jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Arlanda lufthavn

Stockholm–Arlanda flygplats (IATA: ARN, ICAO: ESSA) er en internasjonal flyplass som ligger i Sigtuna kommune 40 km nord for Stockholm og 30 km syd for Uppsala.
Utenrikstrafikken ble flyttet fra Stockholm-Bromma Airport til Arlanda i 1962, og i 1984 samlet SAS alle sine svenske operasjoner på Arlanda. Flyplassen hadde i 2014 22.44 millioner passajerere. Det er forbindelser til 154 destinasjoner. Når det gjelder passasjertrafikk er København største destinasjon, deretter følger London og Oslo.
Bertil Florman var flyplassens første sjef fra den ble innviet i 1959 til han gikk av med pensjon i 1963.
Ved utgangen av 2017, i desember, kunne det markeres at 26 millioner passasjerbevegelser hadde funnet sted 


== Alternativ romfergelandingsplass ==
Stockholm-Arlanda Airport var en av nødlandingsstedene for NASAs Romferger.


== Fasiliteter ==
35 butikker
33 restauranter
9 hoteller
2 banker
1 apotek
1 kapell
Konferansefasiliteter
49 konferanserom
6,300 m² konferanseareal
Festsal for opptil 1,000 personer


== Lounger ==
Finnair Lounge, Terminal 2 (Oneworld  Business/First Class passengers )
Lounge Novia, Terminal 5 (Contract Lounge)
SAS Business Lounge, Terminal 5 (Star Alliance/SAS Group Business/First Class passengers)
SAS Scandinavian Lounge, Terminal 5 (Star Alliance/SAS Group Gold Card Holders)
SAS Stockholm Lounge, Terminal 4 (Star Alliance/SAS Group Gold Card Holders)


== Terminaler, flyselskaper og destinasjoner ==
Fra 2022 har bruk av terminaler blitt forandret vesentlig.
Før 2020 bruktes terminal 2 og 5 for utenriks, de fleste inkludert SAS i terminal 5, noen inkludert British Airways og Finnair i terminal 2.
Før 2020 bruktes terminal 3 og 4 for innenriks, terminal 3 for småfly og terminal 4 for store fly inkludert SAS.
Under pandemien 2020-2022 gikk all trafikk i terminal 5.
Dette er situasjonen i august 2022:


=== Terminal 2 ===
Kun internasjonal innenfor Schengen.

Air France
KLM
Air Baltic
Iberia Airlines
Vueling Airlinesog noen flere


=== Terminal 3 Regional ===
Lukket fra 2020.


=== Terminal 4 ===
Ryanair (Også innenriks. Kun innenfor Schengen. Ryanair til Storbritannia har innsjekk på terminal 4 men flyet går fra terminal 5. Det er fra 2022 en gangtunnel mellom terminal 4 og terminal 5 etter sikkerhetskontrollen)


=== Terminal 5 ===
Innenriks og utenriks.
De fleste flyselskaper:

British Airways
Finnair
Lufthansa
Norwegian Air Shuttle
Scandinavian Airlines Systemog mange andre


== Se også ==
Liste over største flyplasser i Norden


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Stockholm-Arlanda Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Stockholm-Arlanda Airport – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Flybusser i Sverige
 Arlanda lufthavn hos Wikivoyage
West Midlands

West Midlands er et seremonielt grevskap i regionen Vest-Midlands i England. 
Det ble opprettet i 1974, og var da ment å skulle fungere som et administrativt grevskap med et valgt grevskapsråd. Rådet ble oppløst i 1986, da alle deler av grevskapet tilhører enhetlige myndigheter. 
Birmingham, Wolverhampton, Black Country og Solihull utgjør tilsammen det neste største urbane område i England, etter London. Den totale folkemengden i dette området er omkring 2,28 millioner. 


== Administrasjon ==
West Midlands styres siden 1986 av syv distriktsråd i de enkelte byer med omegn. 
Noen tjenester besørges felles for alle distrikter, som polititjenester, brannvesen og kollektivtransport, renovasjon og sivilforsvaret. Det finnes ikke noe egentlig grevskapsorgan for dette, men i stedet råd opprettet av distriktene i fellesskap. 
West Midlands er dermed bare et seremonielt grevskap, med en stattholder.


== Historie ==
Det meste av området har historisk sett tilhørt andre grevskaper. Birmingham og Coventry tilhørte Warwickshire, Wolverhampton og det meste av Black Country var i Staffordshire, mens resten av Black Country var i Worcestershire.
Tanken om å opprette et grevskap rundt Birmingham kom i 1960-årene, i Redcliffe-Maudrapporten om Englands lokaladministrasjon. I de opprinnelige planene skulle det opprettes som et storbyområde og ikke som et grevskap, med ganske annerledes grenser; blant annet var ikke Coventry med i forslaget. Edward Heaths regjering tiltrådte i 1970, og endret drastisk på forslaget, og i 1972 ble det lagt fram en ny plan med dagens grenser. Grevskapet ble så opprettet to år senere.
At Coventry ble inkludert var svært kontroversielt, da mange mente at byen hadde mer til felles med Warwickshire enn Birmingham. Det er fortsatt mange som ønsket å tilbakeføre Coventry til sitt gamle grevskap, og enkelte organer, som det offentlige helsevesen, er felles for Warwickshire og Coventry. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) West Midlands (county) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) West Midlands – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Identity in the West Midlands
Bilder av West Midlands i arkivene til English Heritage
West Midlands i Open Directory Project
Raphaël Poirée

Raphaël Poirée (født 9. august 1974 i Rives i Frankrike) er en fransk tidligere skiskytter med suksess både i VM- og verdenscup-sammenheng. Han har vært trener for kvinner rekrutt/junior i Norges Skiskytterforbund.Under OL i 2002 i Salt Lake City fikk Poirée sølvmedalje i jaktstart, og bronsemedalje med det franske stafettlaget. Under VM 2004 i Oberhof fikk han tre gull, en sølv og en bronse (i stafett). Han var dermed dette VMs mestvinnende skiskytter. Fra 2000 til 2007 tok Raphaël Poirée åtte VM-gull (inkludert ett stafettgull).
Poirée avsluttet karrieren i Holmenkollen i Oslo 11. mars 2007. Han tok totalt 44 enkeltseire i verdenscupen og 4 sammenlagtseire gjennom karrieren. Han regnes som en av de beste skiskytterne internasjonalt på 2000-tallet.


== ATV-ulykke ==
29. desember 2009 ble det kjent at Poirée hadde blitt alvorlig skadet i rygg og nakke i en ATV-ulykke.18. mars 2010 var Poirée og hans kone tilbake i Holmenkollen for å overvære verdenscuprenn i skiskyting. Poirée, etter å ha vist svært stor fremgang etter ulykken, var ute og gikk i løypene, og lot til å være i god form ulykken tatt i betraktning. Han måtte fortsatt regne med et par måneder med opptrening, men det er ventet at han ikke vil lide betydelige varige mén av ulykken.


== Ekteskap ==
Raphaël Poirée var gift med den norske skiskytteren Liv Grete Skjelbreid, tidligere Liv Grete Skjelbreid Poirée. De to har tre døtre sammen. Selv om de nå er separert, bor Raphaël Poirée fortsatt i Norge.


== OL- og VM-medaljer ==
OL-medaljer

Salt Lake City 2002 – sølv 12,5 km jaktstart
Salt Lake City 2002 – bronse 4 x 7,5 km stafett
Torino 2006 – bronse 4 x 7,5 km stafett VM-medaljer

Oslo 2000 – gull 15 km fellesstart
Pokljuka 2001 – gull 15 km fellesstart
Oslo 2002 – gull 15 km fellesstart
Oberhof 2004 – gull 10 km sprint
Oberhof 2004 – gull 20 km
Oberhof 2004 – gull 15 km fellesstart
Antholz 2007 – gull 20 km
Pokljuka 2001 – gull 4 x 7,5 km stafett
Pokljuka 2001 – sølv 12,5 jaktstart
Oberhof 2004 – sølv 12,5 km jaktstart
Pokljuka 1998 – bronse 12,5 km jaktstart
Oslo 2000 – bronse 12,5 km jaktstart
Khanty-Mansijsk 2003 – bronse 15 km fellesstart
Hochfilzen 2005 – bronse 15 km fellesstart
Oberhof 2004 – bronse 4 x 7,5 km stafett
Pokljuka 2006 – bronse 4 x 6 km mixedstafett


== Se også ==
Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Raphaël Poirée – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Raphaël Poirée på Internet Movie Database 
(de) Raphaël Poirée – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Raphaël Poirée – Olympics.com 
(en) Raphaël Poirée – Olympic.org 
(en) Raphaël Poirée – Olympedia 
(en) Raphaël Poirée – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Raphaël Poirée – FIS (langrenn) 
(en) Raphaël Poirée – IBU
Solihull

Solihull er en stor by i det seremonielle grevskapet West Midlands (og i regionen av samme navn) i England. Den ligger 14,5 km sørøst for Birminghams sentrum, og er en del av regionens konurbasjon (storbyområde) og utgjør sammen med Birmingham, Wolverhampton og Black Country Englands nest største urbaniserte område. I henhold til folketellingen i 2011 har den en befolkning på 206 700 innbyggere. Byen er adminstrasjonsenter for den større distriktet Solihull.
Før 1974 var Solihull en valgkrets (borough) alene, men det året ble byen slått sammen med området rundt Meridien til en større valgkrets. Denne inkluderer også distriktene Shirley og Castle Bromwich. Solihull er en av de mest framgangsrike byene i Midlands. I november 2013 navnga uSwitchs indeks for livskvalitet Solihull som «beste stedet å leve» i Storbritannia.


== Beskrivelse ==

Solihull er nå hovedsakelig en forstad til Birmingham, som den har vokst sammen med. Byen er kjent for sin historiske arkitektur, blant annet flere bindingsverkshus i Tudorstil. En skolebygning i sentrum er fra 1560. Det er et populært handlested, med en sentral handlesplass fra 1960-årene. Et moderne kjøpesenter, Touchwood Centre, ble åpnet av dronning Elisabeth II 2. juli 2002, under hennes jubileumsferd.
En av de største bedriftene er Land Rover, som har sitt hovedkontor i byen. Andre viktige industriprodukter er kjemikalier og verktøy.
Det nasjonale utstillingssenter, som svært mange tror ligger i Birmingham, ligger i Solihull. Det gjør også det meste av Birmingham internasjonale flyplass.
Naturreservatet og parken Elmdon Park ligger i Elmdon, Solihull.


== Vennskapsbyer ==

Solihull har følgende vennskapsbyer:

 Cholet, Frankrike
 Main-Taunus-Kreis (distrikt), Tyskland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Solihull – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Solihull Council
Official Solihulls turistnettsted
Solihull i Open Directory Project
National Exhibition Centre

National Exhibition Centre (NEC) ligger i Solihull, nær Birmingham i det sentrale England. Senteret er det syvende største utstillingssenter i Europa, og ligger strategisk plassert ved motorveien M42, Birmingham internasjonale lufthavn og Birminghams sentrale jernbanestasjon. 
Komplekset består av 20 haller som kan brukes separat eller sammen, samt NEC-arenaen, som brukes til store konserter. Tilsammen har utstillingssenteret og arenaen omkring 4 millioner besøkende pr. år. 
Planene om bygging ble godkjent av miljøministeren i november 1971, og senteret ble åpnet av dronning Elisabeth II i februar 1976, da med 89 000 m² utstillingsplass. 3 haller ble lagt til i 1989, slik at arealet ble 125 000 m²; 4 haller i 1993 med 158 000 m² og til slutt 4 haller til i 1998, åpnet av Neil Kinnock. Det nåværende gulvarealet er 190 000 m². Hele anlegget dekker omkring 3 km².


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) National Exhibition Centre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pravda

Pravda (russisk: Пра́вда; «Sannhet») er en kjent avis fra Sovjetunionen, som fortsatt utgis i Moskva i Russland. 
Avisen ble grunnlagt av Lev Trotskij i 1908 i Wien som en sosialdemokratisk avis rettet mot russiske arbeidere. I 1912 stoppet trykkingen av avisen.
Etter marsrevolusjonen i 1917 kunne avisen gjenoppstarte trykkingen, og avisen ble et organ for Bolsjevikene, og i 1918 ble avisen flyttet til Moskva. Pravda ble et organ for sentralkomiteen i kommunistpartiet fram til 1991. 


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Pravda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Paraná (delstat)

Paraná er en delstat i den sørlige regionen av Brasil, og grenser til Argentina og  Paraguay samt til nabodelstatene São Paulo, Mato Grosso do Sul og Santa Catarina. Delstaten hadde i 2015 et beregnet folketall på 11 163 018.De store Iguaçu-fossene er antakelig delstatens største turistattraksjon.


== Historie ==
Delstaten ble opprettet i 1853 og var tidligere et område i delstaten São Paulo. Delstaten ble skilt ut som egen enhet som en straff for at São Paulo ikke støttet opprøret i 1842. Delstaten har gjennom årene opplevd tallrik innvandring fra bl.a Italia, Polen, Tyskland, Russland og Ukraina.


== Økonomi ==
Viktige industrivirksomheter er papir og cellulose. Blant annet har Norske Skog en papirfabrikk i delstaten. En rekke bilprodusenter har også fabrikker i Paraná. 
Delstaten er også en av de største produsenter av landbruksprodukter i Brasil, og produserer bl.a. mais, bomull, soya, ris, maniok og bønner.


== Byer ==
Blant byene i delstaten er Curitiba (hovedstad), Londrina, Maringá, Ponta Grossa, Cascavel, Guarapuava, Campo Mourão, Cornélio Procópio, Araucária, São José dos Pinhais, Paranaguá, Pato Branco og Foz do Iguaçu.


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Paraná – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Paraná – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Diktatur

Diktatur er en styremåte der makten ligger hos én enkelt person eller hos en liten gruppe personer. Det er ulike former for diktatur. Eksempler på diktatur kan være enevelde (enmannsdiktatur), totalitært diktatur hvor det er nesten total frihetsopphevelse, og autoritært diktatur hvor innbyggerne kan komme med meningsytringer, men har liten eller ingen handlingsfrihet.

Begrepene «tyranni» og «despoti» anvendes også for å beskrive styreformer som er identisk med «personlig diktatur». Ord som «enevoldsherre», «tyrann» og «despot» er derfor synonymer til begrepet «personlig diktatur».


== Bakgrunn ==
Ordet «diktator» kommer fra et embete i den romerske republikk, på latin kalt dictator (av dictare; å si noe igjen og igjen, eller diktere). Dette var et embete som ikke normalt var i bruk; en dictator ble kun utnevnt for en begrenset tid på seks måneder når det var behov for spesielle tiltak. De to mest kjente eksempel på diktatorer som holdt på makten også etter seksmånedersåremålet er Sulla og Julius Cæsar. Sistnevntes diktatorperiode markerer også med sitt dictator-embete også overgangen til keiserdømmet.


== Definisjon ==
Diktatur er det motsatte av demokrati, og beskriver en tilstand der de tre statsmaktene er underlagt et personlig diktatur eller et oligarki. Som de tre statsmakter regnes:

den lovgivende makt (parlamentet / nasjonalforsamlingen, i Norge: Stortinget)
den utøvende makt (regjeringen)
den dømmende makt (domstolene)En definisjon av diktatur er gitt av Franz Neumann (1944):

«Et styresett der en person eller en gruppe av personer urettmessig tilrøver seg makten og utøver den uten begrensning.»


== Kjente diktatorer i moderne tid ==
Adolf Hitler  (Nazi-Tyskland)
Benito Mussolini (fascist-Italia)
Francisco Franco (falange-Spania)
António de Oliveira Salazar (Portugal)
Josef Stalin (Sovjetunionen)
Josip Broz Tito (Jugoslavia)
Mao Zedong (folkerepublikken Kina)
Papa Doc og Baby Doc (Haïti)
Robert Mugabe (Zimbabwe)
Alfredo Stroessner (Paraguay)
Augusto Pinochet (Chile)
Saddam Hussein (Irak)
Kim Il-sung, Kim Jong-il  og  Kim Jong-un (Nord-Korea)
Nicolae Ceauşescu (Romania)
Zine El Abidine Ben Ali (Tunisia)
Hosni Mubarak (Egypt)
Muammar al-Gaddafi (Libya)
Aleksandr Lukasjenko (Belarus)


== Se også ==
Polarisering (politikk og samfunn)
Makt
Statlig styreform


== Litteratur ==
Neumann, Franz i  Marcuse, Herbert (red.) (1957) «The Democratic and the Authoritarian State: Essays in Political and Legal Theory», Free Press.
Neumann, Franz (1944) «Behemoth: The Structure and Practice of National Socialism, 1933 – 1944», 2. utgave. Oxford University Press.
Weber, Max (1971) «Makt og byråkrati», Gyldendal.
Østerrud, Øyvind; Goldmann, Kjell; Pedersen, Mogens N. (red) (1997) «Statsvitenskaplig leksikon». Universitetsforlaget.
MS «Norse Variant»

MS «Norse Variant» var et norsk tørrlasteskip på 19 300 dødvekttonn. Den ble bygget for transport av ca. 1 500 biler, og tilhørte rederiet Odd Godager & Co. Skipet var byggenummer 267 ved Uddevallavarvet i Sverige, og ble overlevert i mars 1965.
Lastet med kull på vei fra Newport News i Virginia til Glasgow i Storbritannia forliste skipet den 22. mars 1973 klokken 14 utenfor kysten av New Jersey i storm. Nødmelding var utsendt, og siste kontakt med skipet var klokken 13.49.
Kun én mann, Stein Gabrielsen, av en besetning på 30 overlevde ulykken. Han ble oppdaget 25. mars klokken 09.06. Gabrielsen hadde da oppholdt seg på to ulike redningsflåter i løpet av tre døgn i høy sjø, snøbyger og vind i orkans styrke. Klokken 11.50 ble han hentet opp av MT «Mobile Lube».


== Besetning, omkomne ==
Terje Andersen, 1946, hjelpemann, Tønsberg
Harald Dahl, 1948, elektrikerassistent, Steinkjer
Harald Forbregd, 1943, matros, Trondheim
Odd Glærum, 1928, stuert, Kristiansund
Ingar Hansen, 1948, motormann, Strømmen
Jens-Otto Harsem, skipsfører, Oslo
Frank Harry Høglind, 1954, smører, Sundebru
John Kåre Nikolaus Johnsen, 1953, motormannsaspirant, Bjerkvik
Harald Jørgensen, 1953, lettmatros, Oslo
Håkon Karstensen, 1936 førstestyrmann, Sunndalsøra
Bente Knudsen, 1949, radiooffiser, Sandefjord
Leif E. Langvik, 1945, førstemaskinist, Stavanger
Simon Log, 1945, andremaskinist, Åna Sira
Kjell Harald Lundberg, 1955, jungmann, Ankenesstrand
Ivar Martinsen, 1947, matros, Bodø
Claudio Martin Mendez, 1944, matros, Tenerife, Kanariøyene
Einar Modell, 1921, dekksreparatør, Namdalen
Tom Ottosen, 1948, hjelpemann, Sarpsborg
Anne Lise Paulsen, 1948, pike, Furnes
Arne Romtveit, 1946, arbeidsleder (båtsmann), Rauland
Bjarne Samuelsen, 1931, maskinsjef, Bodø
Stein Sigvaldsen jr., 1941, førstestyrmann, Andebu
Wenche Sigvaldsen, 1945, pike, Andebu
Harald Slotsvik, 1949, elektriker, Ellingsøy
Werner Dieter Stellmacher, 1944, førstekokk, Råde
Oddleiv Nils Sunnarvik, 1950, tredjemaskinist, Eikefjord
Albert G. Tunheim, 1944, overstyrmann, Tyskland
Manuel Laino Varela, 1947, matros Spania
Harald Wibe, 1942, reparatør, Oslo


== MS «Anita» ==
Samtidig med MS «Norse Variant» forsvant også et annet skip, MS «Anita», i samme område og med et mannskap på 32 ombord. «Anita» hadde forlatt samme havn med samme type last 45 minutter før. Kun en livbøye dukket opp etter dette skipet.


== Se også ==
Norske katastrofer og store ulykker


== Referanser ==


== Litteratur ==
Øystein Molstad-Andresen: Bare en kom tilbake, Gyldendal Norsk forlag, 1973, ISBN 82-05-06065-7
Dag Bakka jr.: De norske Uddevallaskipene, B. A. Krohn Johansen & Co., ISBN 82-90528-04-3


== Eksterne lenker ==
(en) MS «Norse Variant» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen 
(en) Rapport om «rougue waves»  (PDF)
(no) Sjøhistorisk database - Norse Variant Besøkt 6. februar 2010
Greenwich Mean Time

Greenwich Mean Time (GMT) er den tidssonen som (under betegnelsen vesteuropeisk tid) anvendes i Storbritannia, Irland og Portugal på vinteren samt hele året på Island. Når man bruker GMT, refererer man ofte til UTC når dette er sett på som en tidssone. Strengt betraktet er UTC en atom-tidsskala som bare tilnærmer seg GMT. GMT brukes også for å referere til Universal Time (UT), som er det astronomiske begrepet som direkte erstattet den originale GMT-definisjonen i 1972.
GMT har ikke sommertid, om sommeren har Storbritannia det de kaller BST – British Summer Time (britisk sommertid), som kan annoteres som GMT+1. 
Greenwich Mean Time ble innført som referansetid over hele verden i 1884 og var offisiell verdenstid frem til 1972, da UT1 og UTC ble innført og overtok rollen.
Foruten området som omfattes av vesteuropeisk tid brukes GMT også som tidssone for følgende land i Afrika:

Burkina Faso
Elfenbenskysten
Gambia
Ghana
Guinea
Guinea-Bissau
Liberia
Mali
Mauritania
Marokko
Saint Helena
São Tomé og Príncipe
Senegal
Sierra Leone
Togo


== Se også ==
UTC
Normaltid


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Greenwich Mean Time Timehubzone.com
Verdensmesterskapet på skøyter, allround for kvinner

Det internasjonale skøyteforbundet (ISU) har organisert verdensmesterskap på skøyter for kvinner siden 1936. På grunn av andre verdenskrig ble det ikke arrangert VM i årene 1940–1946.


== Medaljevinnere ==


=== Bildegalleri ===
Verdensmestere 1, 2, 3 eller 4 ganger.
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
Uoffisielle verdensmestere
		


== Se også ==
EM på skøyter, allround for damer
EM på skøyter, allround for herrer


== Eksterne lenker ==
«Medaljevinnere i Allround-VM, kvinner (1933–...) 1936–2019» (.pdf). Norges Skøyteforbund. 3. mars 2019. Besøkt 31. mars 2020.
Værøy-ulykken

Værøy-ulykken var en flyulykke ved Værøy lufthavn den 12. april 1990. Ulykkesflyet, en de Havilland DHC-6-300 Twin Otter fra Widerøe, styrtet i havet umiddelbart etter avgang og alle fem ombord mistet livet.
Værøy-ulykken førte til en kraftig debatt om sikkerheten på kortbaneflyplassen på Værøy. Flyplassen hadde åpnet bare fire år tidligere, og hadde lav regularitet på grunn av sterke vindbegrensninger. Etter ulykken ble flyplassen stengt for offentlig trafikk og øya er etter det betjent luftveien fra og til Bodø med Norges eneste passasjer-rute med helikopter som flyr til og fra Værøy helikopterhavn, Tabbisodden som ble åpnet 1. august 1993.
Rapport fra Havarikommisjonen forelå 25. februar 1991 og konkluderte med at årsaken til havariet var at flyet kom inn i vindforhold som oversteg det flyet var konstruert for. Dermed oppstod brudd i haleroret som medførte at flyet ikke lenger kunne kontrolleres. 
Det fremkom også at vindstyrken på flyplassen var over selskapets begrensninger for avgang og at både selskapet og flygerne hadde fra flere hold vært utsatt for betydelig press relatert til regulariteten ved flyplassen.Inn- og utflygingen samt selve landingsfasen og området der flyet havarerte, var kjent for spesielle turbulensproblemer. En spesiell gruppe flygere med omfattende erfaring, ansatt i Widerøe, hadde også frarådet den valgte plassering av flyplassen.. 
Etter ulykken og frem til lufthavnen ble lukket, var det bare to Widerøe-flygere som gjennomførte flygninger til og fra Værøy lufthavn.


== Referanser ==
Sogndal lufthamn, Haukåsen

Sogndal lufthamn, Haukåsen (IATA: SOG, ICAO: ENSG) er en kortbaneflyplass som åpnet i 1971. Flyplassen eies og drives av Avinor AS. Den ligger på fjellkollen Haukåsen i Sogndal kommune i Vestland fylke, cirka 20 km fra Sogndal sentrum.
Haukåsen har mye fint turterreng å by på, samt flott utsikt over Sognefjorden.
Flyplassen ligger ikke langt fra stedet hvor 2004-utgaven av realityserien Farmen ble spilt inn. Hollywoodfilmen Spioner som oss (1985), ble også spilt inn i umiddelbar nærhet.


== Flyselskaper og destinasjoner ==


=== Innland ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Avinors side om Sogndal lufthamn, Haukåsen
informasjonsside om Sogndal lufthamn på norsk Arkivert 22. juni 2013 hos Wayback Machine.
Widerøes side om Sogndal lufthamn, Haukåsen