Christian H. Grosch

Christian Heinrich Grosch (født 21. januar 1801 i København, død 4. mai 1865 i Christiania) var en norsk arkitekt. Han ble Norges fremste og mest produktive arkitekt i første del av 1800-årene, og han tegnet flesteparten av de offentlige bygningene i den nye hovedstaden Christiania. Han var stadskonduktør i Christiania.


== Liv og arbeid ==
Faren var kobberstikker Heinrich August Grosch, lærer ved Den kgl. Tegneskole i Christiania. Christian H. Grosch fikk sin grunnleggende utdannelse ved Tegneskolen, hvor han også selv underviste, for så i 1824 å fullføre studiene ved Akademiet i København. Tilbake i Norge ble han assistent for arkitekt Hans Ditlev Franciscus von Linstow under prosjekteringen av Det kongelige slott. 
I 1827 ble han stadskonduktør i Christiania og satt i stillingen til sin død. Denne kommunale stillingen forente det som senere var bygningssjef, oppmålingssjef, byplansjef og byarkitekt. Samtidig kunne han drive en utstrakt privat praksis. I 1833 fikk han i tillegg den statlige stillingen som inspektør for statens bygninger i Christiania og omegn.Blant hans viktigste arbeider som arkitekt er Børsen fra 1828, Norges Banks Christiania-avdeling 1830, Observatoriet 1834, Christiania Theater 1837, Universitetsbygningen 1838–1854, Basarene og Brannvakten ved Vår Frelsers kirke 1840–1859, og Krohgstøtten sykehus 1859 (gjenværende bygning nå del av Oslo legevakt). I tillegg til disse og andre offentlige bygninger i hovedstaden tegnet han en lang rekke bygårder, landsteder og industribygg. Utenfor Oslo har han blant annet tegnet Latinskolen og Søylegården i Halden og Tollboden i Stavanger. Som kirkearkitekt satte han spor etter seg over hele landet – omkring 80 kirker fra Halden til Kirkenes. Omkring ti åttekantede kirker ble oppført etter tegning av Grosch, blant annet Hval kirke og Rogne kirke.

Grosch' tidlige arbeider viser sterk innflytelse fra dansk klassisisme og læreren C.F. Hansen. Etter at han begynte arbeidet med Universitetsbygningene, ble han sterkt påvirket av den prøyssiske arkitekt Schinkel, som korrigerte fasadetegningene til dette hovedverket av Grosch. Etter 1840 begynte Grosch å arbeide i nyromansk og nygotisk stil, med fasader vesentlig i upusset tegl. Grosch tegnet også en rekke boliger og kirkebygg i tre, i sveitserstil med innslag av nygotikk og elementer fra norske stavkirker. Blant annet den tidligere Kirkenes kirke (brant i 1944) hadde detaljer inspirert av stavkirker. De gotiske stilelementene forsøkt han å overføre fra stein til treverk. Tromsø domkirke er eksempel på kirkebygg i nygotikk. Kirker utgjorde en stor del av hans virke senere i karrieren. Grosch' var tidlig ute med en pluralisme der ulike stiler ble kombinert. I første del av 1800-tallet var J.C. Dahls verk om stavkirkene (1837) den eneste dokumentasjonen Grosch hadde tilgjengelig. Ifølge Eldal hadde ikke Grosch kjennskap til stavkirkenes konstruksjon og antok det var bindingsverk, han kjente heller ikke til at stavkirkene som regel var oppført med åpne sperrebind og ikke flat himling, slik J.C. Dahl tegnet Heddal stavkirke. Grosch laget i 1847 utkastene til nye kirker i Ulstein og i Nordfjordeid, og Grosch' utkast brukte markante stavkirkeformer. Grosch' utkast hadde høye, slanke takryttere etter mønster av Borgund og Heddal stavkirker. Grosch' tegninger ble ikke brukt.


== Kjente byggverk ==

1827 Tollboden i Kristiansand
1828 Børsen
1828 Søylegården, Halden
1828–1830 Latinskolen, Halden
1830 Norges Banks Christiania-avdeling
1833 Immanuels kirke i Halden
1833 - Krohgstøtten
1834 Observatoriet
1836 Trefoldighetskirken (Arendal) (tidligere bygg)
1837 Christiania Theater
1838–1854 Universitetsbygningen
1840 Gamle Tollbod i Stavanger
1840–1859 Basarene og Brannvakten ved Vår Frelsers kirke
1848 Gjerstad kirke i Aust-Agder
1858 Skåre kirke i Haugesund
1851 Tjøtta kirke
1855 Horten kirke (Horten Garnisonskirke 1855-1962)
1855 Rødbygget, Trondheim (døveskole 1855-1991, i dag bl.a. Norsk Døvemuseum)
1856 Svinndal kirke i Østfold
1857 Børsa kirke
1858 Birkenes kirke i Aust-Agder
1858 Hegvik kirke på Fosen, Trøndelag
1858 Otterøy kirke i Nord-Trøndelag
1859 Geitastrand kirke
1859 Langset kirke, Eidsvoll i Akershus
1859 Bakka kirke, Bakka i Sogn
1859 Krohgstøtten sykehus (nå Oslo legevakt)
1860 Nes kirke på Ringerike
1861 Tangen kirke i Stange
1861 Domkirken i Tromsø
1862 Hval kirke
1862 Brekke kirke
1862 Hønefoss kirke (brant 2010)
1864 Randesund kirke i Kristiansand


== Utmerkelser ==
Grosch ble ridder av den svenske Vasaordenen i 1864.


== Litteratur ==
Norsk kunstnerleksikon
Aslaksby, T. & U. Hamran: Arkitektene C.H.G. og Karl Friedrich Schinkel og byggingen av Det kongelige Frederiks Universitet. 1986.
Bugge, A.: Arkitekten, stadskonduktør C.H.G.: hans slekt, hans liv, hans verk. 1928.
Seip, E. (red. og forf.): Christian Heinrich Grosch. Arkitekten som ga form til det nye Norge, Peter Hammers forlag 2001
Aslaksby, Truls: «Hvem tegnet Universitetet - Grosch eller Schinkel?». I Byminner nr.3-2011, s.22-27
Rognerød, Dag-Ivar (1997). Byens hjørne - Fra Grosch til Landkreditt. Landkreditt. ISBN 8252923518. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Christian H. Grosch hos Sceneweb 
(no) «Chr.H. Grosch 1801-1865, bygninger i Norge» hos Nasjonalmuseet
(no) Grosch-heder med frimerker
(no) Chr. H. Grosch Christianias bytuvikler
(no) Grosch arc
Om Groschmedaljen på Nasjonalmuseets sider