tyske krigen i 1870. Fremmedlegionen blir gitt til dronning Isabella II av Spania i 1841, for å slå ned karlistenes opprør. Av de 4000 legionærene som sendes til Spania, er det kun 500 som blir returnert til Frankrike i 1848.Legionen har også hatt en viktig rolle i kriger med andre europeiske stormakter, blant annet under første og andre verdenskrig.
Under slaget om Narvik i 1940, inngikk den 13. halvbrigade av Fremmedlegionen som en del av det franske bidraget til den allierte styrken som ble satt inn mot tyskerne. Halvbrigaden var under ledelse av oberstløytnant Raoul Magrin-Vernerey, med Antoine Béthouart som øverstkommanderende for de franske styrkene. Flere offiserer og legionærer ble tildelt Krigskorset for innsatsen, Norges høyest rangerte utmerkelse. Totalt kjempet over 2000 fremmedlegionærer i kampene ved Narvik.I nyere tid har Fremmelegionen deltatt i Gulfkrigen, krigen i Afghanistan og operasjoner i Sahel, inkludert operasjon Burkhane.


== Oppsetning ==
I Frankrike
1er Régiment Étranger (1er RE), stasjonert i Aubagne
4e Régiment Étranger (4e RE), treningsregimentet stasjonert i Castelnaudary
1er Régiment Étranger de Cavalerie (1er REC), pansret regiment stasjonert i Orange
1er Régiment Étranger de Génie (1er REG), ingeniørregiment, stasjonert i Laudun
2e Régiment Étranger de Génie (2e REG), ingeniørregiment, stasjonert i Saint-Christol
2e Régiment Étranger d'Infanterie (2e REI), infanteriregiment, stasjonert i Nîmes
På Korsika
2e Régiment Étranger de Parachutistes (2e REP), fallskjermregiment, stasjonert i Calvi
I de oversjøiske departementene
3e Régiment Étranger d'Infanterie (3e REI), infanteriregiment, stasjonert i Kourou, Fransk Guyana.
Détachement de Légion Étrangère de Mayotte (DLEM), detasjement stasjonert på Mayotte.
Afrika
13e demi-brigade de Légion étrangère (3e DBLE), halv-brigade, stasjonert i Djibouti.


== Se også ==
Troupes de marine


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) French Foreign Legion – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Légion étrangère – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(fr) Portail Web de la Légion étrangère
(no) «Norske Arvid kjempet i Vietnam». Intervju og artikkel i NRK 30. januar 2009