Skipreide

Skipreide (norrønt skipreiða) (også skrevet skibrede og skipreite) var en administrativ oppdeling av Norge i geografisk avgrensede områder der innbyggerne var kollektivt ansvarlige for å bygge, holde, ruste ut og bemanne et leidangsskip.
Skipreidene lå ikke bare ved kysten, de fleste skipreidene i Trøndelag var innlandsreider opp langs de brede elvene i Trøndelag. For eksempel hadde skipreidene ovenfor Gaulfossen i Gauldalen foruten fiskale formål, herunder smier, tjærebrenning (tjurru) også som hovedoppgave å skaffe tømmer ned til reidene nedenfor der det ble bygget vikingskip (snekker) som kunne ros helt ut til fjorden.
Nøyaktig hvor gammel skipreideinndelingen er vet man ikke, men skipreidene oppsto sammen med leidangssystemet og i flg. Snorre ble lovene utviklet/forbedret under Håkon den gode og Sigurd jarl på midten av 900-tallet.
Mot slutten av 1200-tallet ble skipreidene etterhvert kun fiskale formål, og skipreidene ble utgangspunkt for den administrative inndelingen i len for skatteformål helt frem til 1660-tallet.
En skipreide besto etter gammel ordning av frie menn, som skulle bygge, utruste, vedlikeholde og bemanne et leidangskip fullt proviantert for to eller tre måneder. Størrelsen på skipet ble bestemt etter antall årer eller sesser. Til å begynne med var kravet 40 årer (20 sesser) og et mannskap på oppimot 100 mann eller flere.
Hele Norge var inndelt i 279 skipreider i 1279 under Magnus Lagabøte.
Sjefen for en skipreide hadde tittelen styrmann og ble utnevnt av jarlen, eventuelt kongen. Mannskapet på et vikingskip ble plukket ut etter bestemte regler i lovenes leidangsbolker, og i Gulatingslova ble denne verneplikten begrenset oppad til hvert syvende hode, altså 14 % av befolkningen. Den minste enheten var de bøndene som skulle utruste en roer. Skipreidet skulle mobiliseres når det var fiender i landet, og det var fast prosedyre for dette stadiet. Det ble da utlyst allmenning, og vardene ble tent.
Skipreidene var opprinnelig et system for forsvar av landet. Etterhvert, og gradvis, utviklet skipreidetinget seg til det lokale finansielle og judisielle senteret, der lov og rett ble hevdet og skatt ble innbetalt. Skipreidene ble omdannet til tinglag ca. 1660.


== Oversikt over skipreider ==
Leidangen og skipreidene i Norge ca. 1300
I Heimskringla skriver Snorre om skipreide: «Kong Håkon satte en lov for hele landet langs hele kysten og så langt inn i landet som laksen går – han delte det i skipreider». Magnus Lagabøtes testamente inneholder en fylkesinndeling med navn og antallet skipreider. Mange av skipreidenes navn er kjent fra andre kilder som Aslak Bolts jordebok, men mange opplysninger har også gått tapt. I hht. P. A. Munchs Beskrivelse over kongeriket Norge var de historiske fylkene i Norge inndelt i følgende skipreider:


=== Háleygjafylki ===
13 skipreider:

Lófótar (Lofoten)
Vestrál (Vesterålen)
Andarnes (Andenes)
Þrándarnes (Trondenes)
Vága (Vågan)
Steigar (Steigen)
Salsta (Salten)
Rauðeyjar (Rødøy)
Mjölu (Meløy)
Raðundar (Rana)
Þjóttu (Tjøtta)
Vefsnis (Vefsn)
Sæfnarinnar (Alstahaug)


=== Naumdælafylki ===
9 skipreider:
Birnudalr (Bindal)
Narðeyjar (Nærøy)
Lauga (Lauvsnes)
Hunnar (Overhalla)
Ranheim (Ranem)
Fósnes
Vikr (Vikna)
Hálmeyar (Halmøya)
Byrðu (Bjørnør)
Eldueiðs (Namdalseid)


=== Sparbyggjafylki ===
8 skipreider:
Snasar (Snåsa)
Skaunar (Kvam i Steinkjer)
Vigmundar (Egge i Steinkjer)
Stóðs (Stod i Steinkjer)
Ógnardal (Ogndal)
Íþrottar (Mære)
Sparbýggja (Sparbu)
Bagabú (Henning i Steinkjer)


=== Eynafylki ===
6 skipreider:
Beitstaðar (Beitstad i Steinkjer)
Vera (Verran)
Ýzta (Utøy i Inderøy)
Sandavalla (Sandvollan i Inderøy)
Viðbyggja (Sakshaug i Inderøy)
Ryrinar (Røra i Inderøy)


=== Verdœlafylki ===
5 skipreider:

Haug (Haug i Verdal)
Ofanmýra (Leksdal i Verdal)
Farar (Stiklestad i Verdal)
Veddrar (Vuku i Verdal)
Råbyggja (Vinne i Verdal)


=== Skœynafylki ===
6 skipreider:

Frólar
Ölvishaug
Refskeyna
Ekni
Yttrieyar
Másarvik


=== Stjórdœlafylki ===
8 skipreider:

Ogló
Varnes
Hof
Hegrinar
Eyja
Lexudal
Selabú
Þýðdal


=== Strindafylki ===
4 skipreider:
Hlaða (også Manvikr)
Lexuvikr (hovedsognet)
Lagatún
Ássinn


=== Gauldœlafylki ===
10 skipreider:

Tildra
Kleppabús
Leina
Gimsa
Vigleikstaða
Haslabrekku
Fors
Heylanda
Efsta
Holtál


=== Orkdœlafylki ===
8 skipreider:

Ness
Boðvikr
Birgsa
Skaunar
Orkadal
Meðaldal
Rennabú
Uppdal


=== Norđmœrafylki ===
16 skipreider:(Senere Fosen)

Bjarnaura
Áfjarðar
Veiklinar
Rissar
Staðs
Hitrar
Hefnis(Senere Nordmøre)

Aurar
Ædeynar
Hölsynjar
Súrnadal
Stangarvíkr
Þingvalla
Barknarfjarðar
Afreynar
Sundal


=== Raumsdælafylki ===
8 skipreider:
Stims
Sunds
Bylingseyjar
Vestnes
Eiriksfjarðar
Leirheim eller Raudven
Straums
Nes


=== Sunnmærafylki ===
16 skipreider
Nyrđri hlutr:
Vatne
Grjóta
Borgundar
Valla
Sikkífli
Slygs
Dala
Sunnífli
Sýđri hlutr:
Harundar
Hađareiđ
Fjarđar
Voldar
Rauđvinjar
Njarđeyjar
Úlfsstein
Vanífli


=== Firđafylki ===
15 skipreider:
Nyrđri hlutr sýsla
Stađ
Davika
Eygis
Horninjadal
Gloppa
Breiđefnis
Innvika
Alda
Strjón
Jólstr
Brandseyar
Sýđri hlutr sýsla
Fjarđar
Askvallar
Ytri Dala
Innri Dala


=== Sygnafylki ===
16 skipreider:
Sýđri hlutr sýsla
Lámvika
Kleifvalla
Hvamseyjar
Víkr
Þjúga
Sýrstrandar
Nyrđri hlutr sýsla
Nóra
Sóknadal
Aurland
Sólvarna
Marheimsfjöru
Lustrar
Jóstrudal
Árdal
Læradal
Borgundar


=== Hǫrðafylki ===
32 skipreider:
Norđrhǫrđaland
Gula
Lindiáss
Fjannar
Rađar
Alnfitjar
Hosangra
Mjalda
Arnar
Eikangra
Herđlu
Sótr
Sjalta
Sunnhǫrđaland
Framness
Strandvíkr
Kvennaherađ
Strandarbarm
Uppdal
Vág
Fjón
Fjǫru
Fjǫlbyrju
Etni
Skóđinjarvikr
Vǫrs
Bólstađa eller Stafnnes
Ævangra eller Vatnsverja
Vang
Holabygđar
Harđangr
Eystusynjar
Jónadal eller Samla
Grönvinjar
Kinsarvikr
Rœrgudal


=== Rygjafylki ===
32 skipreider:
Rygjafylkí norðan Fjarðar (senere Ryfylkí)
Skǫru
Nyrđri Karmtar
Syđri Karmtar
Leirangra
Vatn
Víkadal
Hýsfjarđar
Súladal
Jalsa
Hjálmaland
Sæbœjar
Nyrđri Árdal
Syđri Árdal
Hestbœjar
Hauskeið
Askeyjar
Rygjafylkí sunnan Fjarðar (senere Jaðri)
Eiđsu
Hylju
Guða (Tunguness)
Játúns
Gǫnd (Gandar)
Sóla
Klep
Haug
Haugland
Kviđu
Vallar
Bjarkarheim
Hetland
Eikundasund
Eikudal
Sóknardal


=== Egđafylki ===
12 skipreider:
Listasýsla
Lundar (Lund i Rogaland, Tonstad, Sira og Gyland)
Feta (Flekkefjord og Kvinesdal)
Lista
Berg (Lyngdal)
Vatn (Hægebostad)
Miðsýsla
Fors (Vigmostad)
Kallađaland (Holum)
Hyljar (Søgne og Songdalen, også benevnt Klepland)
Véa (Tveit/Ve)
Austr-Agðír sýsla
Sand (Lillesand)
Bringsver (Landvik)
Strengjareiđ (Tromøy)


=== Grænafylki ===
4 skipreider:
Bamble (Bamble, Sannidal og Skåtøy)
Hovund (Gjerpen, Siljan og Eidanger)
Ulefoss (Holla, Lunde (ikke Ytre Flåbygd), Solum med Melum, Drangedal (ikke Tørdal))
Lindheim (Sauherad, Bø og Heddal)


=== Tunsbergsýsla ===
6-7 skipreider:
Numedal (Tjøme, Sandar, Tjølling, Hedrum og Brunlanes, det senere Brunla len)
Arnadal (Stokke, deler av Sem, Andebu og Nøtterøy)
Slagen (mesteparten av Sem, Borre og Undrumsdal)
Råbygge (eldre navn: Røyrdal) (Lardal,  Hof, Vassås, Ramnes, Fon, Vivestad og Høyjord)
Våle (Botne, Nykirke og Hillestad)
Sandsvær (I 1624 ble denne skipreide skilt fra Tønsberg len ved opprettelsen av Kongsberg sølvverk).
Sande (eldre navn: Engra) Skoger og Strømm.Sande er av P. A. Munch oppført under Tunsbergsysla, mens A. Steinnes mener Sande tilhørte Oslosysla.


=== Oslosýsla ===
7-8 skipreider:
Mossedal
Follo Eystri hlutr (Nesodden, Oppegård, Ski og nordre del av Ås)
Follo Vestr hlutr (Frogn, Vestby og søndre del av Ås)
Aker (Aker og Bærum)
Asker (Asker, Røyken og Hurum)
Lier
Eiker
Sande (Sande, Skoger og Strømm)Sande er av P. A. Munch oppført under Tunsbergsysla, mens A. Steinnes mener Sande tilhørte Oslosysla.


=== Borgarsýsla ===
12 skipreider:
Vǫrnu (Rygge og Våler)
Rođa (Råde og Svindal)
Vima (Skiptvet og Spydeberg)
Frøylandir (Askim og Trøgstad)
Hegginnar (Eidsberg)
Skaunar (Rakkestad)
Túnir (Tune, Rolvsøy, Glemmen, Kråkerøy og Varteig)
Ođinseyjar (Onsøy)
Ábyggja (Borge, Torsnes og Hvaler)
Skjálberg (Skjeberg)
Ingedal (Ingedal)
Iddar (Idd)


=== Ranafylke ===
16 skipreider:
Ranrikissýsla
Vettaherađ
Lúđrlag (Ludelag)
Kvilda (Kvilde)
Borđerna
Saurbœja
Tungu
Sótanesherađ
Stangarnes
Elfarsýsla
Lana
Orđóst (Ordost)
Þjórn (Tjørn)
Frikna
Þorpa
Innland
Hísingar (Hisingen)


== Spor etter skipreidene ==
Leidangskipenes naust har vært av betydelig størrelse. I 1247 var Bergens største bygning et naust på 54×36 m (1944 m²). Mange av nausttuftene er kartlagt av arkeologer, men det er fortsatt mulig å finne flere. I strandbeltet langs sørsiden av Beitstadfjorden er det påvist minst fem nausttufter over en strekning på 10 km, tre av dem blant de største som er kjent i Norge. Disse er 30–38 m lange og har en bredde på 13–19 m.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Stig Berge (2013). Ordo Hospitalis Sancti Johannis Jerosolomitani - eorum fratres, canones et milites. ISBN 978-82-303-2430-1.
Peter Andreas Munch (1849). Historisk-geographisk Beskrivelse over Kongeriget Norge (Noregsveldi) i Middelalderen. Christiania: Wilhelm Grams Forlag. 
Jørn Sandnes (1971). Ødetid og gjenreisning : Trøndsk busetningshistorie ca. 1200–1600. Universitetsforlaget. 
Per Sveaas Andersen (1977). Samlingen av Norge og kristningen av landet : 800–1130. Universitetsforlaget. ISBN 8200024121. 
Aslak Bolt (1997). Aslak Bolts jordebok. Riksarkivet. ISBN 8254800529.  [ny utgave]
Olav Skevik (1997). Folk og fylker i fjerne tider : Inntrøndelags historie før 1600. Nord-Trøndelag fylkeskommune. ISBN 8291316287. 
Steinar Imsen og Harald Winge (1999). Norsk historisk leksikon. (Kultur og samfunn ca. 1500–ca. 1800). Oslo: Cappelen Akademisk Forlag, 2. utgave. 
Asgaut Steinnes (1933). Gamal skatteskipnad i Noreg. Dybwad. 
Edvard Bull (1920). Leding. Militær- og Finansforfatning i Norge i ældre Tid. Steenske.