jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kronologi

Kronologi (fra gresk: χρόνος khrόnos, «tid» og λόγος logos, «fornuft» eller «lære») vil si tidsrekkefølge. Kronologi er også den vitenskapelige læren om tidsregning.
Joseph Scaliger (1540–1609) regnes for banebrytende i sitt arbeid når det gjelder moderne kronologi. Hans verk De emendatione temporum (1583) tok for seg mange spørsmål i forbindelse med oldtidskronolgi.
Man regner med relativ kronologi, hvor hendelser eller begivenheter settes i forhold til hverandre, og absolutt kronologi, hvor man fastsetter begivenhetene med klare datoer eller tidsregninger. Utgangspunktet for en absolutt kronologi er alltid en objektivt kontrollerbar begivenhet, for eksempel en solformørkelse, en supernova eller en komet.
I bøker og romaner er det vanlig at hendelsene skjer i kronologisk rekkefølge. Det vil si at starten på historien begynner tidsmessig før avslutningen, og at hendelsene blir beskrevet i den rekkefølge de skjedde. Ved oppramsing av historiske hendelser er det også vanlig at disse blir listet opp i kronologisk rekkefølge, for å gjøre forståelsen lettere for leseren. 
Ved tinglysing av pant er det f.eks. viktig at heftelsene føres inn i panteboken i kronologisk rekkefølge, fordi en panteheftelse tinglyst 1 time før en annen i samme eiendom, vil ha prioritet før den andre.
En annen måte å gi en leser oversikt over hendelser på er at de blir ført i alfabetisk rekkefølge.
Fylkesvei 2860

Fylkesvei 2860  går mellom Hønengata i Hønefoss og Klekken i Haugsbygd i Ringerike.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 163.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ringerike
Klekkenveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2860
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Laura Cathrine Munch

Laura Cathrine Munch (født Laura Cathrine Bjølstad i 1837 i Fredrikstad, død 29. desember 1868 i Kristiania) var Edvard Munchs mor. Hun var datter av Andreas Larsen Bjølstad og Inger Marie Hansdatter Holm. Hennes far var skipper og handelsmann i Fredrikstad. Laura Cathrine Munchs forfedre lenger bak residerte på Torsø herregård i Torsnes. Østfold er det fylket i Norge med flest herregårder fra middelalderen, og Thorsø hører til de mer prominente.
Lauras mor døde av tuberkulose da Laura var 7 år, hennes lillesøster 5 år, og lillebroren Hans 1 år gammel. Hennes foreldre hadde også en eldre datter, og hun døde kort tid etter morens død. Ett år etter disse dødsfallene giftet Andreas Bjølstad seg med Marie Berggrav. Hun fødte 16 barn. 
I 1861 arbeidet den 44 år gamle korpslegen Christian Munch en tid som vikar for doktor Christian Munthe i Elverum. Her ble han kjent med den 23 år gamle fredrikstad-jenta Laura, som var husjomfru hos Munthe, og 15. oktober samme år giftet de to seg i Glemmen nye kirke i daværende Glemmen, nå Fredrikstad.
Kort etter bryllupet flyttet de nygifte inn på gården By i Løten. Her ble deres første barn, Johanne Sophie, født i september 1862. Senere flyttet familien til gården Engelaug, der de fikk leie tre rom i annen etasje i hovedbygningen. Her ble Edvard født i 1863. Samme år flyttet familien til Kristiania, der Edvard vokste opp. Ekteparet Munch fikk til sammen fem barn før Laura døde av tuberkulose.


== Referanser ==
Rullebanelys

Rullebanelys er benevnelsen på lyssystemer som tilhører en rullebane.
Lysene brukes for å markere rullebanen i mørke eller i situasjoner med dårlig sikt. Lyssystemene er klassifisert etter hvor kraftig de kan lyse, henholdsvis high-, medium- og low intensity runway lights (høy-, middels- og lav intensitet rullebanelys). På de to kraftigste typene lys kan flyvelederne stille inn hvor kraftig de skal lyse, etter behov. De svakeste lysene kan vanligvis ikke stilles inn. 
Lysene står langs kanten av rullebanen og på tvers i enden og i begynnelsen av banen. Hvis en bane brukes til instrumentinnflygning er lysene hvite. Når det er 600 meter igjen av banen, eller under halve banelengden, blir lysene gule og de siste 300 meterne er røde. Dette for å varsle pilotene om at de nærmer seg slutten av banen. Lysene er retningsbestemt slik at et lys kan sees hvitt fra ene siden og rødt fra motsatt side. Tversfeltene i enden er grønne i begynnelsen (terskelen) og røde i enden.


== Historie ==

De første landingslysene på en rullebane kom på Cleveland Municipal Airport (nå Cleveland Hopkins internasjonale lufthavn) i Cleveland i Ohio i USA i 1930. En linje med lys på en landingsstripe, eller i området rundt, for å markere rullebanen for fly under avgang, eller under innflyvning. Lysene fungerte bare på klare netter eller dager. Under andre verdenskrig ble midlertidige landingsstriper ofte markert med fakler. Dette var fordi de kunne slukkes lett, og på grunn av manglende elektrisitet. Dette ble ofte kalt «flare path».


== Lystyper ==

Det finnes mange typer lys med forskjellige funksjoner på en rullebane. Ikke alle rullebaner eller landingsstriper har alle disse lysene. 

Runway end identifier lights (REIL) – Markerer enden av rullebanen. Synkroniserte, blinkende lys på hver side av midtstripen før landingssonen. Kan lyse forskjellig på hver side.
Runway end lights – Fire lys på hver side av rullebanen der landingssonen begynner.
Runway edge lights (bildet øverst) – Hvite lys på hver side av rullebanen langs hele lengden. Står hevet litt over bakken.
Runway centerline lighting system (RCLS) – Nedfelte lys midt i rullebanen. Endrer farge etter hvor langt det er igjen av rullebanen.
Touchdown zone lights (TDZL) – Rader med tre og tre hvite lys som vanligvis strekker seg 900 meter fra begynnelsen av rullebanen på hver side av senterlinjen (RCLS).
Taxiway centerline lead-off/on lights – Nedfelte lys midt i taxi-banen. Endrer farge etter om det er trygt å fortsette og lignende.
Approach lighting system (ALS; bildet nederst) – Ikke en del av rullebanelysene, men leder inn mot begynnelsen av rullebanen for landene fly. En serie av blinkende lys som utvider seg i bredde ut fra begge ender på rullebanen.
Mimmi Bæivi

Mimmi Bæivi (født 10. juni 1950 i Sørøysund, Finnmark)
er en norsk politiker (Ap).
Hun var stortingsrepresentant fra Finnmark 1993-2001.
Bæivi var medlem av Sørøysund kommunestyre fra 1979 til 1983, varaordfører i 1986, ordfører fra 1987 til 1991. Hun var varaordfører i Hammerfest fra 1991 til 1995.


== Stortingskomitéer ==
1997–2001 medlem av Næringskomitéen.
1997–2001 medlem av Valgkomitéen.
1993–1997 medlem av Sosialkomitéen.
1993–1997 varamedlem av Valgkomitéen.


== Kilder ==
Odd Mathis Hætta: Sametinget i navn og tall : Høsten 1989 - høsten 1993


== Eksterne lenker ==
(no) Mimmi Bæivi hos Stortinget 
(no) Mimmi Bæivi hos Norsk senter for forskningsdata
Audun Frode Ringkjøb

Audun Frode Ringkjøb (født 15. januar 1947) er en norsk organist, korleder, komponist og ensemblemusiker (tuba).Ringkjøb er utdannet i Oslo og Bergen, og tok eksamen som organist i 1971. Han virket som organist ved Veme kirke, Ringerike, i tidsrommet 1962–1966, Bogstadveiens kapell, Oslo 1966–1968, Haakonsvern kirke ved Bergen 1968–1970. Var i tiden 1970-1976 organist og musikklærer i Røyken, Buskerud. Fra 1976 organist/kantor ved Norderhov, Ask og Tyristrand kirker, Ringerike.
Ringkjøb har komponert en rekke korsanger, orgelstykker og instrumentalverker, spesielt for trompet og orgel. Ringkjøb har også publisert en rekke artikler i lokalhistorisk sammenheng. Han er medlem av Den norske Frimurerorden.


== Referanser ==
Instrumentinnflygning

Instrumentinnflygning er innflygning med luftfartøy som føres i henhold til instrumentflygereglene (forkortet IFR, fra engelsk:  Instrument Flight Rules).
En instrumentinnflygning vil si at luftfartøyet flys med instrumentene i cockpit som referanse, og baserer seg på oppmålte prosedyrer eller klareringer (retninger og høyder) fra lufttrafikktjenesten (flygeleder, «ATC») for navigasjon. Det finnes også et dertil dedikert elektronisk landingssystem, kalt Instrument Landing System (forkortet ILS). Systemet gjør det mulig å lande et fly i stummende mørke, tåke, skyer, regn og generelt situasjoner med dårlig sikt. ILS sørger for informasjon til å holde flyet på rett kurs og glidebane inn mot rullebanen. I noen fly må flygeren selv føre flyet korrekt i henhold til ILS-anvisningene, mens andre fly utstyrt med autopilot kan følge ILS-anvisningene automatisk. I det siste tilfellet vil flyet i praksis «fly seg selv» helt ned til rullebanen. Teoretisk kan et fly lande helt på egen hånd ved hjelp av et slikt system, men normalt overtar flygeren selv i det han/hun får visuell kontakt med rullebanen og lander flyet manuelt.
For enhver instrumentinnflygning gjelder fastsatte minima som avgjør når en eventuell avbrutt innflygning skal påbegynnes, på engelsk kalt decision height (på norsk noe sånt som avgjørelseshøyde eller bestemmelseshøyde). Disse minima varierer fra flyplass til flyplass, alt etter hvilket innflygningshjelpemiddel som brukes. Dersom en flyger for eksempel ligger alt for mye ute av kurs mot rullebanen, kan det være farlig å fortsette en nedstigning. I så fall avbrytes innflyvningen, og flyet må fly en runde til, for å komme inn for landing på ny. En kan også oppleve å få kommandoen «go around», dersom det er flygelederen som ser at noe kan være i veien for en sikker landing. I så fall avbrytes innflyvningen snarest, og man flyr opp i en viss høyde, og venter på nærmere beskjed fra bakken.
Brukes for eksempel ILS Cat IIIc, kan luftfartøyet lande med 0 meters sikt vertikalt og 0 meters sikt horisontalt. I Norge er det kun Oslo lufthavn, Gardermoen som har slikt utstyr, og da bare til den ene rullebanen (i begge retninger og godkjent til CATIIIb). I praksis vil da flyet lande seg selv – uten at flygeren trenger å gjøre noe som helst. Dette fordrer dog selvsagt at flyet også er utstyrt med nøyaktig nok ILS-utstyr.


== Se også ==
Instrument Landing System
Randi Karlstrøm

Randi Karlstrøm (født 25. juni 1960 i Tinn) er en norsk politiker (tidligere KrF).
Hun er utdannet sivilagronom fra NLH fra 1986. Hun var fra 1992 til 1995 generalsekretær i Norsk Bonde- og Småbrukarlag. I 1996 fikk hun likestillingsprisen i Finnmark fylke. Hun satt på Stortinget fra Finnmark fra 1997 til 2001, til 2000 som medlem av Stortingets finanskomité, deretter av Stortingets næringskomité. I 1999 startet hun en kaffebar i Langfjordbotn. Fra 2004 har hun vært deltidsansatt i Finnmark krets av Norges KFUK-KFUM. Hun er fra 2006 medlem av Nord-Hålogaland bispedømmeråd.Sommeren 2020 meldte hun seg ut av Kristelig Folkeparti. Hovedgrunnen var partiets støtte til regjeringen Solbergs fiskeripolitikk. Hun har også vært en uttalt motstander av sammenslåingen av Troms og Finnmark til ett fylke, blant annet som leder av aksjonen For Finnmark.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Randi Karlstrøm hos Stortinget 
(no) Randi Karlstrøm hos Norsk senter for forskningsdata
Sikkim

Sikkim er en indisk delstat i Himalaya. Det er den minst folkerike staten i India og den nest minste. 
Sikkim var en uavhengig stat styrt av Chogyal-monarkiet som støttet seg på bhutiaaristokratiet fra 1642 til 1975, da en folkeavstemning ga flertall for å innlemme Sikkim som Indias 22. stat. 
Sikkim er en ren innlandsstat og grenser til Nepal i vest, Tibet i nord og øst og Bhutan i sørøst. I sør ligger den indiske staten Vest-Bengal. Det offisielle språket i Sikkim er nepali og de mest utbredte religionene er hinduisme og vajrayana-buddhisme. 
Gangtok er hovedstaden og den største byen.
Sikkim ligger ved foten av Himalaya, og den vesle staten har stor variasjon i landskapsformer og klimasoner — fra tropisk klima i sør til tundra i nord. Verdens tredje høyeste fjell, Kanchenjunga; ligger i Sikkim, nær grensa til Nepal. På grunn av sitt ry for urørt fjellnatur og politisk stabilitet er Sikkim en av de mest besøkte statene i India.Innlemmelsen av Sikkim i India ble oppfattet som indisk ekspansjonisme i flere av nabolandene og førte til protestdemonstrasjoner i Nepal. Kina nektet lenge å godkjenne Indias suverenitet i Sikkim, og har først nylig endret sin holdning som et ledd i de siste åras diplomatiske sjarmoffensiv mot New Delhi.


== Se også ==
Bhutia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sikkim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sikkim – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Department of Information and Public Relations, Govt. of Sikkim
Sikkiminfo.net «A complete reference to Sikkim»
Indiske folketellinger Arkivert 19. juni 2006 hos Wayback Machine. detaljer om Sikkim
Manitou

For progressiv metal-bandet, se: Manitou (band)Manitou (algonkinsk: Gitche Manitou, «Store Ånd») er algonquinindianernes navn på den høyeste guden; skaperen av alt, livgiveren.
Innholdet i fortellingene om skaperguden har likhetstrekk og variasjoner i de ulike indianerstammenes utforming av indiansk mytologi, og skaperguden har mange ulike navn. Navnet Manitou er altså fra algonkinindianerne i de nordøstlige områdene rundt De store sjøer.


== Se også ==
Jorddykkeren
Fjodor Tjuttsjev

Fjodor Ivanovitsj Tjuttsjev (Фёдор Иванович Тютчев; født 23. novemberjul./ 5. desember 1803greg., død 15. julijul./ 27. juli 1873greg. i Tsarskoje Selo) var en fremstående russisk dikter og diplomat. 
Tjuttsjev bodde i München og Torino; kjente Heine og Schelling. Han deltok ikke i det litterære liv og kalte seg heller ikke for forfatter, men likevel finnes det bortimot fire hundre dikt igjen etter ham, og de blir sitert veldig ofte i Russland. 
De første diktene er skrevet i det 18. århundres poetiske tradisjon. I 1830-årene er det romantiske tradisjoner, særlig den tyske, som påvirket hans diktning. Det er filosofsk (meditativ) lyrikk med følgende sentrale emner: tanker om universet, menneskets skjebne og naturen. 
I 1840-årene skriver han noen politiske artikler om forholdet mellom Russland og den vestlige sivilisasjonen. I 1850-årene skriver han en rekke inntense kjærlighetsviser der kjærligheten blir fortolket som en tragedie. Senere ble disse diktene samlet i den såkalte denis’jevsyklus – en diktsyklus tilegnet dikterens kjæreste E. A. Denis’jeva. 
I 1860- og 1870-årene skriver Tjuttsjev for det meste politiske dikt. Det mest berømte av Tjuttsjevs dikt er Silentium!, en trist oppfordring til taushet: man kan aldri forstå et annet menneske. Verselinjen Uttrykt tale er løgn er en av de mest siterte av Tjuttsjevs aforismer, sammen med Med visdom fattes Russland ei og Man kan aldri forutsi ordets virkning.


== Dikt ==
Med visdom fattes Russland ei...


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tjuttsjeviana (Russisk)
Maria Montessori

Maria Montessori (født 31. august 1870, død 6. mai 1952) var en italiensk lege og læringsreformator. Hun utførte vitenskapelig arbeid innen flere felt: psykiatri, pedagogikk og antropologi. 


== Biografi ==
Foreldrene hennes ønsket at hun skulle utdanne seg til jordmor, men hun ville ikke akseptere en tradisjonell kvinnerolle. Hun begynte i stedet å studere matematikk og teknikk, før hun fikk interesse for biologi og medisin. Hun tok medisineksamen i 1896. Sin første ansettelse som lege fikk hun ved universitetets psykiatriske klinikk, og der kom hun for første gang i kontakt med utviklingshemmede barn. Hun ble overbevist om at disse barna kunne lære mye bare de fikk tilrettelagt undervisning. 

Da Montessori ikke lenge etter ble leder for en statlig undervisningsanstalt for psykisk utviklingshemmede, fikk hun en ny mulighet til å prøve ut ideene sine. Hun fant ut at barna kunne lære seg mye som i utgangspunktet virket umulig. «Jeg har lykkes i lære et flertall av de utviklingshemmede barna fra mentalsykehuset å lese og skrive så bra, at jeg lot dem delta i opptaksprøvene til en skole for normalt utviklede barn, og de klarte prøven … Mens alle beundret fremskrittene deres, lette jeg etter årsaken til at de vanlige skolers lykkelige, friske barn kunne bli holdt på et så lavt nivå at de i intelligenstestene kunne sidestilles med mine tilbakestående elever.» (Maria Montessori, Montessorimetoden 1909)
I 1898 fødte hun sønnen Mario Montessori sr. utenfor ekteskap og plasserte ham hos en familie på den italienske landsbygda.
Da hun noen år senere, etter studier i blant annet psykologi, overtok ledelsen for et daghjem i Romas slumkvarter, testet hun sine teorier på normalt begavede barn. Det var her hun fikk ideer og oppdaget viktige og ukjente fakta om barns adferd.


== Montessori-skoler ==
Montessori åpnet en rekke skoler hvor metodene hennes ble anvendt. Hun reiste rundt for å utdanne lærere og for å grunnlegge atter nye skoler. Ryktene om undervisningsmetoden spredte seg raskt og den ble populær i flere europeiske land, særlig Nederland og Storbritannia. 
I 1939 ble hun invitert av Teosofisk samfunn til India. Dette skjedde mens fascistene hadde makten i Italia, og Montessori benyttet anledningen og rømte fra landet og flyttet til India sammen med sønnen Mario Montessori sr. Der bodde hun til 1947. 
Dette er grunnen til at det er India som er det landet med flest montessoriskoler i verden. Der jobbet hun sine siste år med å utdanne lærere som i hennes ånd skulle utvikle metodene hennes videre. 
Hennes interesse for undervisning for fred førte til at hun tre ganger ble nominert til Nobels fredspris.Etter Montessoris død har interessen for metodene hennes fortsatt å spre seg, og i dag finnes det en rekke skoler og barnehager basert på hennes prinsipper i mange land i verden. Hennes tanker er grunnlaget for Montessoriskolene (inkl. Montessoribarnehager).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Montessori Norge
école de formation à la "méthode Montessori"
Leo II (keiser)

Flavius Leo II (født 467, død 17. november 474) var keiser over Østromerriket fra 18. januar til 17. november 474. Han var sønn av Ariadne, keiser Leo Is datter, og var dermed Leo Is nærmeste mannlige arving. Så da bestefaren døde ble den seks år gamle Leo utnevnt til hans etterfølger, med sin far Zenon som regent. Men Leo døde av sykdom allerede samme året, og Zenon overtok deretter posisjonen som keiser.


== Eksterne lenker ==
Leo II, Roman.emperors.org
Torbjørn Brundtland

Torbjørn Brundtland (født 10. mai 1975) er en musiker fra Tromsø. Han spiller i duoen Röyksopp sammen med Svein Berge. De to vant Spellemannprisen 2009 i klassen årets populærkomponist for musikken til albumet Junior mens bandet vant klassen elektronika under samme utdeling. De ble også nominert til Spellemannprisen 2014 i klassen komponist for musikken til to album: The Inevitable End og Do it again. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Torbjørn Brundtland på Internet Movie Database 
(en) Torbjørn Brundtland på Discogs 
(en) Torbjørn Brundtland på MusicBrainz 
(en) Torbjørn Brundtland på AllMusic 
(en) Torbjørn Brundtland på AllMusic
Ekko

Ekko er et lydfenomen som oppstår når en lyd reflekteres og blir hørt på nytt. Normalt krever det en forsinkelse på minst 0,1 sekunder for at øret skal oppfatte fenomenet som et ekko, noe som en innebærer en reflekterende avstand på minst 17-18 meter. Lydens hastighet i luft varierer med trykk og temperatur, men er rundt 340 m/s ved 15 °C og normalt trykk ved havnivået. Et ekko blir sterkere om den reflekterende flaten er konkav.
Ekko som gjenklang, tilbakekasting eller tidsforskyvelse av lyd kan typisk opptre i en brønn, et stort rom eller fra en fjellside. Et ekte ekko er en enkelt refleksjon. Dersom lytteren blir truffet av mange ekko som glir over i hverandre, blir det kalt reverberasjon. Begge deler bidrar til at torden har en tendens til å rumle, og til tordenens lydbilde er forskjellig i for eksempel fjellet og i en storby med høyhus. Raskere ekko kan også oppfattes om lyden stusser gjentatte ganger mellom to flater på kortere avstand enn 17 meter, såkalt fladderekko eller klapperekko, noe som kan omfattes som ubehagelig. Det samme fenomenet kan oppleves ved mindre avstand, for eksempel de fleste steder innendørs, merkes refleksjonen av lyd som etterklang. Denne kan være svært sjenerende («dårlig akustikk»), ikke minst for blinde. Et tiltak for å redusere støy i eksempelvis barnehager er å bruke støydempende (lydabsorberende) materialer som reduserer etterklangen.Ekko blir brukt i blant andre sonar, ekkokardiografi og ICMP.


== Mytologi ==
Ekko som begrep er avledet fra Ekho, (gresk ēkhē, Ηχώ, «lyd»)  en nymfe i gresk mytologi som ble straffet av Hera ved at stemmen ble tatt fra henne og hun kunne deretter bare tåpelig gjenta det siste andre sa.


== Poesi ==
I poetisk norsk er ekko også blitt kalt dvergmål og atterljom («gjenklang»).


== Se også ==
Resonans, etterklang av en tone
Ekkolokalisering
Ekkolodd, apparat til havdybdemåling ved hjelp av lydbølger
Ekkokardiografi
Ekkokammer
Speilbilde, den optiske motstykket


== Referanser ==
MGC

MGC er en britisk sportsbil produsert av MG mellom 1967 og 1969. MGC er hovedsakelig en 6-sylindret versjon av MG MGB. Modellen var basert på dennes karosseri, men hadde en større og tyngre motor på 3 liter. Modellen kjennetegnes også derfor ved at panseret har en forhøyning på midten for å få plass til motorblokken, samt en dråpeformet forhøyning på venstre side for å få plass til forgasserne. 
Bilen var tenkt som en etterfølger til Austin Healey 3000 som var i ferd med å gå ut av produksjon, og som en konkurrent til Triumphs TR6. Modellen fikk imidlertid hard medfart fra dagen den ble introdusert på markedet. Tyngden på den 6-sylindrede motoren, i kombinasjon med datidens dekk og hjuloppheng, gjorde at bilen fikk rykte på seg for å ha dårligere kjøreegenskaper enn forgjengeren MGB. Motoren ble også kritisert for å være for lite turtallsvillig, og mange mente dette var mer en «tourer» enn en sportsbil. Samtidig ble det påpekt at utformingen av karosseriet ikke var merkbart forskjellig fra MGB. Konklusjonen ble derfor at bilen derfor ikke var en verdig arvtager til Austin Healey 3000. Produksjonen av MGC ble stanset etter 2 år etter at 8 999 biler var produsert. 4 542 av disse var roadster, mens omtrent 4 457 var Grand Tourer (GT). Med moderne hjuloppheng og støtdemping, samt med bredere og mykere dekk, har imidlertid MGC vist seg å være en mer manøvrerbar bil enn tidligere antatt. 
En velkjent MGC-eier var Prince Charles. Etter 30 år ga han sin bil videre til sin sønn William.


== Referanser ==
Eggedosis

Eggedosis er en matrett laget av sukker og egg, pisket til en luftig krem. Den benyttes ofte som en enkel dessert og kan inneholde vaniljesukker, kakaopulver, bær, eller annet som smakstilsetning. En norsk tradisjon er å servere eggedosis på 17. mai.
Eggedosis er en ingrediens i retter som fromasj, mousse, parfait, og ofte kake.
Mange land forbyr salg av eggedosis på grunn av fare for salmonella og andre smittefarer i rå egg.


== Se også ==
Eggehvite
Tilintetgjøring (kvantemekanikk)

Tilintetgjøring eller annihilering (engelsk: annihilation) beskriver i kvantemekanikken det som skjer når en elementærpartikkel kolliderer med et eksemplar av sin antipartikkel. De vil da utslette hverandre og omdannes til energi i form av fotoner av type gammastråling. Energien 
  
    
      
        E
      
    
    {\displaystyle E}
   kommer fra partiklenes masse 
  
    
      
        m
      
    
    {\displaystyle m}
   og bevegelsesmengde 
  
    
      
        p
      
    
    {\displaystyle p}
   gitt ved formelen 
  
    
      
        
          E
          
            2
          
        
        =
        
          m
          
            2
          
        
        
          c
          
            4
          
        
        +
        
          p
          
            2
          
        
        
          c
          
            2
          
        
      
    
    {\displaystyle E^{2}=m^{2}c^{4}+p^{2}c^{2}}
  , hvor 
  
    
      
        c
      
    
    {\displaystyle c}
   er lyshastigheten i vakuum.
For å gi en idé om størrelsesorden av denne sammenhengen kan en si at 2 kg materie som annihilerer mot 2 kg antimaterie vil generere en energi som svarer omtrentlig til Norges årlige vannkraftproduksjon. Ettersom en hydrogenbombe av deuterium «bare» forbruker rundt 6 ‰ av sin aktive masse ved fusjonen, kan en si at en annihilering er ca. 160 ganger kraftigere.
Produksjonen av antimaterie ved CERN er ikke større enn at det ville ta flere milliarder år å produsere ett gram.