jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
339 Special Operations Aviation Squadron

339 Special Operations Aviation Squadron (SOAS) er en helikopterskvadron i Luftforsvaret, er underlagt 134 Luftving på Rygge flystasjon. Avdelingens oppdrag er å støtte spesialstyrkene. 339 SOAS opererer 18 Bell 412 SP helikoptre fordelt på to avdelinger på Bardufoss og Rygge. Avdelingen het tidligere 339 skvadron.


== Historie ==
Skvadronen ble opprettet i 1956, og var inntil 1960 stasjonert på Gardermoen, utstyrt med F-86K jagerfly. I 1960 ble skvadronen overført til Bodø flystasjon, fremdeles med F-86K. I 1964 ble skvadronen omorganisert til en helikopterskvadron utstyrt med UH-1B helikoptre, og flyttet til Bardufoss. Skvadronen gikk i 1987-88 gradvis over til Bell 412SP brukshelikoptre, og var operativ for første gang i 1989.339 skvadrons hovedoppgave var, frem til 2019, taktisk transportstøtte til Hæren. Slik støtte har omfattet alt fra personelltransport og etterforsyning til medisinsk evakuering og innsetting av jegerenheter på dypet (inne på fiendens område). I tillegg opprettholdt skvadronen ett helikopter på ambulanseberedskap i Indre Troms frem til juli 2020, samt ukentlig tilstedeværelse på Kirkenes til støtte for operasjonene langs den norsk-russiske grensen.Fra april 2013 stilte avdelingen helikopterberedskap for politiet i Nord-Norge, men i mai 2020 ble oppdraget overtatt av et sivilt selskap.
14. juni 2012 vedtok Stortinget opprettelse av 339 skvadron avdeling Rygge i tillegg til 339 skvadron i Bardufoss. Samtidig ble 720 skvadron lagt ned. Nå opereres alle Luftforsvarets 18 Bell 412 helikoptre av 339 SOAS.


== Omorganisering i 2019 ==

I august 2019 ble skvadronen overført fra 139 Luftving Bardufoss til 134 luftving Rygge, og skiftet med dette navn fra 339 skvadron til 339 Special Operations Aviation Squadron. Med dette vil skvadronen være en dedikert helikopterkapasitet til støtte for Forsvarets spesialstyrker og Beredskapstroppen.Bakgrunnen for overføringen var å forenkle kommandolinjene og sikre effektive spesialoperasjoner. Sjefen for Forsvarets spesialstyrker utøver taktisk kommando over skvadronen.
Skvadronen er forventet å være fullt operativ i løpet av 2023.


=== Konsekvenser for Hæren ===
Overføringen av skvadronen vil få konsekvenser for støtten til Hærens styrker. Derfor vil det fortsatt være tre helikoptre igjen på Bardufoss i en utdanningsavdeling som fortsatt kan samtrene med Hæren og andre avdelinger i nord, og drive begrenset oppdragsløsning i henhold til Forsvarets operative hovedkvarters prioriteringer.


== Oppdrag ==
1992 - Bosnia
1996 - Kosovo
2008 - 2012 - Afghanistan Norwegian Aeromedical Detachement
1965 - 2008 Ambulanseberedskap
2013 - 2019 Militær helikopterberedskap
2019 - Dedikert helikopterkapasitet til støtte for Forsvarets Spesialstyrker og Beredskapstroppen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fakta om Luftforsvaret Arkivert 3. april 2015 hos Wayback Machine.
Fakta om Bell 412SP Arkivert 7. november 2016 hos Wayback Machine.
338


== Fødsler ==
337 skvadron

337 skvadron er en helikopterskvadron i Luftforsvaret, underlagt 139 luftving. Skvadronen har base på Bardufoss flystasjon.


== Oppdrag ==
337 skvadron har som oppdrag å støtte Kystvakten med deres oppdrag.


== Historie ==

Skvadronen ble opprettet på Gardermoen flystasjon i 1950, utstyrt med de Havilland Vampire. I 1953 ble skvadronen overført til Luftkommando Trøndelag og flyttet til Værnes flystasjon, der den allerede i 1954 ble nedlagt. 337 ble reaktivert på Gardermoen i september 1955. Siden nedleggelsen hadde personellet vært i opplæring for bruk av skvadronens nye fly, F-86 K. I 1963 ble skvadronen nedlagt igjen og innlemmet i 332 skvadron.


=== Gjenopprettelse ===
1. januar 1980 ble skvadronen gjenopprettet, nå som kystvaktskvadron. Forsvaret hadde gått til innkjøp av seks Westland Lynx-helikoptre til bruk fra Kystvaktens Nordkapp-fartøyer. Etter en lengre innkjøringsfase, ble skvadronen erklært operativ 1. mai 1983.


=== Nye helikoptre ===

Etter at Lynx-helikoptrene ble faset ut i 2014, ble NH90 anskaffet som etterfølger. På grunn av store problemer med innfasingen, ble det besluttet å heve kontrakten om innkjøp av helikoptrene i juni 2022.
Skvadronen består i påvente av en beslutning knyttet til videreutvikling av Luftforsvarets maritime helikopterkapasitet.


== Referanser ==
329


== Fødsler ==
327


== Fødsler ==
324


== Fødsler ==
322


== Fødsler ==
321


== Fødsler ==
Valentinian I, romersk keiser 364-375
320


== Fødsler ==
319


== Fødsler ==
318


== Fødsler ==
317


== Fødsler ==
7. august - Konstantius II, romersk keiser
316


== Fødsler ==
312


== Fødsler ==
311


== Fødsler ==
310


== Begivenheter ==
Mens keiser Konstantin førte hærtog mot Brukteri, forsøkte Maximian å gjøre seg selv til keiser ved Arles. Konstantin omdirigerer sine styrker til angrep mot Maximian, som overgir seg ved Marselles.
Keiser Konstantin bygger en bro over Rhinen ved Köln.
Pave Militades etterfølger pave Eusebius.


== Fødsler ==
Ausonius, romersk poet og retoriker.
Ephipanus fra Salamis, kirkefader.


== Dødsfall ==
Maximian (henrettet), tidligere romersk keiser og far til keiser Maxentius.
Pave Eusebius (i eksil)
309


== Begivenheter ==
Shapor II den store krones til konge i Persia før han blir født


== Fødsler ==
Shapor II den store, konge i Persia


== Dødsfall ==
Hormizd II, konge i Persia
.308 Winchester

.308 Winchester er en amerikansk patron for rifle. Patronen er grunnlaget for konstruksjonen av 7,62 x 51 mm NATO.
Patronen ble introdusert i 1952, to år før NATO approberte 7,62 x 51 mm NATO som standardpatron. Patronen er rettet mot det kommersielle jaktmarkedet. Patronen er blitt en av de mest populære i verden for jakt.
Selv om patronene er veldig lik 7,62 x 51 mm NATO bør det tas spesielt hensyn hvis man bytter disse om hverandre, da de ikke er 100 % like, selv om Sporting Arms and Ammunition Manufacturers Institute (SAAMI) ikke advarer mot dette.


== Se også ==
Liste over patrontyper


== Referanser ==
307

Denne artikkelen omhandler årstallet 307. For informasjon om flytypen, se Boeing 307.


== Fødsler ==
305


== Dødsfall ==
Margareta av Antiokia, ortodoks og katolsk helgen, døde ved halshugging.
Wang Rong (f. 234), politiker i Jindynastiets tid i Kina.
Zuo Si (f. 250), forfatter og dikter i Vestre Jin i Kina.
302


== Begivenheter ==
Hormizd II blir konge i Persia


== Dødsfall ==
Nerseh, konge i Persia
301


== Begivenheter ==
Armenia er verdens første land som antar kristendom som statsreligion3. september – San Marino blir etter legenden etablert som republikk
299


== Fødsler ==
298


== Fødsler ==
297


== Begivenheter ==
Romerriket beseirer Persia og inngår fred
294


== Begivenheter ==
Bahram III, blir konge i Persia, men dør etter fire måneder.
Nerseh blir enekonge i Persia


== Dødsfall ==
Bahram II, konge i Persia
Bahram III, konge i Persia
292


== Begivenheter ==
Nerseh gjør krav på tronen i Persia
291


== Fødsler ==
290


== Begivenheter ==
Jin Huidi tok over som keiseren av det kinesiske Jin-dynastiet etter sin fars død.


== Fødsler ==
Sankt Vitus (d. 303), kristen helgen som led martyrdøden som følge av keiser Diokletians forfølgelse av kristne (omtrentlig årstall).


== Dødsfall ==
17. mai &dnash; Sima Yan (f. 236), den første keiseren av det kinesiske Jin-dynastiet etter at han tvang Cao Wei-keiseren Cao Huan til å abdisere.
289


== Fødsler ==
288


== Fødsler ==
287


== Fødsler ==
285


== Fødsler ==
282


== Fødsler ==
281


== Begivenheter ==
Bambusannalene ble funnet i Kina.


== Fødsler ==
Aquilina (d. 293), kristen helgen.


== Dødsfall ==
Omtrentlig dødsårProculus, romersk keiserusurpator.
280


== Begivenheter ==
De tre rikers tid kommer til en slutt i Kina.
279


== Fødsler ==
278


== Fødsler ==
276


== Begivenheter ==
Bahram II av Persia blir konge av Sasanideriket
274


== Dødsfall ==
September - Bahram I av Persia, konge av Sasanideriket
273


== Begivenheter ==
Bahram I blir konge i Persia


== Dødsfall ==
Hormizd I, konge av Persia
272


== Begivenheter ==
Hormizd I av Persia blir konge i Sasanideriket


== Fødsler ==
27. februar - Konstantin den store, romersk keiser


== Dødsfall ==
Sjahpur I av Persia, konge i Sasanideriket
271


== Begivenheter ==
Juni – Bahram I (d. 274) blir konge av Persia.Dato ukjentAurelian evakuerer Dacia.
Gaius Pius Esuvius Tetricus blir keiser av det galliske riket (Imperium Galliarum).
Zenobia, dronning av Egypt, forsøkt på å erobre Anatolia, ble tatt til fange og ble seierstrofe og gissel i Roma.


== Dødsfall ==
Liu Shan (f. 207), den andre og siste keiseren av Shu Han i de tre rikers tid i Kinas historie.
Pei Xiu (f. 224), kinesisk minister, geograf og kartograf i riket Wei i de tre rikers tid og inn i Jin-dynastiets tid.
270


== Dødsfall ==
Claudius II, Romerrikets keiser
269


== Fødsler ==
266


== Fødsler ==
263


== Fødsler ==
261


== Fødsler ==
260


== Fødsler ==
259


== Fødsler ==
Russisk rubel

Russisk rubel (рубль, ₽) er Russlands valuta. En rubel tilsvarer 100 kopek. Valutakoden er RUB.

Rubelen har vært i brukt som valuta i Russland i flere hundre år og ble også brukt i sovjet-tiden. Etter Sovjetunionens fall ble det innført ulike valutaer i de tidligere sovjetrepublikkene.
Sovjetisk rubel ble erstattet av russisk rubel 24. juli 1993. I flere år var det likeverdige sedler i omløp med det gamle sovjetiske emblem påtrykket og med det russiske flagget påtrykket.
Etter flere år med høy inflasjon ble (ISO 4217 RUR) i 1998 erstattet av (ISO 4217 RUB) med en innvekslingskurs på 1000:1.


== Se også ==
Rubel
Polsk zloty

Złoty (av polsk «złoto»: gull; på norsk som regel skrevet zloty; utt.: soåti) er valutaen i Polen. 1 złoty = 100 groszy. Valutakoden er PLN. Złotyen er en tradisjonell polsk pengeenhet som har vært i bruk siden middelalderen. 
Złoty er en myntenhet med sterke historiske røtter i Polen. Den første bruken av navnet stammer fra middelalderen, da navnet ble brukt på all fremmed betalingsvaluta og mynter som ble brukt i Polen. Spesielt venetianske og ungarske dukater. Det var først i 1496 at Polens nasjonalforsamling Sejm vedtok en nasjonal myntenehtet, złoty, og den var basert på 30 groszy, en mynt som hadde blitt støpt siden 1347 og var basert på de tsjekkiske groschen.
Den erstattet den polske marken i april 1924, da Polen vedtok en valutareform for å bøte på hyperinflasjon i etterkant av 1. verdenskrig.
På begynnelsen av 1990-tallet var inflasjonen i Polen svært høy. 1. januar 1995 ble det derfor tatt bort fire nuller i valutaen, slik at 10 000 gamle złoty (PLZ) ble 1 ny (nåværende) złoty.


== Eksterne lenker ==
(en) Money of Poland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Universitetet i Wien

Universitetet i Wien,  tysk Universität Wien er Østerrikes største universitet.
Det ble grunnlagt i 1365 av Rudolf IV, og ble kalt Alma Mater Rudolphina. Det er etter universitetet i Prag (nå Praha) det eldste universitetet i det tyskspråklige området. Den nåværende hovedbygningen ble oppført mellom 1877 og 1884 av Heinrich von Ferstel ved Wiener Ringstraße; tidligere lå hovedbygningen ved Ignaz-Seipel-Platz, hvor også den gamle universitetskirken og det østerrikske videnskapsakademiet lå.
Siden 1897 ble også kvinner tillatt å følge forelesninger. Universitetet har ca. 94 000 studenter hvorav nærmere 30 000 er internasjonale stundenter.. Universitetet har 15 fakulteter og 4 sentre. Universitetet har over 170 studieprogram. Rektor er Heinz W. Engl.

Nobelprisvinnere som har undervist ved universitetet:

Robert Bárány
Julius Wagner-Jauregg
Hans Fischer
Karl Landsteiner
Erwin Schrödinger
Victor Franz Hess
Otto Loewi
Konrad Lorenz
Friedrich August von HayekAndre berømte vitenskapsmenn som har undervist ved universitetet:

Theodor Billroth
Victor Frankl
Johann Palisa
Georg Peurbach
Karl Freiherr von Rokitansky
August Schleicher
Joseph SkodaBerømte studenter ved Wiens universitet:

Bruno Bettelheim
Paul Feyerabend
O. W. Fischer
Iwan Franko
Herbert von Karajan
Karl Kautsky
Karl Kraus
Jörg Haider
Lise Meitner
Alois Mock
Pius III
Karl Popper
Peter Porsch
Manfred Rumpl
Adalbert Stifter
Kurt Waldheim


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) University of Vienna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Geschichte der Universität Wien
Henrik av Preussen

Prins Friedrich Heinrich Ludwig av Preussen (født 18. januar 1726 i Berlin, død 3. august 1802 i Rheinsberg) var det 13. barn av kong Fredrik Vilhelm I av Preussen og dennes hustru Sophie Dorothea av Hannover (datter av kong Georg I av Storbritannia). 
Han var en anerkjent feltherre i syvårskrigen og forberedte som prøyssisk diplomat Preussens territorielle utvidelser på slutten av 1700-tallet.
Han ble 25. juni 1752 gift med prinsesse Wilhelmine av Hessen-Kassel.
Henrik avla et besøk hos sin søster Lovisa Ulrika på Drottningholms slott i Sverige i 1770. Under hans besøk ble den franske rødsminkingen innført ved hoffet, da hoffdamene en kveld ble oppfordret til å anlegge rouge for å glede den høye gjest, noe de skal ha likt så fost at de fortsatte med det - Henrik skal selv ha aplissert rouge på Sofia Albertina.Hans palé i Unter den Linden i Berlin er idag sete for Humboldt-universitetet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ziebura, Eva: Prinz Heinrich von Preußen. Berlin: Stapp, 1999. (Reihe "Preußische Köpfe", Bd. 29) ISBN 3-87776-177-1. (Aktuellste Biographie Heinrichs, zurzeit leider vergriffen, aber Neuauflage als Taschenbuch geplant: Berlin: Aufbau Taschenbuch, November 2004. ISBN 3-7466-1770-7.)


== Eksterne lenker ==
(en) Prince Henry of Prussia (1726–1802) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Beitrag aus der Allgemeinen Deutschen Biographie von E. Graf zur Lippe: http://aronsson.se/adb/11/561
Afghansk afghani

Afghani er valutaen i Afghanistan. Den har valutakoden AFN. Før 2003 var koden AFA.


== Kilder ==
Oanda. Afghan Afghani (en)
Albansk lek

Lek er valutaen i Albania. 1 lek = 100 qindarka. Valutakoden er ALL.
Det finnes sedler i størrelsene 100, 200, 500, 1000, 2000 og 5000 lek.


== Eksterne lenker ==
(en) Money of Albania – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Albansk sentralbanken (engl.)
Historisk og aktuell sedler fra Albania (på tysk) (på engelsk)
Dinar

Dinar eller denar er en valuta som nedstammer fra den romerske valutaen denarius (denarii i flertall).
Flere land bruker forskjellig dinar-valutaer:

Algerie – algerisk dinar
Bahrain – bahrainsk dinar
Irak – irakisk dinar
Jordan – jordansk dinar
Kuwait – kuwaitisk dinar
Libya – libysk dinar
Nord-Makedonia – makedonsk denar
Serbia – serbisk dinar
Tunisia – tunisisk dinarDe flest av disse landene er araberland eller tilhørte det gamle osmanske riket.
Østkaribisk dollar

Østkaribisk dollar (EC$ eller XCD) er valutaen i åtte land i Det karibiske hav. Seks av disse er selvstendige stater – Antigua og Barbuda, Dominica, Grenada, Saint Kitts og Nevis, Saint Lucia og Saint Vincent og Grenadinene – mens to er britiske oversjøiske territorier – Anguilla og Montserrat.
Den østkaribiske dollaren utgis av Den østkaribiske sentralbanken i Saint Kitts og Nevis. Banken ble etablert gjennom en avtale (Den østkaribiske sentralbankavtalen), underskrevet i Port of Spain den 5. juli 1983, og etterfulgte Den østkaribiske valutamyndigheten. Den første seddelserien utgitt av Den østkaribiske sentralbanken kom i 1984.Valutakoden for østkaribisk dollar er XCD, men den skrives vanligvis som EC$.
Valutaen har siden 1976 fulgt en fast kurs mot amerikansk dollar slik at 1 amerikansk dollar gir 2,7 østkaribiske dollar.


== Referanser ==
Dirham

Dirham er en valuta som brukes i:

De forente arabiske emirater: Emiratarabisk dirham
Marokko: Marokkansk dirham
Marokkansk dirham

Marokkansk dirham er valutaen i Marokko. 1 marokkansk dirham = 100 centimes. Valutakoden er MAD.


== Se også ==
Dirham
Fransk franc

Franske franc er en tidligere pengeenhet og valuta i Frankrike. Franske franc hadde etter ISO 4217-standarden valutakoden FRF.
Den ble innført 1795 som etterfølger av livre og var da den første valuta som fulgte desimalsystemet. Den 1. januar 1999 ble det ved euro-fikseringen fastlagt at 1 € = 6,55957 FRF. 1. januar 2002 ble euroen innført som valuta i Frankrike. 


== Eksterne lenker ==
(en) French franc – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) French franc – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Hakkespettboka

Hakkespettboka (engelsk: Junior Woodchucks' Guidebook and Reservoir of Inexhaustible Knowledge) er en fiktiv håndbok fra Disney-tegneseriene. Boka inneholder all verdens kunnskap i verdens minste format og er forbeholdt medlemmene i speiderbevegelsen Hakkespettene, hvor blant annet Ole, Dole og Doffen er flerestjerners generaler. Hakkespettboka ble skapt av Carl Barks og vist for første gang i 1954.


== Opprinnelse ==
Hakkespettbokas opprinnelse blir fortalt i historien Visdommens voktere av Don Rosa. Her blir det fortalt at boka sies å opprinnelig stamme fra biblioteket i Alexandria. Da biblioteket brant ned, trodde mange at all kunnskapen som ble oppbevart der hadde gått tapt for alltid. Imidlertid klarte en hemmelig orden som hadde som oppgave å beskytte kunnskapen i biblioteket, å berge mange av rullene til et hemmelig sted. Da boktrykkerkunsten så ble videreutviklet av Johann Gutenberg på 1400-tallet, ble rullene kopiert over til bøker. Disse bøkene hadde Francis Drake med seg da han gikk i land på Amerikas vestkyst i 1579 og grunnla Drakestaden i Calisota. Ols Ødekvakk (en av Drakes menn) gjemte denne skatten i en hemmelig tunnel under fortet Drakestaden, hvor Ødekvakk hadde jobben med å samle all den viktigste kunnskapen fra disse bøkene i én bok.
Kornelius Kvakk fant tunnelen under Drakestaden ved en tilfeldighet da han i 1821 holdt på å grave en tunnel for fri passasje inn og ut av fortet i tilfelle en beleiring. Kornelius overlot boka som nå inneholdt den tapte kunnskapen fra biblioteket i Alexandria til sin sønn, Clinton, grunnleggeren av Hakkespettene. Hakkespettboka var på den tiden en kjempestor bok som måtte bæres av én eller flere hakkespetter, men dagens utgave er komprimert til lommeformat. 


== Litteratur ==
The Junior Woodchucks' Guide (engelsk). Danbury Press. 1973. 
Solveig Thime, red. (2017). Hakkespettboken: Håndbok for gutter og jenter. Egmont Kids Media. ISBN 9788242955432. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Junior Woodchucks Guidebook hos The Disney Wiki på Wikia
(en) Junior Woodchucks' Guidebook hos $crooge McDuck Wiki på Wikia
Gidsken Jakobsen

Gidsken Nilsine Jakobsen (født 1. august 1908 på Fagernes i Narvik, død 13. juni 1990 på Fagernes) var en norsk flypioner og forretningskvinne. 
Gidsken Jakobsen tok flysertifikat ved Aeromaterials flyveskole i Stockholm i 1929. Jakobsen var en av de første nordmenn som forsøkte å gjøre norsk luftfart kommersiell, og i 1932 etablerte hun eget flyselskap. Jakobsen var den første kvinnelige leder av et flyselskap i Skandinavia. Selskapet hennes drev taxiflying i Nord-Norge og på Vestlandet. Da hun registrerte sitt første fly i Oslo i 1929, ble hun den første som fløy fra Nord-Norge til Oslo om vinteren. Jakobsen var også initiativtaker til flyfrakt av fisk fra Nord-Norge. Hun regnes som en av våre største personligheter innen norsk luftfart og var en kvinne som trosset både kjønnsrollemønstre og geografiske barrierer. Jakobsen var den andre norske kvinne som tok flysertifikat. Da var hun 20 år og ble rangert som nummer 1 av de 10 som gjennomførte utdannelsen.
Hennes fly, en VL Sääski kalt «Måsen» er gjenskapt som en kopi og finnes i Norsk Luftfartsmuseums samlinger. Jakobsen fikk i 2014 oppkalt en park etter seg på hennes hjemsted, Fagernes i Narvik.


== Litteratur ==
Seilas i storm –  et portrett av Gidsken Jakobsen av Olav Gynnild ISBN 9788281040571


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mer om Gidsken
Glemte helter – Gidsken Jakobsen og «Måsen» Program sendt på NRK (tilgjengelig til 19. mai 2013).
Hakkespetter

Se Hakkespettene for den fiktive speiderorganisasjonen i Disney-tegneseriene.
Hakkespetter eller egentlige spetter (Picinae) er én av tre underfamilier i spettefamilien (Picidae), og i særklasse den med tallrike av dem. Gruppen teller omkring 206 arter eller mer. Artene har tilnærmet kosmopolitisk utbredelse, unntatt i Australia og på New Zealand, Papua Ny-Guinea, Madagaskar, Island, og øyene i Stillehavet.
Ni hakkespetter hekker i Europa, hvorav sju i Norge; svartspett, grønnspett, gråspett, dvergspett, flaggspett, hvitryggspett og tretåspett.


== Inndeling ==
Inndelingen følger Taxonomy in Flux og er i henhold til Boyd (2017). Boyd regner med 206 arter fordelt i sju tribus og 33 slekter. Det hersker imidlertid uenighet om denne inndelingen. HBW Alive regner med noen flere arter, men deler dem inn i færre tribus og slekter. Andre autoriteter kan ha lignende forskjeller i inndelingen. Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008). Beskrivelser i parentes er ikke offisielle navn. Alle arter har nødvendigvis ikke fått norsk navn.

Piciformes, spettefugler, 484 arter
Galbuli, (jakamarfugler), 57 arter
Pici, (egentlige spettefugler), 427 arter
Ramphastides, 157 arter
Picides, 270 arter
Indicatoridae, vokseterfamilien, 16 arter
Picidae, spettefamilien, 237–254 arter
Jynginae, vendehalser
Picumninae, pikuletter
Picinae, hakkespetter
Nesoctitini
Nesoctites, 1 art
Hemicircini
Hemicircus, 2 arter
Chrysocolaptini
Blythipicus, 2 arter
Reinwardtipicus, 1 art
Chrysocolaptes, 2 arter
Campephilini
Campephilus, 12 arter
Picini
Micropternus, 1 art
Meiglyptes, 3 arter
Gecinulus, 2 arter
Dinopium, 6 arter
Chrysophlegma, 3 arter
Picus, 13 arter
Geocolaptes, 14 art
Hylatomus, 3 arter
Dryocopus, 3 arter
Mulleripicus, 4 arter
Celeus, 13 arter
Piculus, 7 arter
Colaptes, 13 arter
Melanerpini
Chryserpes. 1 art
Sphyrapicus, 4 arter
Xiphidiopicus, 1 art
Melanerpes, 7 arter
Centurus, 16 arter
Picoidini
Picoides, 3 arter
Yungipicus, 7 arter
Dendrocoptes, 3 arter
Leiopicus, 1 art
Chloropicus, 15 arter
Dendrocopos, 12 arter
Dryobates, 5 arter
Leuconotopicus, 6 arter
Veniliornis, 14 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) hakkespetter hos Fossilworks 
(en) hakkespetter hos ITIS 
(en) Kategori:Picidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Picinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Hakkespettene våre: En innføring i økologi
258


== Fødsler ==
257


== Fødsler ==
256


== Begivenheter ==
Kristenforfølgelse under keiser Valerian.
Gotere invaderte Lilleasia. Romerriket mistet provinsen Dacia.


== Fødsler ==
Arius, grunnlegger av ariansk kristendom.


== Dødsfall ==
255


== Fødsler ==
Zuo Fen (d. 300), kinesisk dikterinne under Vestlige Jin (omtrentlig fødselsår).
254


== Fødsler ==
253


== Dødsfall ==
Kornelius, pave
251


== Dødsfall ==
Decius, keiser i Romerriket
250


== Begivenheter ==
Kornelius ble valgt til pave etter Fabians martyrdød


== Dødsfall ==
Pave Fabian