jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
MS «Berge Vanga»

«Berge Vanga» var et Oil/Ore skip eid av rederiet Sig. Bergesen d.y. Skipet var registrert i Liberia, og ble bygget i 1974 ved Uljanik skipsverft, Pula, Jugoslavia, nå Kroatia, som byggenummer 300.Undervegs fra Brasil til Japan med jernmalm mistet man fra 29. oktober 1979 kontakten med skipet, som da befant seg i det sørlige Atlanterhavet. En større leteaksjonen var resultatløs. 40 mann mistet livet, av disse ni nordmenn.Noen vrakrester som kunne ligne deler av skipet ble funnet, men ingen mennesker. Selv i dag er lite omkring ulykken kjent, og en sjøforklaring ble foretatt for lukkede dører. Den fremste teorien går ut på at oljerester i et av lasterommene forårsaket eksplosjoner. Søsterskipet «Berge Istra» forsvant på samme måte fire år tidligere. Etter disse to forsvinningene ble det ikke bygget flere OBO-skip, og Bergesen fikk bygget om sine gjenværende skip til rene bulkskip.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) MS «Berge Vanga» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen 
(no) Tilfellet MS «Berge Vanga»
(no) Meland, Astrid (22. januar 2011). «Det hemmelige håndtrykket». Dagbladet Magasinet. Besøkt 22. januar 2011.
Bassas da India

Bassas da India er en fransk atoll i Indiahavet, beliggende i den sørlige delene av Mosambikkanalen, midtveis mellom Madagaskar og Mosambik. Øyas posisjon er 21°27′S 39°45′Ø.
Atollen er for det meste dekket av vann ved høyt tidevann, kun noen klipper på atollens nordside når over havoverflaten. Atollen har ingen vegetasjon.
Området rammes av sykloner.
Madagaskar krever suverenitet over atollen.


== Historie ==
Bassas da India ble først oppdaget av portugisiske oppdagere tidlig på 1500-tallet.
I 1897 ble atollen annektert av Frankrike.
Atollen ble fra 1968 og frem til 3. januar 2005 administrert av den franske regionen Réunion, men er nå underlagt Îles éparses i De franske sørterritorier (fransk: Terres australes et antarctiques françaises – TAAF)
Max Bolkart

Max Bolkart (født 29. juli 1932 i Oberstdorf) er en tidligere vesttysk skihopper. Han vant den tysk-østerrikske hoppuka i 1960, og ble flere ganger vesttysk mester. Ved siden av Helmut Recknagel og den norske verdensmesteren i kombinert, Arne Larsen, var han en av svært få som hoppet med armene strukket fremover. På den tiden var finnestilen den dominerende, der løperne lå strukket aerodynamisk med samlede, parallelle ski, og armene strukket bakover langs kroppen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Max Bolkart – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Max Bolkart – Olympedia 
(en) Max Bolkart – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Max Bolkart – FIS (skihopping)
Gazeta Express

Gazeta Express er en avis som utgis i Kosovo og ble etablert i 2004. 


== Eksterne lenker ==
Gazeta Express
Sjette armé (USA)

Sjette armé (Sixth Army) var en armé i den amerikanske hæren under annen verdenskrig. Armeen ble opprettet i januar 1943 under generalløytnant Walter Krueger. Med kodenavn Alamo Force fikk den kontroll over mesteparten av de amerikanske styrkene i Operasjon Cartwheel, felttoget som skulle isolere den japanske basen i Rabaul i New Britain. Etter Operasjon Cartwheel sluttet armeen seg sammen med australske og andre amerikanske styrker på nordkysten av Ny-Guinea. I likhet med øyhoppingsoperasjonene i det sentrale Stillehavet, var målet med angrepene å lande, etablere en garnison og flyplass som kunne støtte neste angrep, og deretter fortsette til neste angrepsmål.
I september 1944 ble Sjette armé avløst fra operasjonene i Ny-Guinea av Åttende armé. 20. oktober samme år invaderte X korps og XXIV korps, under Sjette armé, øya Leyte i Filippinene. I løpet av desember var Leyte så godt som sikret, og Sjette armé ble igjen avløst av Åttende armé, for å forberede seg til invasjonen av Luzon. Som en opptakt til invasjonen av Luzon ble øya Mindoro tatt av 19. og 503. regimentsstridsgrupper. Luzon ble inntatt 9. januar 1945 av I korps og XIV korps. Sjette armé kjempet sydover inntil den møtte de avdelingene under Åttende armé som avanserte fra området rundt Manila. Sjette armé fortsatte deretter å sikre området nord for Luzon frem til krigens slutt.
Sjette armé var tiltenkt rollen som landstyrke i den første fasen av invasjonen av Japan, men da japanerne overgav seg, ble armeen i stedet brukt som okkupasjonsstyrke i en kort periode, før den returnerte til USA. Armeen fikk deretter ansvar for utdannelse av hærens styrker i deler av USA inntil den ble deaktivert som ledd i reduksjoner i hærens størrelse.
Kibataro Oki

Kibataro Oki (født 10. mai 1848 i Hiroshima, død 29. mai 1906) var en japansk ingeniør, som grunnla i 1881 Meikosha Ltd i Tokyo, som i 1889 ble endret til Oki Electric Industry, et verdensomspennende telekommunikasjonsselskap. I Europa er Oki Printing Solution det mest kjente datterselskapet av Oki Electric Industry, med sin ledende teknologi innen matrise- og fargelaserskrivere.


== Referanser ==
Glorieusesøyene

Glorieusesøyene (fransk: Îles Glorieuses) er en gruppe franske øyer og holmer på totalt 5 km² som ligger i nordlige del av Mosambikkanalen, 80 km nordvest for Madagaskar. Høyeste punkt er 12 meter over havet.
Øygruppen består av to øyer Grande Glorieuse og Ile du Lys, samt tre holmer. Øya Grande Glorieuses er sirkelformet og 3 km bred. Øya har tett vegetasjon, hovedsakelig kokosnøttpalmer som er rester etter en nedlagt plantasje. Øya har en 1 300 meter lang flystripe.
Ile du Lys som ligger nord for Grande Glorieuses er omtrent 600 meter lang og består av sanddyner. Tidligere utvinning av fosfat (guano).


== Historie ==
Glorieusesøyene ble navngitt og bebodd i 1880 av franskmannen Hippolyte Caltaux, som anla en kokosnøtt- og maisplantasje. Tolv år senere ble øygruppen annektert av Frankrike. I perioden mellom 1914 og 1958 ble det utdelt konsesjoner til selskaper fra Seychellene for bruk av øyene kommersielt.
Øygruppen var frem til 3. januar 2005 administrert som en del av Réunion, men administreres nå som en del av Îles éparses, som inngår i De franske sørterritorier.
Øyene er i dag et naturreservat med en værstasjon. Øyene har en fransk garnison. 
Både Madagaskar og Komorene krever suverentitet over øygruppen.
I korps (USA)

I korps (I Corps) er et korps i den amerikanske hæren, med hovedkvarter på Fort Lewis i Washington. Korpset har sin historie helt tilbake til den amerikanske borgerkrigen og ble opprettet i mars 1862 som en del av den føderale unionshæren.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Mosambikkanalen

Mosambikkanalen (portugisisk: Canal de Moçambique, fransk: canal du Mozambique, engelsk: Mozambique Channel) er sundet mellom Madagaskar og Mosambik, og regnes som en del av Indiahavet. Kanalen er 460 km bred på sitt smaleste punkt mellom Angoche, Mosambik og Tambohorano, Madagaskar.
Kanalens dypeste punkt ligger 230 km fra Mosambiks kyst, og er på 3 292 meter.


== Øyer i kanalen ==


=== Øyer tilhørende Komorene ===
Grande Comore
Mohéli
Anjouan


=== Øyer tilhørende Frankrike ===
Mayotte
Glorieusesøyene
Juan de Nova
Europaøya
Bassas da India
Partikkelakselerator

En partikkelakselerator er en innretning som benytter elektrisk kraft for å drive frem elektrisk ladede partikler til høye hastigheter. En bilderør-TV er en enkel form for en slik akselerator. Det er to grunnleggende typer: lineære og sirkulære akseleratorer.
Hensikten med de største partikkelakseleratorene er å kunne studere kjernefysiske reaksjoner i det partiklene kolliderer med hverandre. Mindre kraftige varianter blir brukt i produksjonen av radioaktive isotoper til bruk i medisin og forskning. Syklotroner brukes til å produsere radioaktive isotoper for bruk i positronemisjonstomografi (PET-scanning).
Verdens største partikkelakselerator, Large Hadron Collider, ligger i forskningssenteret CERN i Sveits/Frankrike.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Particle accelerators – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
ANSA

ANSA kan sikte til:

Association of Norwegian Students Abroad
ANSA – et italiensk nyhetsbyrå
Andreaskorset

For korset, se AndreaskorsAndreaskorset er en norsk erotisk thriller som hadde premiere i 2004. Filmen fikk lunkne anmeldelser, men er kanskje mest husket som en av 2004s minst besøkte filmer. Kun litt over 3 000 mennesker så filmen, og ved slutten av året utnevnte samtlige blad og aviser filmen til «årets største flopp». Dette henger også sammen med at kjente navn som Martin Asphaug og Eirik Ildahl var tilknyttet prosjektet.
Filmen handler om Andreas (Trond Fausa Aurvaag), en mann i begynnelsen av 30-årene som blir paralysert fra livet og ned etter en bilulykke. Kona, Liv (Stine Hoel Varvin), drar fra ham, og han blir sittende fanget i sitt eget hus inntil Wagner (Svante Martin), en finne fra hjelpemiddelsentralen, tar Andreas under sine vinger. Liv kommer tilbake, men føler seg tiltrukket av finnen mens Andreas på sin side føler seg tilsidesatt og oversett i sin handicappede tilværelse.


== Rolleliste ==
Trond Fausa Aurvaag – Andreas (som Trond Fausa Aurvåg)
Stine Varvin – Liv (som Stine Hoel Varvin)
Svante Martin – Wagner
Sverre Anker Ousdal – onkel Carl
Marit Andreassen – dr. Vibeke Holt
Martin Asphaug – mann på tog
Harald Dal – politimann 2
Mats Mogeland – politimann 1
Eirik Ildahl – mann i forsamling (cameo, ikke kreditert)
Ulf Norström – mann på tog #2 (ikke kreditert)
Robert P. Olsson – mann på tog #1 (ikke kreditert)


== Eksterne lenker ==
(en) Andreaskorset på Internet Movie Database 
(no) Andreaskorset i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Andreaskorset hos Filmfront 
(fr) Andreaskorset på Allociné 
(nl) Andreaskorset på MovieMeter 
(en) Andreaskorset på Rotten Tomatoes
Fylkesvei 852

Fylkesvei 852 (Fv852) går mellom Brøstadbotn og Evertmoen i Dyrøy. Veiens lengde er 3,6 km.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms og Finnmark fylke ===

DyrøyLundeveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv852
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Borgå

Borgå (finsk: Porvoo) er en by og kommune i landskapet Nyland sør i Finland. Borgå har 47 404 innbyggere og et areal på 663 km². Borgå grenser til kommunene Sibbo, Borgnäs, Askola, Mörskom og Lovisa. 
Byen ligger i den østligste finlandssvenske regionen, og var tidligere enspråklig svensk. Nå har imidlertid byen finsktalende flertall (ca. 64 %).
Borgå er Finlands nest eldste by og ble grunnlagt av den svenske kongen Magnus Eriksson i 1346. Byen er bispesete for alle svenskspråklige menigheter i Finland. 
Etter at Finland ble russisk storfyrstedømme i 1809 ble Borgå lantdag avholdt i byen. Her ble landets religion stadfestet. Likeledes ble Finlands rett til å bibeholde svensk lov slått fast. 
Finlands nasjonalskald Johan Ludvig Runeberg levde i Borgå i 40 års tid fra 1837 fram til sin død i 1877. 
Blant severdighetene i Borgå er domkirken og de gamle trehusene som ligger rundt.
Gamlebyen i Borgå utgjør sammen med Borgå ådal et av de 27 offisielle nasjonallandskapene i Finland.


== Vennskapsbyer ==
 Dinkelsbühl, Tyskland
 Hamar, Norge
 Hancock, Michigan, USA
 Lund, Sverige
 Tyresö, Sverige
 Viborg, Danmark
 Ventspils, Latvia
 Viimsi, Estland
 Viljandi, Estland
 Kamień Pomorski, Polen


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Porvoo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Uppslagsverket Finland, Borgå
Borgå stad
Miljöministeriet, Finlands 27 nationallandskap
Dag Wiese Schartum

Dag Wiese Schartum (født 11. juni 1956) er en norsk jurist og professor ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo.


== Utdannelse og yrke ==
Schartum tok den juridiske embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1983. Han arbeidet som forsker og stipendiat ved Senter for rettsinformatikk frem til 1993, da han tok den juridiske doktorgrad med avhandlingen Rettssikkerhet og systemutvikling i offentlig forvaltning. Samme år ble han utnevnt til professor ved Det juridiske fakultet. Han fikk i ansvar å etablere hovedfaget i forvaltningsinformatikk og har vært bestyrer for Avdeling for forvaltningsinformatikk fra begynnelsen.
Schartum har vært medlem av Personregisterlovutvalget, Programkomiteen for forskningsprogrammet Informasjonsteknologi og samfunn (Norges forskningsråd), medlem av referansegruppen for ny lov om helseregistre, nestleder i Nasjonalt fagråd for informasjonsvitenskap og koordinator for det sentrale satsningsområdet «Kommunikasjon: Teknologi og Kultur» (KTK) ved Universitetet i Oslo. Han var leder for Nettnemnda.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Dag Wiese Schartum i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Dag Wiese Schartum i BIBSYS
Fylkesvei 861

Fylkesvei 861 (Fv861) går mellom Stønnesbotn og Silsand i Senja.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms og Finnmark fylke ===

SenjaStønesbotnveien 

Lysnesveien 

Skognesveien 

Grasmyrveien 

Vikaveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv861
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Johannes van der Burg

Johannes van der Burg (dr. theol.) var en katolsk sekularprest av nederlandsk opphav som tjenestegjorde i Norge fra 1924 til han døde i 1981.
Pastor van der Burg var født 3. april 1898 i Nederland. Etter å ha avsluttet sine teologiske studier i Roma ble han presteviet 12. januar 1924. Han kom til Norge 12. september samme år og begynte sin tjeneste i Norge som kapellan i St. Hallvard menighet  i Oslo, der han senere ble sogneprest. Han virket senere også i Tromsø, Porsgrunn, Stavanger og Arendal.
Johannes van der Burg skrev en rekke bøker og småskrifter med forklaringer av katolsk kristendom. Mange av dem hadde også et sterkt apologetisk preg. Teologisk var van der Burg hele sitt liv konservativ. De siste årene tilbragte han som pensjonist og prest på Marias Minde i Bergen. Her døde han 3. mars 1981, på minnedagen for den salige Johannes Scalvinoni (Innocent av Berzo).


== Eksterne lenker ==
Johannes van der Burg (katolsk.no)
Gud er død

«Gud er død» (tysk: Gott ist tot) er en frase gjort berømt av Friedrich Nietzsche. Han brukte den for å få frem ideen at folk i en stadig industralisert og opplyst verden hadde stadig et mindre behov for religion og å tro på en gud. Nietzsche brukte også frasen for å få frem ideen om at en heller burde skape sin egen mening i livet fremfor at gud er opphavet til den meningen som finnes.Nietzsche tok frasen først opp i Die fröhliche Wissenschaft, men frasen dukker opp tidligere med lignende betydning i Philipp Mainländers Die Philosophie der Erlösung.


== Referanser ==
Knutna Nävar

Knutna Nävar var et svensk proggband som eksisterte på 1970-tallet. Flere av gruppens medlemmer hadde sin bakgrunn i De förenade FNL-gruppernas sanggruppe Fridom Singers. Knutna Nävar var kjennetegnet av sterkt politiske tekster, blandet med fengende visesang. Politisk sto partiet KPML(r) nært, og sangene deres handlet om behovet for et kommunistisk parti, om ville streiker, om sosialdemokratenes svik og så videre.
Bandet ga ut to plater, Internationalen och Andra Revolutionära Arbetarsonger og De Svarta Listornas Folk, samt singlene Dom ljuger og Vi slåss för vår framtid, og deltok på flere samleplater. Disse utgivelsene er i dag til dels svært mye verdt.


== Eksterne lenker ==
Uoffisiell side
(en) Knutna Nävar på Discogs 
(en) Knutna Nävar på MusicBrainz
Mccarthyisme

Mccarthyisme er et begrep som ble tatt i bruk om tilhengere av den amerikanske senatoren Joseph McCarthys linje under den kalde krigen. McCarthy forfulgte nådeløst kommunister og personer mistenkt for å ha kommunistiske sympatier. Dette skjedde særlig i perioden fra 1950 til 1954, da det rådet en sterk antikommunistisk stemning i USA, i en periode da den amerikanske regjeringen og det parlamentariske flertallet aktivt motarbeidet kommunismen i USA, ofte på ulovlige måter.
Mccarthyisme har også blitt brukt som begrep utenfor USA om antikommunisme, særlig med bruk av «harde» virkemidler som overvåking, yrkesforbud, internering og lignende.
Blant de mange kjente personer som ble rammet av mccarthyisme var skuespilleren Charles Chaplin, dirigenten Leonard Bernstein, forfatteren Dashiell Hammett, sangerinnen Lena Horne, dramatikeren Arthur Miller, fysikeren Robert Oppenheimer, kjemikeren Linus Pauling, aktivisten Paul Robeson, musikeren Pete Seeger, journalisten William L. Shirer og regissøren Orson Welles.


== Eksterne lenker ==
Om mccarthyisme fra nettstedet Spartacus schoolnet (engelsk)
Om mccarthyisme fra PBS (engelsk)
Fylkesvei 860

Fylkesvei 860 (Fv860) gikk mellom Islandsbotn i Lenvik og Stonglandseidet i Tranøy. Veiens lengde var 42,9 km.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
2019 ble veien del av fylkesvei 8600.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms fylke ===

LenvikIslandsbotnveien 

TranøyTranøyveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Monier Monier-Williams

Monier Monier-Williams (født 12. november 1819 i Bombay, død 11. april 1899 i Cannes) studerte og underviste i asiatiske språk i England, og satte sammen en de mest brukte sanskrit-engelsk-ordbøkene.
Han ble utdannet ved University College i Oxford og underviste asiatiske språk ved East India Company College fra 1844 til 1858, da kompaniets styre i India opphørte etter opprøret.
Monier-Williams var den andre innehaveren av lærestolen i sanskrit ved University of Oxford, og etterfølger av Horace Hayman Wilson, som hadde begynt universitetets innsamling av sanskrit-manuskripter i 1831. Monier-Williams utformet en sanskrit-engelsk ordbok som fortsatt trykkes. Han ble adlet i 1886.


== Referanser ==
Fjærland

Fjærland er bygda innerst i Fjærlandsfjorden, en arm av Sognefjorden. Bygda har omtrent 300 innbyggere og ligger i Sogndal kommune. Bygdesenteret er Mundal hvor Hotel Mundal og Fjærland kirke ligger like ved hverandre. Fjærland startet med breturisme allerede på midten av 1800-tallet og har bidratt til å brøyte vei for norsk breturisme gjennom mange generasjoner.
Fjærland er en levende jordbruksbygd med melkeproduksjon og turisme som hovednæringer. Landskapet er særegent med sine store flate områder mellom stupbratte fjell. Flatene har til stor del oppstått fra morenemasser fra breen og har gjort Fjærland til et godt egnet sted for jordbruk. Det er meget tett mellom fjorden og breen, og Supphellebreen er den lavestliggende breen i Europa på bare 60 høydemeter. For å ta seg ut på breen må man gå opp til Flatbrehytta, via Supphelledalen, og videre ut på breen.
Norsk bremuseum, tegnet av Sverre Fehn, ligger i Fjærland, og bygda har også vært bokby siden 1995.
Fjærland ligger ved foten av Jostedalsbreen, omgitt av høye fjell, og hadde lenge ingen annen forbindelse med omverdenen enn via båt. Dette forandret seg da dagens riksvei 5 ble videreført i tunnel til bygda fra Skei i 1986. I 1994 fikk Fjærland enda en vei i tunnel ut fra bygda sørover, til Sogndal. Denne veien ble åpnet 30. oktober 1994 av Kjell Opseth. Dette var slutten på den faste ferjetrafikken på Fjærlandsfjorden, men det går ennå en sommerrute fra 1. mai til 30. september. Denne legger til kai 2 ganger per dag i sesongen.
Fram til 2000 var Fjærland del av Balestrand kommune.
Jostedalsbreen nasjonalpark er lettest tilgjengelig i Fjærland (Sogndal kommune) og i Jostedalen (Luster kommune), og breen er godt synlig fra riksvei 5.
Mange turister kommer til Fjærland i sommerhalvåret for å oppleve den vakre naturen, blant dem i mange år den amerikanske visepresidenten Walter Mondale, som hadde et spesielt forhold til stedet idet hans besteforeldre kom fra bygdesentrumet Mundal.


== Bokby ==
Mange cruisebåter har valgt å legge turen innom Fjærland. Bokbyen er også kjent i Fjærland. Mange turister kommer til Fjærland for å besøke bokbyen. Denne bokbyen er en av de mest kjente i Norge. Mange av bøkene man finner der har en lang historie bak seg.

		
		
		
		


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==
Det sjette Fantomet

Det sjette Fantomet (født 1646, død 1682) var i tegneserien Fantomet den sjette personen som svor Hodeskalleeden. Han overtok etter sin far, Det femte Fantomet, i 1662. I 1664 overvinner han piraten Rødskjegg og tre av hans beste menn, og de går med på å starte Jungelpatruljen med ham. I 1665 gifter han seg med Natala, som var tidligere dronning av Navarra, og hun føder ham en sønn samme år. Han reiser Bengals keiser Joonkar fra slaveri, som til takk får Fantometklippen hogd ut. Han døde i 1682 etter skader fra et skuddsår.


== Se også ==
Liste over historier med det sjette Fantomet


== Kilder ==
Det sjette Fantomet, redaktør Hege Høiby. ISBN 82-429-1998-4
«6. Fantomet», fra Fantomet.org
«Historia, Den 1:e - 18:e Fantomen», fra Fantomen.com
Fylkesvei 8560

Fylkesvei 8560 går mellom Straumsnes (ved Rossfjordstraumen) og Finnfjordeidet i Senja.
Veien går vest for Rossfjordvatnet parallelt med Fv7872, som går øst for vatnet, til Straumsnes.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 856 og er primær fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==

 SenjaLangnesveien 

Vassendveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv8560
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 8590

Fylkesvei 8590 går mellom Tennes og Skjæret i Balsfjord. Veiens lengde er 5,1 km.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 859, den er fremdeles primær fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms og Finnmark fylke ===

BalsfjordTennesveien 

Endepunkt  Balsfjord kirke, Tennes


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv8590
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Kragejordhumle

Kragejordhumle  også kalt kragehumle, (Bombus magnus) er en stor kraftig humle som ofte har vært forvekslet med liten jordhumle. Tungen til kragehumla er kort.


== Kjennetegn ==
Kragejordhumlen er sort med  to sitrongule bånd, et på brystet og et på bakkroppen. Bakkroppsspissen er hvit. Den kan lett forveksles med de øvrige humlene i «jordhumlegruppa». Imidlertid så danner det første gule båndet en krage rund halsen, og gå ned og inn under vingeknutene. Dette gule båndet er også adskillig bredere enn hos f.eks. liten jordhumle. Pelsen virker gjerne kort, og humla kan ser litt mer støvete ut i gulfargen.


== Størrelse ==
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
Dronninger: Lengde 19–22 mm, Vingespenn: 38–42 mm
Arbeidere:  Lengde 11–17 mm, Vingespenn: 22–34 mm
Hanner: Lengde 14–18 mm, Vingespenn: 29–35 mm


== Bolet ==
Kragejordhumla plasserer sine bol nede i jorden i gamle musebol, men det er funnet få bol av denne arten. Den er en pocket-maker som lagrer pollen i de tomme kokongene.


== Utbredelse ==
Kragejordhumla finner vi først og fremst langs kysten, og i Bergensområdet nedover mot Stavanger er den ganske vanlig.


== Litteratur ==
Løken, Astrid. 1985. Humler, tabeller til norske arter (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.
		


== Eksterne lenker ==
(en) kragejordhumle i Encyclopedia of Life 
(en) kragejordhumle i Global Biodiversity Information Facility 
(no) kragejordhumle hos Artsdatabanken 
(sv) kragejordhumle hos Dyntaxa 
(en) kragejordhumle hos Fauna Europaea 
(en) kragejordhumle hos ITIS 
(en) kragejordhumle hos NCBI 
(en) Kategori:Bombus magnus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Bombus magnus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bombus magnus – detaljert informasjon på Wikispecies