jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Revisjonsdepartementet

Revisjonsdepartementet var et norsk departement som eksisterte i perioden 1822–1918.


== Opprettelsen og nedleggelsen ==
Departementet ble opprettet i 1822, med virkning fra 1. august. Hensikten med departementet var å ha en konstitusjonell kontroll over statens pengebruk.
Revisjonsdepartementet var tema for politisk debatt, der blant andre Johan Sverdrup og opposisjonen til regjeringen jobbet imot dette departementet. De ville ha denne funksjonen underlagt folkevalgte organer. 30. januar 1918 besluttet Stortinget å legge ned departementet med virkning fra 1. juli. Oppgavene ble overført til den nyetablerte Statsrevisjonen (Riksrevisjonen fra 1. juli 1938).


== Arbeidsoppgaver ==
Departementet fikk ansvar for revisjon og desisjon av statens regnskaper (alle departementene), og skulle på denne måten bidra til mindre mistanke mot statsansattes mislighold av penger.
Imidlertid var det flere mangler ved dette departementet, som gjorde at det ikke oppnådde full kontroll på statens pengebruk. Departementet fikk ikke ansvar for kontroll av regninger som skulle anvises, og det var flere departementer som beholdt ansvaret for revisjon av egne eller underliggende etater sine regnskaper. Ansvaret for noen av disse regnskapene ble imidlertid overført til Revisjonsdepartementet senere, blant annet fikk de ansvaret for skoleregnskapet overført fra Kirkedepartementet i 1885.


== Se også ==
Liste over Norges revisjonsministre


== Eksterne lenker ==
Arkivverkets side om Revisjonsdepartementet arkivert utgave
Parasittisme

Parasittisme (parasitt) er en organisme (snylter) som lever på eller i en annen organisme (vert) og som får sin næring uten å nødvendigvis hindre vertens normale liv, i stor grad, selv om døden ofte er sluttresultatet.
Mange arter finnes blant planter, som misteltein, og blant dyr som midd, lus, lopper, snyltevepser, lusfluer m.m.


== Parasitter på dyr og planter ==
Mange parasitter lever på eller i andre dyr. Noen er derfor nyttige som biologisk kontroll i jord- og landbruket, for å bekjempe angrep av skadedyr.
Parasitter som dreper verten, kalles parasittoider. Eksempel er en snylteveps som lever innevendig i verten,  og som forårsaker dens død, når snyltevepslarven er ferdig vokst og forlater verten. En loppe eller en lus er ikke en parasittoide, da den ikke forårsakerer vertens død.

Forparasitter, livnærer seg av innsamlet føde i vertsdyrets bol
Ektoparasitter, snylter på utsiden av en vert, som lopper, lus og planter som misteltein og mange andre
Endoparasitter, lever inne i en vert.  Eksempel snyltevepser, som lever inne i et annet dyr i larvestadiene
Hyperparasitt, en parasitt som snylter på en annen parasitt (parasitt i parasitt). Slike finnes blant veps og fluer


=== Parasitter som kan være årsak til sykdom hos mennesker ===
Sykdommer som overføres mellom dyr og mennesker kalles zoonoser. Vi har to typer endoparasitter som gir sykdom hos mennesker, enkelte encellete dyr (protozoer) og innvollsormer (helminther).
I Norge finnes disse sykdomsframkallende endoparasittene:

Trichomonalis vaginalis – en protozo som er seksuelt overførbar og heldigvis enkel å behandle.
Toxoplasma gondii – en protozo som kan smitte fra katter eller ved infisert kjøtt. Gir vanligvis ikke verten symptomer, men kan skade et eventuelt foster.
Barnemark (Enterobius vermicularis) – en innvollsorm som lever i tynntarmen. Om natten kryper de ut av endetarmen og legger egg i området omkring. Kan gi kløe.
Spolorm (Ascaris lumbricoides)- en innvollsorm som lever i tarmen og kan bli opptil 15–35 cm lang. Gir vanligvis ingen symptomer.
Oksebendelorm (Taenia saginata)- en innvollsorm som overføres, om man spiser infisert kjøtt som ikke er tilstrekkelig oppvarmet. Den kan bli opptil 10 meter.I tillegg finnes det en rekke forskjellige parasitter man kan bli smittet av ved opphold i utlandet. Blant de mest kjente er:

Plasmodium sp. – en slekt protozoer som forårsaker ulike typer av malaria.
Trypoanosoma sp. – en flagellat som fremkaller sovesyke.Flåtter kan være bærer av farlige bakterier eller virus. De er ektoparasitter og kan overføre et virus til mennesker. Den vanligste smitten er bakteriegruppen Borrelia (spesifikt, bakterien Borrelia burgdorferi) som kan invadere nervesystemet og gi lammelser, leddsykdom, kronisk hudsykdom og smertetilstander.


== Se også ==
Hekkeparasittisme
Kleptoparasittisme


== Referanser ==
Golfball

En golfball er en ball som er spesiallaget til å spille golf med. Dagens golfballer kjennetegnes ved mange små groper på utsiden for å bedre flyveevnen. Ballene er vanligvis hvite, men de finnes også i andre farger.
Ifølge golfens regler, Rules of Golf, skal golfballer ikke veie mer enn 45,93 gram, ha en diameter ikke mindre enn 42,67 mm, eller skille seg i særlig grad fra en symmetrisk kule.


== Historie ==
De første golfballene var lagd av tre. Tidlig på 1600-tallet begynte man å ta i bruk en ball av kuskinn, stoppet med gåsefjær, med et lag maling utenpå. Denne ballen fløy så godt at den ble standardutstyr i over to århundrer.

I 1848 fant presten Robert Adams opp en ball av guttaperka. I tillegg til at denne golfballen var billigere i produksjon, kunne man også bearbeide overflaten for å oppnå bedre aerodynamikk. I løpet av få år hadde denne ballen tatt over markedet helt.
På 1900-tallet begynte man å lage baller av flere lag, først med en massiv eller væskefylt kjerne, deretter et lag gummi og et tynt, hardt ytterskall. I dag lager man baller med to, tre, fire eller fem lag med ulike syntetiske materialer.
Relikt

Relikt er en term som brukes om en organisme som på et tidligere tidspunkt har hatt en mye større utbredelse, men som nå bare finnes innenfor ett eller få begrensede områder. Slike områder kalles refugier. Relikter oppstår hvis en arts livsgrunnlag endres på grunn av for eksempel klimaendringer eller at nye arter fortrenger en eldre art.  
Eksempler:

Maurløven er i Norge funnet på noen svært få plasser (i Sunndalen og Tafjord i Møre og Romsdal og ved Kvam i Gudbrandsdalen), langt utenfor sitt opprinnelige leveområde. Normal utbredelse for denne arten er lengre sør i Europa og da med nordgrense så vidt inn i Norge.
Gepard fantes en gang utbredt gjennom mesteparten av Sør-Asia helt øst til Kina. I dag finnes gepard nesten utelukkende i Afrika sør for Sahara, men det er en reliktpopulasjon i Iran."Relikt" i andre fagområder

Relikt blir også brukt i språkforskning om ord som har overlevd fra eldre tid.I kulturhistorisk forskning har begrepet også vært brukt. I begynnelsen av 1900-tallet forsøkte folkeminnegranskerne å rekonstruere tidligere folketrosystemer. De mente at festskikker, barneleker, faste talemåter og lignende kunne inneholde relikter fra tidligere kulturstadier. Senere forskere har vært mer skeptisk til slik rekonstruksjon og har ment at fenomenene bør tolkes ut ifra sin nåværende funksjon.


== Se også ==
Reliktlaks
Statsrevisjonen

Statsrevisjonen var en norsk statsetat underlagt Stortinget, og forløperen til dagens Riksrevisjonen.


== Statsrevisjonen 1816–1918 ==
Grunnlovens § 75 bokstav k definerer at det skal utnevnes fem revisorer, som skal "der aarligen skulle gjennemse Statens Regnskaber og bekjendtgjøre Extrakter af samme ved Trykken".
Disse 5 statsrevisorene utgjør den første Statsrevisjonen. De reviderte statsregnskapet (hovedregnskapet), mens de enkelte departementene reviderte sine egne og underliggende etater sine regnskaper selv, inntil Revisjonsdepartementet overtok disse oppgavene fra 1822.
Statsregnskapet ble framlagt årlig av Finansdepartementet, og revidert av Statsrevisjonen.


== Statsrevisjonen 1918–1938 ==
Grunnlovens § 75 bokstav k ble endret 23. desember 1917. Dette medførte at Revisjonsdepartementet ble lagt ned, og dets oppgaver overført til Statsrevisjonen. Statsrevisjonen fikk dermed ansvar for revisjon av både statsregnskapet og regnskapet for de enkelte departementene.
Statsrevisjonen endret navn til Riksrevisjonen ved stortingsvedtak av 4. mars 1938, med virkning fra 1. juli samme år.


== Eksterne lenker ==
Lovdata – Grunnlovens § 75
Arkivverkets side om Statsrevisjonen og Riksrevisjonen
Gjeldsfengsel

Et gjeldsfengsel var et fengsel for mennesker som ikke klarte å betale gjelda si, som var vanlig inntil midten av 1800-tallet. Nivået på friheten fangene fikk i gjeldsfengsler var varierende. Om en fange hadde tilgang til litt penger, kunne han kjøpe seg enkelte goder. Noen steder var det lov å gjøre forretninger i fengsel, og ha besøkende over flere timer. Faren til den engelske forfatteren Charles Dickens satt i gjeldsfengsel, og den engelske tyven Jonathan Wild begynte sin karriere fra et slikt.
Homofile og lesbiske sosialdemokrater

Homofile og lesbiske sosialdemokrater var navnet på nettverket for homofile og lesbiske i Arbeiderpartiet i perioden 2005-09. Organisasjonen er både et lokallag under Oslo Arbeiderparti og et landsomfattende nettverk med lokalavdelinger i blant annet i Trondheim og Bergen. På sitt årsmøte i februar 2009 skiftet nettverket navn fra Homofile og lesbiske sosialdemokrater til Homonettverket.


== Eksterne lenker ==
Homonettverket
Tyveri

Tyveri betegner uberettiget å tilegne seg en annens ting for å skaffe seg selv en fordel på den måten.  I den norske straffelovens §321 sies dette slik:

For tyveri straffes den som tar en gjenstand som tilhører en annen, med forsett om å skaffe seg eller andre en uberettiget vinning ved å selge, forbruke eller på annen måte tilegne seg den.Også verdier som strøm og datasignaler regnes som «gjenstand».
Tyverier utgjør nesten en tredjedel av den registrerte kriminaliteten i Norge (2015).  Andre former for vinningskriminalitet er f.eks. ran, underslag, og bedrageri.  Den som tar i mot en stjålet gjenstand (f.eks. ved å kjøpe den av tyven) begår med dette heleri.  I norsk straffetradisjon straffes dette likt med tyveriet («Heleren er like god som stjeleren.»).
Naskeri er et tyveri som er mindre straffverdig fordi det dreier seg om små verdier og forholdene ellers også tilsier det (f.eks. en enkeltstående impulshandling).  Begrepet «naskeri» brukes ikke lenger i norsk strafferett, men straffeloven kaller det nå «mindre tyveri» i straffelovens §323.På den annen side kan et tyveri betegnes som «grovt» når gjelder større verdier eller det er andre skjerpende forhold rundt tyveriet.  Det kan det f.eks. være når det har skjedd ved å ta seg inn i en privat bolig eller at det har et profesjonelt preg, eller at det er andre forhold som gjør det særlig samfunnsskadelig, jfr. straffelovens §322.Strafferammen for mindre, tyveri, tyveri og grovt tyveri er hhv. bot, to års fengsel og 6 års fengsel.


== Religiøs bakgrunn ==
Forbud mot tyveri inngår i Bibelens ti bud.
I land med islamsk lovgivning etter sharia kan tyveri være straffbart med amputasjon av høyre hånd hvis tyven ikke angrer. Dette har bakgrunn i Koranens sure 5 vers 38.
I buddhismen er forbud mot tyveri ett av de fem bud.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Tyveri i Store norske leksikon
Ytraberget

Ytraberget er en halvøy i Hafrsfjord i Sola kommune. På toppen av berget er det anlagt en bygdeborg i et platå på om lag 100 x 50 m. Et særtrekk ved Ytraberget er de tre, muligens fire, små tuftene på om lag 8 x 5 m. Det er mulig å se er det rester etter rullesteinsmurer rundt nesten hele platået samt rester etter hustufter. 
Området heter Røyneberg. Ytraberget henger sammen med Indraberget, mellom Sørnesvågen og Grannesvågen. 


== Historie og kulturminner ==
Etter tradisjonen skal Harald Hårfagre (ca. 850–933) ha fullført samlingen av mesteparten av Norge til ett rike ved slaget i Hafrsfjord. Ifølge sagaen flyktet de siste motstanderne opp til bygdeborgen på Ytraberget ved slagets slutt. Det skal ha vært agderkongen Kjøtve den rike som søkte tilflukt før han rømte videre nedover Jæren. 
En bautastein med Kong Olavs signatur ble reist på toppen av Ytraberget ved 1100-årsjubiléet til slaget i Hafrsfjord i 1972. Generelt kan Hafrsfjordområdet by på et mer skjermet sjøbasseng med muligheter for båtliv og brettseiling, et rikt fugleliv og Ytraberget kjent som et viktig historisk sted i Sola og for den frodige og varierte vegetasjonen.Ytraberget er avsatt som friområdet i kommuneplanen og er i Sola kommunes eiendom. 
Området har et svært rikt plante- og fugleliv og det er registrerte kulturminner der.
Det er gode bade- og fiskemuligheter ved Ytraberget.


== Blomster og berg ==
Torlaug Valvik laget på 50-tallet et herbarium der hun samlet rundt 200 ulike planter fra området. Jordsmonnet her er svært rikt på mineraler og kalk. Det gir grobunn for en ualminnelig rik flora. 
En geologistudent gjorde i 1980 studier på Ytraberget, og fant 21 ulike mineraler. Han konkluderte med at området er et eldorado for mineralsamlere.
Hvor mye av det biologiske artsmangforldet som er igjen, er det ingen som vet sikkert.


== Eksterne lenker ==
Arkeologisk Museum i Stavanger om Ytraberget
Sola Historielags heimeside
Hippolyt Kempf

Hippolyt Kempf (født 10. desember 1965) er en sveitsisk tidligere kombinertløper. 
Han vant den individuelle gullmedaljen under OL 1988 i Calgary, og var med på det sveitsiske laget som tok sølvmedaljene i lagkonkurransen.
Under OL 1994 på Lillehammer var han igjen delaktig i en sveitsisk lagmedalje, denne gang ble det bronse.
I tillegg har han sølvmedalje fra lagkonkurransen under VM 1989 i Lahtis.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Hippolyt Kempf – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Hippolyt Kempf – Olympedia 
(en) Hippolyt Kempf – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Hippolyt Kempf – FIS (kombinert)
Fabrice Guy

Fabrice Guy (født 30. desember 1968) er en tidligere fransk kombinertløper.
Under OL 1992 på hjemmebane i Albertville vant han gull i kombinert. Seks år senere var han med på det franske laget som tok bronse i lagkonkurransen i OL i Nagano.
Han har også to medaljer fra verdensmesterskap: sølv i lagkonkurransen i VM 1991 i Val di Fiemme, og bronse individuelt fra VM 1997 i Trondheim.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Fabrice Guy – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Fabrice Guy – Olympedia 
(en) Fabrice Guy – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Fabrice Guy – FIS (kombinert)
Kjemperøyksopp

Kjemperøyksopp (Langermannia gigantea) er en røyksopp i familien Agaricaceae som hovedsakelig vokser i åpen mark. Den er den soppen i verden med de største fruktlegemene. De kan bli en meter i diameter eller mer. Den er spiselig så lenge den er ny. Den fins i Norge, særlig i syd.


== Eksterne lenker ==
(en) Kjemperøyksopp i Encyclopedia of Life 
(en) Kjemperøyksopp i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kjemperøyksopp hos Index Fungorum 
(en) Kjemperøyksopp hos MycoBank 
(en) Kjemperøyksopp hos NCBI 
(en) Kategori:Calvatia gigantea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Calvatia gigantea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Calvatia gigantea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Soppen er «spiselig» i normlisten for soppkontrollører. (2022) Fagmykologisk råd på vegne av Norges sopp- og nyttevekstforbund.
Sturmgeschütz IV

Sturmgeschütz IV var en tysk stormkanon under andre verdenskrig.

I utgangspunktet var den helt lik Sturmgeschütz IIIG. Fabrikken som laget StuG III ble ødelagt av allierte bombeangrep, og siden panzer III (som StuG III var basert på) og Panzer IV hadde så mange felles komponenter, ble det besluttet at fabrikken som laget Pz IV skulle lage StuG'er frem til fabrikken som laget StuG III igjen ble operativ. StuG IV var således en StuG III på Pz IV-chassis.
Av StuG IV ble det fra 1943 til krigens slutt bygget rundt 1 100 eksemplarer.


== Tekniske data ==
Kreml (Moskva)

Kreml i Moskva (russisk: Московский Кремль) er et historisk festningsverk midt i Russlands hovedstad Moskva, med utsikt til Moskvaelva i sør, Vasilijkatedralen (som ofte feilaktig anses som en del av eller hele Kreml), Den røde plass i øst og Alexander-hagen i vest. Dette er det mest kjente kreml (russiske festninger), og består av fire palass (blant annet Store Kremlpalass fra 1800-tallet) og fire katedraler (blant annet Uspenskijkatedralen fra 1300-tallet). Anlegget er omringet av Kremlmuren med Kremltårn. 
Komplekset representerer samtidig den russiske og tidligere sovjetiske politiske makt, og er residens for den russiske presidenten.
Ordet kreml betyr byfestning. I dagligtale brukes ordet (i likhet med ordet Moskva) som en synekdoke på den politiske administrasjonen i Russland.

		
		
		
		
		
Uspenskijkatedralen ligger i Kreml.
Tsarklokken er støpt i bronse, klokken sprakk under en brann etter at den var ferdig, men hadde aldri blitt ringt med. Klokken er den største klokken i verden, den veier 201,924 tonn, har en høyde på 6,14 meter, en diameter på 6,6 meter og en tykkelse på opptil 61 centimeter. Tsarkanonen er støpt i bronse og veier 39,312 tonn og har en lengde på 5,34 meter. Løpets innvendige diameter er 0,89 meter og utvendig diameter er 1,2 meter. Kanonkulene den var ment å avfyre veier 800 kg. Kanonen er et monument over russisk artilleristøpekunst, mest symbolsk, da den den ble aldri brukt i krig. Kanonen bærer imidlertid spor av minst én avfyring.Kremls militærmuseum finnes også innenfor murene, her finner man også de fleste av Faberge-eggene som fremdeles er i Russland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(zh) Offisielt nettsted 
(en) Moscow Kremlin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
…And Justice for All (album)

…And Justice for All er Metallicas fjerde studioalbum. 
Musikkalbumet var det første med den nye bassisten Jason Newsted, hvis man ikke regner med EP-en Garage Days Re-Revisited. 
Albumet er kjent for lange låter med tilsvarende alvorlige tekster, noe som de tre klassikerne «One», «Blackened» og «Harvester of Sorrow» er gode eksempler på. Albumet er et konseptalbum hvor det gjennomgående temaet er korrupsjon i amerikansk politikk.
Detter er også det siste albumet Flemming Rasmussen produserte.


== Sporliste ==
«Blackened»
«…And Justice for All»
«Eye of the Beholder»
«One»
«The Shortest Straw»
«Harvester of Sorrow»
«The Frayed Ends of Sanity»
«To Live is to Die»
«Dyers Eve»


== Salgstall og listeplasseringer ==


=== Album ===


=== Singler ===


=== Salgstall ===


== På hitlistene ==
I USA

1988 …And Justice For All (album): nr. 6 (The Billboard 200)
1989 «One» (singel): nr. 35 (The Billboard Hot 100)


== Eksterne lenker ==
(en) …And Justice for All på Discogs 
(en) …And Justice for All på MusicBrainz 
(en) …And Justice for All på Spotify 
(en) …And Justice for All på Last.fm 
(en) …And Justice for All på AllMusic
Dylan Macallister

Dylan Macallister (født 17. mai 1982) er en australsk fotballspiller. Han har siden vinteren 2004 spilt for den norske eliteserieklubben Brann, men 29. mars 2006 valgte Macallister å skrive under på treårskontrakt med fotballklubben Lyn. Den 193 cm høye angrepsspilleren fikk dermed med seg totalt 12 mål på 45 kamper for Brann.
Macallister startet sin profesjonelle karriere i den australske klubben Olympic Sharks, der han like godt scoret i debutkampen i 1999. Etter å ha scoret ti mål på 35 kamper i løpet av tre sesonger, byttet han klubb til Northern Spirit i 2002. Her klarte han seg såpass brukbart at han ble hentet av den sveitsiske klubben Aarau men dagen etter at han hadde suksess ombestemte han seg og brøt kontrakten. Etter å ha spilt nok en sesong i Northern Spirit, kom han til Brann på prøvespill i januar 2004 og klarte seg såpass bra at han fikk kontrakt.
Allerede i Branns første hjemmekamp i 2004-sesongen markerte Macallister seg da han scoret to mål mot Molde. Han slet imidlertid med å følge opp den gode starten på Brann-karrieren i tillegg til at han hadde problemer med skader og lave blodverdier. Han klarte derfor ikke å etablere seg på Brann-laget igjen før høsten 2005 i Bengt Sæternes' skadefravær.
Macallister har spilt for aldersbestemte landslag i Australia og var toppscorer for sitt landslag da de kvalifiserte seg til OL i Athen. Likevel ble han ikke funnet god nok for troppen. Han har én kamp for Australias herrelandslag i fotball.
Macallisters kone er norsk og han ønsket derfor i 2011 å returnere til Norge og Bergen og var aktuell for Løv-Ham. Dette ble det imidlertid ikke noe av på grunn av at det ikke ville være mulig å få signert papirene i Norge før overgangsvinduet stengte.


== Karriere som spiller ==
(Sist oppdatert 21. februar 2011)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dylan Macallister – FIFA 
(en) Dylan Macallister – Transfermarkt 
(en) Dylan Macallister – FBref 
Profil på lynfotball.net
Gaston Thorn

Gaston Egmond Thorn (født 3. september 1928 i byen Luxembourg i Luxembourg, død 26. august 2007) var en jurist og politiker fra Luxembourg, tidligere statsminister og president i Europakommisjonen fra 1981 til 1985.


== Liv og virke ==
Thorn var medlem av Europaparlamentet fra 1959 til 1969, og leder av det (liberale) Demokratiske partiet fra 1961. Han var utenriksminister i Luxembourg fra 1969 til 1980, statsminister fra 1974 til 1979 og finansminister fra 1977 til 1980. 
I 1980 ble han valgt til leder av Europakommisjonen, og han overtok offisielt etter Roy Jenkins 12. januar 1981. Han ble regnet som nær den franske presidenten Valéry Giscard d'Estaing, og generelt som en forsvarer av franske interesser i europeisk politikk. Selv om Thorn ikke blir regnet blant de sterkeste presidentene av Europakommisjonen, ble institusjonen mektigere også i hans presidentperiode, og han var med på å legge grunnlaget for den kraftige ekspansjonen og relanseringen som kom med etterfølgeren Jacques Delors.Thorn gikk inn næringslivet etter å ha forlatt stillingen som Europakommisjonens president i 1985, men var også siden i europeisk og internasjonal politikk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gaston Thorn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Gaston Thorn hos Europaparlamentet 
(en) Gaston Thorn hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Roy Jenkins

Roy Harris Jenkins (født 11. november 1920 i Abersychan i Monmouthshire i Wales, død 5. januar 2003 i East Hendred i Oxfordshire i England) var en britisk sosialdemokratisk politiker og president i Europakommisjonen fra 1977 til 1981. I Jenkins' presidentperiode ble det europeiske monetære system (1979), med regne- og valutaenheten ECU, euroens forløper, innført.  Jenkins var i 1981 med på å danne det kortvarige sosialdemokratiske partiet, da han sammen med Shirley Williams, David Owen og Bill Rodgers forlot Labour på grunn av partiets kraftige venstredreining. Roy Jenkins ble i 1972 tildelt Karlsprisen.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Roy Jenkins var sønn av en funksjonær for National Union of Mineworkers (NUM) som også var medlem av underhuset. Han fikk grunnutdannelse ved Abersychan County School, og deretter i politologi og økonomi ved Balliol College i Oxford. Han gjorde militærtjeneste ved Royal Artillery og ved Bletchley Park.


=== Politiker ===
Jenkins var et ledende medlem av Labourpartiet og var medlem av underhuset 1948-1987. Han var med i flere Labourregjeringer, blant annet som innenriksminister 1965-1967 og 1974-1976 samt finansminister 1967-1970. Fra 1977 til 1981 var han ordfører i den europeiske kommisjon, Jenkinskommisjonen. 
Jenkins var nestleder for Labourpartiet 1970-1972. Denne post forlot han etter uenighet med partileder Harold Wilson angående landets tilslutning til Det europeiske fellesskap. 
I 1982 var Jenkins en av de fire kjente Labourpolitikere som dannet det nye partiet Social Democratic Party (SDP). I valgkampen i 1983 var han statsministerkandidat for alliansen mellom SDP og Liberal Party. 
Jenkins ble adlet i 1987 som Lord Jenkins of Hillhead, og satt i 1988-1997 i overhuset, der han var leder for liberaldemokratene, det parti som ble dannet ved sammenslåing av SDP og Liberal Party, til 1997. 
Han var også forfatter av fremfor alt historiske biografier, blant annet om William Ewart Gladstone og Winston Churchill. 
Jenkins døde før han rakk å fullføre sin tjueførste bok Franklin Delano Roosevelt. Richard Neustadt skrev størstedelen av det sista kapittelet om Franklin D. Roosevelts død, og boken utkom posthumt allerede i 2003.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Roy Jenkins – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Roy Jenkins hos Europarådets parlamentarikerforsamling 
(en) Roy Jenkins hos Hansards parlamentsdebatter 
(en) Roy Jenkins hos The Peerage