jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rouen

Rouen er en bykommune i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie nord i Frankrike. Rouen er den historiske hovedstaden i Normandie, og i dag administrativt hovedsete både for regionen Normandie og for departementet Seine-Maritime. Byen var en av de største og rikeste byene i middelalderen og ble avstått av den karolingiske kongen Karl den enfoldige til Gange-Rolf i 911. Rouen var sete for skattmesteren av Normandie og spilte en stor rolle i engelsk historie, som en av Englands hovedsteder sammen med London i de engelsk-normanniske dynastienes periode. Den eldste delen av Rouens bykjerne, med sin trehusbebyggelse, katedral og mange kirker, står på UNESCOs Verdensarvsliste.
I 2011 hadde selve byen Rouen 111 553 innbyggere, mens storbyområdet har omtrent 650 000 innbyggere.
Olav Haraldsson skal ha blitt døpt i Rouen ca. 1013. Slavehandel i Rouen på den tid bekreftes av blant andre den normanniske klerken Garnier, bosatt i byen på starten av 1000-tallet. I sin bok forteller han om naboen sin, iren Moriuht, som ble fanget sammen med sin kone av vikinger i Irland. De ble solgt hver for seg som slaver, men Moriuht klarte å kjøpe seg fri og dro til Rouen på leting etter sin kone som var blitt solgt der. Han fant henne i en mølle sør for byen og løskjøpte henne, og sammen slo de seg ned i Rouen, der engelskmennene brente Jeanne d’Arc på bålet i 1431.
En av byens videregående skoler, Lycée Pierre Corneille, har siden 1918 tatt imot norske elever for treårig utdannelse som ender med fransk baccalaureat. Det tas for tiden opp 8 elever hvert år gjennom DIKU, Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetssikring i høyere utdanning. Den tradisjonsrike skolen, som ble grunnlagt av jesuittene for over 500 år siden, har også skolert kjente franske forfattere som Gustave Flaubert, Guy de Maupassant og tragedielegenden som har gitt skolen sitt nåværende navn, Pierre Corneille.


== Geografi ==
Byen ligger langs elven Seinen, som renner inn fra Paris i sørøst og deler byen i to. Den historiske bykjernen ligger på nordsiden av elven (rive droite). I dag består byen også av den nyere bebyggelsen på sørsiden av elven (rive gauche), samt øya île Lacroix. Rouen er en viktig havneby og elvebreddene preges av havnelagre og industri.
Områdene rundt byen består av skoger, åser og dalfører. Bratte bakker reiser seg nord for byen, hvor kommunene Mont-Saint-Aignan og Bois-Guillaume ligger med utsikt over byen. Sør for Rouen flater landskapet ut.
Rouen ligger omtrent en times togtur nordvest for Paris.


== Museer ==
Musée des beaux-arts de Rouen, byens kunstmuseum
Musée maritime fluvial et portuaire, et museum om Rouens havns historie og sjøfart


== Utdanning ==
NEOMA Business School


== Befolkningsutvikling ==
Antall innbyggere i kommunen Rouen


== Se også ==
Trikken i Rouen
Beleiringen av Rouen (1562)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Rouen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Rouen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Braastad

Braastad er et konjakkhus. De eier ca. 40 ha vinmarker i Grande Champagne og Fins Bois, og kjøper ellers inn både vin for destillering, nydestillert konjakk og lagret konjakk fra ca. 350 andre vinbønder. Dermed er de også en negociant.
Total sett kommer 10% av konjakken deres fra Borderies, og 30% fra hver av områdene Fins Bois, Grande Champagne og Petite Champagne. Til sammen ca. 6 millioner liter vin går med til destillasjon av konjakk her.
Konjakkhuset heter egentlig Tiffon, men markedsføres i Norge under navnet Braastad på grunn av det norske eierskapet. Braastad konjakk er et merke eid av Tiffon. I tillegg finnes i Norge merket Bonaparte, som er et Arcus-produkt, som tappes på flaske av Arcus, men konjakken kjøpes inn fra Tiffon. Hovedsetet er familiens vingård; Château de Triac, som ligger i Petite Champagne.


== Historie ==
Tiffons historie regnes fra 1875, da Méderic Tiffon grunnla konjakkhuset.
Sverre Braastad flyttet i 1911 fra Braastad Gård utenfor Gjøvik til Cognac. Her fikk han jobb på konjakkhuset Bisquit, men falt etterhvert for datteren i konjakkhuset Tiffon, Edith Rousseau. De giftet seg i 1913.
Tiffon drives i dag av Sverre Braastads sønn, Robert Tiffon, og sønnesønner Antoine, Jan og Richard. De feirer den dag i dag 17. mai på familiens vingård; Château de Triac. Sverre Braastad levde til han ble 100 år.
En annen Braastad, Philippe Braastad-Tiffon jobber som kjellermester hos et annet «norsk» konjakkhus; Birkedal Hartmann. Han er barnebarn av Sverre Braastad, og gikk ut av konjakkhuset Braastad etter uenighet om driften av huset. Han har også lansert en egen brandy med navnet Braastad-Tiffon, men dette er ikke en konjakk, siden den er laget utenfor cognac-regionen.


== Utvalg ==


=== Tiffon ===
V.S.
V.S.O.P.
X.O.
Vieux Superieur
Grande Champagne
Grande Reserve
Vieille ReserveDe to siste blandes ved Château de Triac.
Både VS og VSOP ble høsten 1997 oppgradert, både med tanke på emballasje og innhold. VS har blitt bløtere, og VSOP har fått 5% faible, som er veldig gammel konjakk.


=== Braastad ===

V.S.
V.S.O.P.  (vinner av "Trophy Award 2003" ved "International Wine and Spirits Competition")
X.O. Fine Champagne
Château de Triac Réserve de la Famille (mellom 40-60 års fatlagring)
Braastad 100 Ans de Liberté


=== Bonaparte ===
VS (ny versjon av Vinmonopolets gode gamle "Tre Stjerner", relansert i 1997).
VSOP – Petite Champagne og Fins Bois, lagringstid er 4-8 år på eikefat.
Bonaparte La Fontaine Single Vineyard – Hele cognacen er hentet fra én vingård; La Fontaine. Lagringstid ca. 10 år.
XO – minimum lagringstid på eikefat er 16 år.
Bonaparte Royal 60 ans (jubileumskonjakk ifm. kongeparets 60-årsdag) – sammensatt av 60 år gamle cognacer fra Grande Champagne og Petite Champagne.


=== Andre drikker ===
Pineau des Charentes; Tiffon Pineau des Charentes.
Brandy; Philippe Braastad-Tiffon Brennevin (druebrandy, 6 mnd på eikefat)


== Se også ==
Helge Braastad
Sverre Braastad
Bråstad gruve


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Cognac Tiffons hjemmeside
Braastad Cognac – Selskapets hjemmeside
SND Invest

SND Invest AS er et norsk investeringsselskap som ble etablert som aksjeselskap i 1998 etter tidligere å ha utgjort egenkapitaldivisjonen i SND siden 1993. I 2001 fattet Stortinget et vedtak om å selge SND Invest og statens aksjer i Moxy Trucks AS, Arcus AS og AS Olivin til private aktører. Selskapet var et heleid statsaksjeselskap frem til 2003 da det ble solgt til det nyopprettede private investorselskapet Four Seasons Venture IV for 547 millioner kroner.


== Kritikk av salget ==
Regjeringen fikk i ettertid kritikk for måten salget av SND Invest og selskapets aksjeportefølje ble gjennomført på, og 2. juni 2004 måtte næringsminister Ansgar Gabrielsen møte i en åpen høring i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité. Kontroll- og konstitusjonskomitéen ba i juni 2004 om Stortingets tilslutning til uttalelsen: Stortinget uttaler at nærings- og handelsministerens håndtering av salget av aksjene i SND Invest AS var kritikkverdig.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste - SND Invest AS Besøkt 23. januar 2016
Pringles

Pringles er et potetgull-merke som produseres av det amerikanske selskapet Procter & Gamble.
Merket ble introdusert i 1968 og ble lansert på det norske markedet høsten 1998.
Pringles er kjent for innpakningen, som består av et papprør med et plastlokk på toppen. Det er også kjent for logoen; en tegnet mann med stor bart.
Potetløvene er laget i lik størrelse og i form av en sal, som gjør dem lette å stable i røret.

Pringles som selges på det norske markedet er som regel produsert i Kutno i Polen. Det produseres også Pringles i Jackson (Tennessee, USA), Mechelen (Belgia), Johor (Malaysia), og i Fujian (Kina).


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Pringles – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Procter & Gamble

Procter & Gamble Co. (NYSE: PG) er et amerikansk, multinasjonalt konsern som produserer og markedsfører et bredt utvalg av forbrukervarer. Selskapet ble etablert i 1837 og har hovedkontor i Cincinnati i Ohio og omkring 127 000 ansatte.
Flere av varemerkene som markedsføres av Procter & Gamble har en samlet omsetning på over USD 1 milliard årlig og er blant verdens største og mest kjente forbrukerprodukter. Disse er:

Always er et varemerke for tamponger, bind, truseinnlegg og hygieneprodukter for kvinner.
Ariel er et merke for vaskepulver og flytende vaskemidler for klær.
Actonel er en type risedronat som brukes i behandling av osteoporose. Legemiddelselskapet Sanofi-Aventis, verdens 4. største, er Procter & Gambles partner i markedsføringen av dette produktet.
Bounty betegner tørkepapir som selges i USA, Canada og Storbritannia
Braun er et merke for småelektriske apparater som barbermaskiner, kaffetraktere, brødristere og blendere.
Crest er et tannkremmerke.
Dawn er et vaskemiddel for oppvaskmaskiner.
Downy/Lenor er et merke for tøymyknere.
Duracell er en merkevare innen batterier og lommelykter.
Fusion er et merke for våtbarbering for menn og det P&G-merket som raskest har nådd USD 1 milliard i årlig salg.
Gain er et merke av tøyvaskemidler og -myknere.
Gillette er et merke for markedsføring av produkter innenfor våtbarbering.
Head & Shoulders er et shampoomerke.
High Endurance er en deodorant som ligger til Old Spice.
Ivory er en såpe.
Nice 'n Easy er en type hårfarge.
Olay er et merke for hudpleieprodukter.
Olestra er en kalori-fri fetterstatning foreløpig kun godkjent for det amerikanske markedet.
Oral-B er et merke for markedsføring av tannbørster.
Pampers er et merke for engangsbleier.
Pantene er et merke for hårpleieprodukter.
Prilosec OTC er en type syrepumpehemmer/mot bl.a. f.eks magesår som markedsføres i USA og med navnet Losec i andre land i samarbeid med AstraZeneca.
Puffs er en type ansiktsservietter.
Secret er en deodorant.
Tide er tøyvaskemidler.
Vicks er et merke for OTC-medikamenter (reseptfrie).
Wella betegner hårpleieprodukter (shampoo, stylingprodukter, hårfarge).
Whisper er et merke for truseinnlegg.
Yes – oppvaskmiddel


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Procter & Gamble – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Cincinnati

Cincinnati er en amerikansk by i delstaten Ohio. Byen ligger ved bredden av elven Ohio og er administrasjonssenter for Hamilton County. I 2000 hadde Cincinnati 331 285 innbyggere, noe som gjør den til delstatens tredje største by. Combs-Hehl Bridge over Ohio forbinder byen med Campbell County i Kentucky.
Byen er hjemsted for det amerikanske fotballaget Cincinnati Bengals som spiller i National Football League.
Cincinnati betjenes av Cincinnati/Northern Kentucky internasjonale lufthavn i nabostaten Kentucky.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Cincinnati, Ohio – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cincinnati, Ohio – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Finnemarka

Finnemarka er et skogområde på rundt 430 kvadratkilometer som ligger i Viken fylke. Finnemarka er avgrenset av Tyrifjorden i nord, Lierdalen i øst og bebyggelsen langs Drammenselva i vest og sør. Finnemarka er delt mellom kommunene Modum, Lier, Drammen og Øvre Eiker. Den sørøstre delen av Finnemarka kalles også Drammensmarka. Finnemarka er oppkalt etter finnene som bosatte seg i område på 1600-tallet.
Det høyeste punktet er Brennåsen (703,5 moh.), nord i Finnemarka. Berggrunnen består av drammensgranitt.
Den sentrale delen av marka er vernet som Finnemarka naturreservat.Vassdragene i Finnemarka ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag.


== Historie ==
Finnemarka har fått navn etter skogfinnene som slo seg ned i området på midten av 1600-tallet. Opprinnelig var navnet på et område rundt skogsvannet Glitre, som ligger 358 meter over havet. De fleste av bosetningene til skogfinnene lå nord og vest for Glitre. Ifølge gamle beskrivelser skal det ha vært bosetting her lenge før skogfinnene slo seg ned på 1600-tallet. Skogfinnene er en etnisk gruppe som stammer fra finner, se drev med svedjebruk.
Ved folketelling (manntall) fra 1666, Titus Bülches manntall ført i penn av sogneprest Herman Paulsson, var det 18 mannlige beboere hvor minst 10 av disse var skogfinner.I 1686 ble det foretatt manntall av alle slags Finner over hele Norge. Finnemanntallet fra Spone i Modum viser at 33 voksne og barn bodde fast på glitreplassene. Disse plassene leide de av enke etter fogden David Sinclair, Matrone Maren Andersdaatter.I 1923 var 10 plasser fremdeles bebodd:

Borkebu
Damhagan
Dammen
Glitre
Svarvestolen
Støa
Vestre Jøslia
Østre Jøslia
Vestre Bottolvs
Østre BottolvsOg 13 fraflyttede boplasser:

Bråtane
Dunderdal
Engernæs
Gørbu
Høgda
Svenskeløkka
Marirbråtan
Mørk-bråtan
Nygård
Semsbråtan
Talje-hallen
Vestre Nokkebråtan
Østre Nokkebråtan
Området rundt Glitre fikk skole på midten av 1850-tallet. Den ble nedlagt i 1946, på grunn av fraflytting var det nesten ikke barn igjen.DNT Drammen og Omegn eier nå turisthytta Svarvstolen (Svarve er å dreie), Peder Olsen som bodde her livnærte seg bla a ved å dreie treprodukter som han solgte til naboer og bygdefolk. 
9. april 1940 styrtet et britisk rekognoseringsfly i Finnemarka etter kamp med tyske jagerfly.
Natt til den 25. juli landet det en meteoritt et sted i Finnemarka. Saken fikk mye medieomtale i Norge og i utenlandske medier.


== Se også ==
Mark
Meteoritt


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Turforslag til Drammensmarka og Finnemarka på DNT og NRKs nettsted ut.no
Finnemarka hos Kjentmannsmerket Arkivert 7. mars 2007 hos Wayback Machine.
Kart og fiskeinformasjon på Finnemarka.com
«Finnemarka» på Lokalhistoriewiki
Breiliflaka

Breiliflaka (også skrevet Breiliflaket) er en ås sør for Tyrifjorden, i Modum kommune i Viken. Den har en høyde på 702 meter over havet. Breiliflaka ligger i Finnemarka naturreservat. 
Fra Breiliflaka er det god utsikt, særlig mot vest, og en kan lett se Blefjell, Vegglifjell, Norefjell og Vikerfjell. En kan òg se Tryvannshøgda ved Oslo i øst og Jonsknuten ved Kongsberg i sørvest.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Emil Boyson

Emil Boyson (født 4. september 1897 i Bergen, død 2. juni 1979 i Oslo) var en norsk forfatter, lyriker, oversetter og gjendikter.
Boyson debuterte i 1927 med prosaboka Sommertørst som han selv kalte en historie, men han skulle først og fremst bli kjent som lyriker. Hans lyrikk er holdt i en modernistisk stil, med et språk som bryter med hverdagsspråket, men ofte i tradisjonell form og strofemønster. 
Mrk. Hans egentlige debut var i 1920 da han under navnet Karl Snemo, utgav boken Åpning til regnbuen. 


== Bibliografi ==
Åpning til regnbuen – dikt (1920)
Sommertørst : En historie – roman (1927)
Skumring mellom søiler – dikt (1932)
Varsler og møter – dikt (1934)
Tegn og tydning – dikt (1935)
Yngre herre på besøk: En fabel – roman (1936)
Vandring mot havet: En prosa-diktning  – roman (1937)
Gjemt i mørket – dikt (1939)
Sjelen og udyret – dikt (1946)
Gjenkjennelse – dikt (1957)
Utvalgte dikt – dikt i utvalg (1959)
70 dikt – dikt i utvalg (1974)
Før sporene slettes: dagbok – dikt (1981) (illustrert av Kåre Tveter)


== Priser ==
Gyldendals legat, 1946
Doblougprisen, 1956
Kritikerprisen, 1957
Riksmålsforbundets litteraturpris, 1959
Gyldendals legat,1974


== Biografi ==
Sverre Blandhol, Hilde Holtsmark og Jan Jakob Tønseth: En Vandrer på jorden. Om Emil Boysons liv (1997)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Digitaliserte bøker av Boyson og om Boyson i Nasjonalbiblioteket.
Om Emil Boyson i Norsk Oversetterleksikon
Hjemmedatamaskin

Hjemmedatamaskin var den andre generasjonen mikrodatamaskiner som kom fra 1977 og framover.  Disse var populære blant hobbybrukere og små bedrifter, men ble etter hvert skjøvet ut av markedet til fordel for IBM sin PC og kloner av denne.  Ordet hjemmedatamaskin falt ut av bruk tidlig på 1990-tallet
Konseptet ble økonomisk mulig da silisiumbaserte mikroprosessorer begynte å bli masseprodusert.  Tidligere hadde datamaskiner vært i bruk bare i næringsliv og statlig sektor, og blant en liten gruppe entusiaster som hadde ferdigheter nok til å bygge sammen en datamaskin fra deler.


== Utbredte hjemmedatamaskiner ==


=== 1970-tallet ===
Juni 1977: Apple II (Nord-Amerika (NA)) (fargegrafikk, åtte ekspansjonsporter)
August 1977: Tandy Radio Shack TRS-80 (NA) (første hjemmedatamaskin under USD 600)
Desember 1977: Commodore PET (NA) (første datamaskin med tastatur, skjerm og lagringsmedium integrert)
1979: Atari 400/800 (NA) (første datamaskin med spesiallagede integrerte kretser og programmerbar grafikkbrikke)


=== 1980-tallet ===
1980: Commodore VIC-20 (NA) (under USD 300; første datamaskin som solgte mer enn en million eksemplarer)
1980: TRS-80 Color Computer (NA) (Motorola 6809 prosessor, OS-9 multi-user multi-tasking operativsystem)
Juni 1981: Texas Instruments TI-99/4A (NA) (første 16-bits hjemmedatamaskin)
August 1981: IBM PC (NA) (ikke en hjemmedatamaskin i egentlig forstand, men den første i en ny generasjon datamaskiner for personlig bruk)
1981: Sinclair ZX81 (Europa) (kunne fås både som byggesett og som ferdig datamaskin)
1981: BBC Micro (Europa) (tatt fram i Storbritannia i undervisningsøyemed, med avansert BASIC og integrert assembler)
April 1982: ZX Spectrum (Europa) (den mest solgte britiske hjemmedatamaskinen og opphavet til Storbritannias programvareindustri)
August 1982: Commodore 64 (NA) (verden bestselgende datamaskin, over 20 millioner solgt)
1983: MSX (Japan) (et samarbeid mellom ASCII og Microsoft, produsert av flere selskaper)
January 1984: Apple Macintosh (NA) (første på markedet med mus og grafisk brukergrensesnitt, første hybrid 16/32-bit)
1984: Amstrad/Schneider CPC- og PCW- serier (Europa) (populær i Frankrike, Spania, Storbritannia og Tyskland. 3 millioner CPC og 8 millioner PCW ble solgt)
1985: Atari ST (NA) (den første med innebygget MIDI-grensesnitt; også første med 1MB RAM for under USD 1000)
Juli 1985: Commodore Amiga (NA) (spesialbrikker for grafikk, lyd og I/O; multitaskende operativsystem)
1987: Acorn Archimedes (Europa) (32-bits ARM mikroprosessor; svært kraftig da den kom)


== Eksterne lenker ==
Runes PC-museum inneholder en samling hjemmedatamaskiner (engelsk)
Dåsettunet

Dåsettunet er et bygdetun i Flesberg, som omfatter tunet og husene omkring på den gamle gården Dåset, gnr. 35, bnr. 1. Sommerstid arrangeres «Dåsetsøndager», hvor det er oppvisninger i folkemusikk og folkedans og hvor lokale retter serveres. Veien til Dåsettunet er skiltet fra Flesberg sentrum ved kirken.


== Historie ==
Man kjenner i liten grad til gårdens eldre historie, men gården ble trolig ryddet i vikingtiden. De eldste offisielle nedtegnelser er fra 1600-tallet. Lokalhistorikere tror eiendommen før dette kan ha tilhørt Prestegården, som tidligere hadde navnet Flesberg. Storfamilien på gården Flesberg benyttet Dåset som seter og utgangspunkt for sesongbetont setervirksomhet, jakt og fiske. Etter svartedauden (1347–1351) ble Dåset bortglemt og ingen på Prestegården gjorde krav på gården. Den ble i stedet underlagt gården Lande. I 1922 ble det slutt med fast husdyrhold.
Det som gjør stedet spesielt, er at så mange som 20 av de gamle bygningene er bevart i sitt opprinnelige miljø. Låven er fra 1500-tallet, mens de øvrige bygningene er fra 1600–1800-tallet. På det meste var det 23 bygninger på gården. Noen av husene ble flyttet til Lågdalsmuseet i Kongsberg. Dette gjelder en badstue, en låve og et kvernhus. De to sistnevnte ble flyttet tilbake i 1942.


== Dåset blir bygdetun ==
På 1970-tallet begynte man å diskutere hvorvidt man skulle ha et bygdetun i Flesberg. I 1977 falt valget på Dåset, og kommunen fikk leieavtale på hus og tun. Avtalen går ut på at Flesberg kommune kan disponere gården mot at kommunen vedlikeholder bygningene. Etter dette har man fått utført mye restaurerings- og vedlikeholdsarbeid. Låven og badstuen blir flyttet tilbake til Dåset fra Lågdalsmuseet. Det er nå kun kvernhuset som står igjen på Lågdalsmuseet.


== Bygningene ==
Dåsettunets bygninger er følgende:

Stue (hovedhus) (Eldste del fra 1691, utvidet ca. 1730 og 1797)
Loft (fra mellom 1650 og 1750)
Bu (fra mellom 1650 og 1750)
Kjellerbu (fra mellom 1650 og 1750)
Sommerstue (Trolig fra ca. 1650-1670
Kåmmår (do) (1858)
Vedskjul
Vognskjul
Smie
Badstue (fra mellom 1650 og 1750)
Grisestall (Flyttet fra Påls-Gjerde)
Andre hus som har stått på gården, men som nå er borte i sin opprinnelige form:

Vedskjul
Kølhus
Kvernus (se over)
Sag
Sommerfjøs
UtfjøsI tillegg har det stått en hoppbakke her fra midten av 1900-tallet. Den er nå borte.


== Kilder ==
Vinger, Sigurd (1990). Flesberg-boka, bind 2. Bø i Telemark: BoT. 
Olavsrosa.no Arkivert 12. januar 2005 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
«Nytt servicebygg», Laagendalsposten, 2004
Slektsforskningsprogram

Et slektsforskningsprogram er en type programvare for personlige datamaskiner som forenkler systematiseringsbehovet under slektsforskning.
Programmet gjør det mulig å enkelt systematisere all informasjon om en person, som biologiske foreldre, eventuelle adoptivforeldre, fødsel, dåp, konfirmasjon, vielse, dødsfall, begravelse og de enkelte hendelsers dato, sted, vitner og dokumentasjon – f.eks. bilder, fødselsattest, lydopptak, filmklipp eller underskrift – samt hvilken kilde informasjonen kommer fra.
Opplysningene legges inn i skjemaform, men programmet kan selv gjøre slektsforskeren oppmerksom på sannsynlige feil, som f.eks. hvis et barn ved fødsel er tillagt meget unge foreldre eller en mor over 50 år. 
Et viktig formål med et slektsforskningsprogram er utskriftene som kan være av en persons aner eller etterkommere. Større samlinger av slektninger i en database kan ved hjelp av slektsforskningsprogrammet brukes til å skrive ut «manuskriptet» til en slektsbok. De fleste slektsforskningsprogrammer har i dag også støtte for automatisk generering av internettsider for presentasjon av innholdet.
En annen egenskap flere slektsforskningsprogrammer har, er støtte for import og eksport av såkalte GEDCOM-filer. GEDCOM er en standard for en representasjon av databasen i rent tekstformat, slik at man kan overføre hele eller deler av databasen fra ett slektsforskningsprogram til et annet, til og med på tvers av datamaskiners operativsystem.
GEDCOM gir ikke 100% kompatibilitet. Innenfor GEDCOM har produsentene visse friheter som gjør at det ikke alltid går helt smertefritt.


== Eksempler på slektsforskningsprogrammer ==
Ahnenblatt
Ancestris
Ane
Brother's Keeper (BK)
DinSlekt.no
DISGEN
Embla Familie og Slekt
Familiearkiv
Family Historian
Family Tree Maker (FTM)
Genbox
Gramps
Heredis
Legacy Family Tree
MyHeritage Family Tree Builder  (FTB)
Personal Ancestral File (PAF)
Reunion
Roots Magic
Rootstrust
The Master Genealogist (TMG)
webtrees
WinFamily


== Sammenligning av noen databaser for opplasting og håndtering av slektstrær ==


== Eksterne lenker ==
Slekt og Datas side «Hvilket slektsprogram skal jeg velge?»