jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mantena

Mantena AS er et norsk selskap med virksomhet innen vedlikehold av skinnegående kjøretøy i Norge og Sverige. Mantena var den tidligere verkstedenheten til Norges Statsbaner. Selskapet ble skilt ut som eget aksjeselskap i januar 2002, da med NSB(Vy) som eier frem til juli 2017. Fra 1. januar 2020 er selskapet eid av Nærings- og fiskeridepartementet.
Mantena  vedlikeholder og reparerer  skinnegående kjøretøy for en rekke jernbaneoperatører. Komponentproduksjon, skinnegående anleggsmaskiner og skader/ombygging er også en del av virksomheten. Mantenas kunder er SJ, Flytoget, CargoNet, Oslo Sporveier, Vy, Flåm Utvikling, Ofotbanen, Green Cargo, Hector Rail, Bane NOR og svenske Öresundståg, samt andre aktører. Bedriften foretar også termisk sprøyting av metaller for eksterne. I Oslo har Mantena tre avdelinger; Grorud, Lodalen og Filipstad. Mantena Grorud befinner seg, til tross for navnet, heller nærmere Nyland enn Grorud. Andre avdelinger er Marienborg verkstedet i Trondheim - med hovedvekt på diseselvedlikehold, Skien verkstedet, og Sundland verksted i Drammen. 
Hovedkontoret ligger i Banebygget på Oslo Sentralstasjon. 
Mantena jobber kontinuerlig med å tilpasse seg et stadig mer åpent Europa, og å sikre samsvar med eksisterende og nye krav, regelverk og standarder. Formelle sertifiseringer er en viktig del av dette arbeidet.
I dag er Mantena sertifisert etter følgende standarder og krav:

Bedriftssertifisering ifølge EU forordning F-gass 842/2006 med underforordning 303/2008
NS-EN ISO 9001:2015 System for kvalitetsstyring
NS-EN ISO 14001:2015 Miljøstyring
EN 15085-2 Sveising på skinnegående kjøretøy og komponenter
ECM Maintenance Delivery Function, basert på EU 445/2011
Grorud
Hamar
MarienborgInnen Mantena finnes faggrupper som:

Mekanikere, dreiere og sveisere
Togelektrikere, elektrikere og viklere
Lakkerere og snekkere
Kjemikere, metallarbeidere og ingeniører
Administrative fag
Alle arbeidere har krav om innhav av fagbrevMantena overtok MiTrans sin virksomhet 01.01.2013


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Sestriere

Sestriere er en kommune med ca. 850 innbyggere i storbyområdet Torino i Italia.


== Geografi ==
Tettstedet Sestriere befinner seg øverst i Val Chisone ca. 100 km fra provinshovedstaden Torino, og 17 km fra grensen til Frankrike. Tettstedet ligger 2035 moh. Stedet domineres i nordvest av fjellet Fraitève (2701 moh), i sydøst av fjellene Sises (2658 moh) og Punta Rognosa (3280 moh).


== Utvikling ==
I 1930-årene fikk Fiat-grunnleggeren Giovanni Agnelli bygd to hoteller og to taubaner. Senere fulgte nok et hotell, en hoppbakke og de første stolheisene, så vel som Europas høyest beliggende 18-hulls golfbane. Anleggene ble en del skadet under annen verdenskrig, men ble istandsatt igjen etter krigen.


== Sport ==
Sammen med nabokommunene Claviere, Sauze d'Oulx og Cesana Torinese har Sestriere utviklet skisportsområdet Via Lattea. De mest kjente løypene som benyttes i konkurranseøyemed heter  Banchetta, Fraitève og Sises. Sestriere har i alt 146 nedfarter og 92 heiser av forskjellig slag. Sammenlagt har utforløypene en lengde på 400 kilometer, hvorav 80 km betjenes med utstyr for kunstig snø.
Sestrieres vintersportsanlegg var under de olympiske vinterleker 2006 i bruk for de alpine grener. VM i alpint i 1997 ble arrangert samme sted. Verdenscupen i alpint er innom Sestriere årlig. Om sommeren har stedet hatt målgang for etapper i Giro d'Italia og Tour de France.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sestriere – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sestriere – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Frank Willy Bjørneseth

Frank Willy Bjørneseth (født 2. januar 1961) er en norsk politiker som var ordfører i Åsnes kommune til 2007. Han representerer Arbeiderpartiet.
Bjørneseth er opprinnelig fabrikkarbeider ved Jordan på Flisa, etter endt tid som ordfører gikk han tilbake til å arbeide på Jordan(nå Orkla) som produksjonsmekanikker. Han er fortsatt en aktiv lokalpolitiker og ett aktivt medlem av LO og dreven innen fagforeningsarbeid.


== Eksterne lenker ==
Nyheter om Frank Bjørneseth hos lokalavisen Østlendingen
Cembalo

Cembalo, også kalt harpsikord, er et strengeinstrument med klaviatur og en mekanisme som gjør at strengene knipses. Særegent for cembaloen er at tonestyrken ikke kan endres ved anslaget på tangenten. Instrumentet ligner i formen på et flygel. Andre former med samme mekanikk er virginal (med rektangulær kasse) eller spinett (5-sidig, med klaviaturet og strengene på skrå).


== Etymologi ==
Ordet cembalo kommer fra latin cymbalum, "symbel", dvs metallbekkener som ble slått mot hverandre – i siste instans et gresk lånord. Den skingrende tonen som disse lokkene produserte i antikken, fikk en mer kontrollert form gjennom psalteriet som regnes som  cembaloens forløper.
Det alternative ordet harpsikord stammer fra fransk harpechorde eller italiensk arpicordo, sammensatt av latin "harpa" (harpe) og "chorda" (streng).


== Bruksområder ==
Instrumentet ble særlig brukt i renessansen og barokken. Mot slutten av 1700-tallet ble cembaloen nærmest utkonkurrert av det framvoksende pianoet, eller hammerklaveret. I løpet av de siste tiårene har cembaloen opplevd en renessanse blant musikere som framfører tidlig musikk, dvs fra før 1700. Mange musikkhøyskoler i tysktalende land, for eksempel Mozarteum i Salzburg, byr på spesialutdannelse i cembalospill.
En person som spiller cembalo kalles cembalist.
Store cembaloinstrumenter kan ha flere klaviaturer – også pedalklaviatur som på et orgel.


== Se også ==
Spinett
Virginal


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«DigitaltMuseum: Søk:  'Cembalo'».
Walafrid Strabo

Walafrid (eller Walahfrid), (født ca. 808 i Schwaben, død 18. august 849) var en frankisk eller tysk benediktinermunk og teologisk forfatter. Til etternavn het han Strabo eller Strabus (etter latinske strabismus = skjeløyd). Han ble født ved Bodensjøen, var elev av Hrabanus Maurus ved klosteret i Fulda, og ble utnevnt til abbed over klostret i Reichenau 839. I 827 skrev han Liber de cultura hortorum, et av middelalderens betydeligste verker om botanikk. Han druknet 40 år gammel i Loire.


== Liv ==
Walafrid ble født i det karolinske hertugdømmet Svebia (Alamannia) og ble utdannet ved klosteret Reichenau som lå på en øy i Bodensjøen, ikke langt unna Konstanz hvor han hadde lærerne Tatto og Wettin. Til sistnevntes døende visjoner viet han et av sine dikt. Deretter dro han til Fulda hvor han studerte for en tid under Hrabanus Maurus før han dro tilbake til Reichenau. Ved det samme klosteret ble han utpekt abbed for i 838 av kong Ludvig den fromme. I 840 ble han sendt i eksil fra Reichenau og han flyktet til Speyer.
Det er en fortelling, som vanskelig kan verifiseres, at eksilet hadde sin grunn i at Walafrid henga seg så mye til sine brev at han neglisjerte sine klosterplikter. Fra hans egne dikt synes det heller som om hans flukt skyldtes at han hadde politisk støttet Lothar da Ludvig den fromme døde i 840, til tross for at han hadde vært lærer for dennes yngre bror Karl den skallete. Det kom til en forsoning og han ble likevel gjeninnsatt i sin stilling i 842.
Den 18. august 849 døde ha i elven Loire av drukning på en diplomatisk reise til Karl den skallete. Hans epitaf ble skrevet av Hrabanus Maurus hvis elegiske vers priset ham for å være en trofast vokter av sitt kloster.


== Forfatterskap ==
Walafrid regnes blant den karolingiske renessanses mest betydelige diktere og forfattere.
I 824 forfattet han Visio Wettini, der han i latinske heksametre gjengav den dødsvisjon som Wetti, læremester til abbed Heiti, hadde meddelt Heiti. Heiti hadde nedtegnet den i prosa. Walafrids verk er den tidligste gjengivelse av en middelaldersk endetidsfremstilling. Den gav støtet en gjenopplivelse av en antikk litterær form som senere skulle nå sitt høydepunkt i Divina commedia av Dante Alighieri. I Visio skildres hvordan Wetti føres av en engel gjennom underverdenen og der får skue de forskjelligste former for avstraffelser - blant dem som befinner seg der, er Karl dern store. I innledelsen gir Walafrid også en oversikt over øya Reichenaus historie, og korte biografier av Heito og den da regjerende abbed, Erlebald.
Rundt 840 skrev han verket Liber de cultura hortorum, også kjent som Hortulus, en av middelalderens mest betydningsfulle botaniske skrifter. Heri beskrives i verseform  24 helbredende planter.
Et annet viktig verk er De imagine Tetrici, en kritikk av den av Karl den store foretatte flytting av statuen av østgoterkongen Theoderich den store fra Ravenna til Aachen.
Hans Codex Sangallensis fra 878 inneholder Walafrids såkalte Vademecum, en personlig håndbok, der han siden ungdommen hadde notert seg ting vedrørende for eksempel grammatikk og metrikk, viktige begivenheter, medisin og landbruk. 


== Referanser ==
Krimgotisk

Krimgotisk er en dialekt av gotisk som ble talt av krimgoterne i noen isolerte områder på Krim, kanskje inntil så sent som 1700-tallet.
Svært lite av det krimgotiske språket har overlevd; all vår kunnskap skyldes et brev skrevet av den flamske 1500-tallsambassadøren Ogier de Busbecq, som gir en liste på omtrent 80 ord og litt innsikt i grammatikken.


== Se også ==
Gotere
Gotisk språk
Krim


== Litteratur ==
MacDonald Stearns, Crimean Gothic. Analysis and Etymology of the Corpus, Saratoga 1978. Includes Latin text of Busbecq's report and English translation.
MacDonald Stearns, «Das Krimgotische». I: Heinrich Beck (ed.), Germanische Rest- und Trümmersprachen, Berlin/New York 1989, 175-194.
Ottar Grønvik, Die dialektgeographische Stellung des Krimgotischen und die krimgotische cantilena, Oslo 1983.


== Eksterne lenker ==
Busbecqs beretning, på latin.
OLED

Organisk lysemitterende diode (OLED) er en type videoskjerm der bildet produseres av en variant av lysemitterende diode (LED) der det øverste laget er organisk, altså en karbonforbindelse. Organiske lysdioder kan produseres billig som en slags flat film, noe som gjør de særs godt egnet til bruk i skjermer. Vanlige lysdioder kan også brukes i skjermer, men bare i ekstremt store skjermer, for eksempel på sportsarenaer. Et piksel av en OLED-skjerm består av tre organiske lysdioder, en rød, en grønn og en blå, eventuelt bare én farge. OLED må ikke forveksles med LED, som er markedsføringsnavnet på LED-bakbelyst LCD.


== Fordeler og ulemper ==
OLED-skjermer har potensial til å bli langt billigere å produsere enn alle eksisterende skjermteknologier. Det er mulig å printe en OLED-skjerm på gjennomsiktige materialer ved hjelp av en avansert blekkskriver.Sammenlignet med LCD med baklys, bruker en OLED-skjerm mindre enn halvparten så mye strøm. Baklyset på en LCD står og lyser konstant, og varierende mengder lys i de forskjellige fargene slippes gjennom. LCD kan ikke helt vise fargen svart, ettersom noe lys alltid slipper gjennom. OLED-skjermer derimot, produserer lyset i hvert enkelt piksel, og i hver sine farger, slik at kontrasten (forholdet mellom det lyseste og det mørkeste skjermen kan vise) blir uendelig, og ikke noe lys går til spille.OLED-skjermer kan bli svært bøyelige.OLED-skjermer kan ikke vise et bilde uten å lyse, slik LCD-er kan. Svart-hvitt-LCD kan slippe så mye som halvparten av lyset gjennom hver vei, slik at det ikke er nødvendig med baklys. Denne typen skjermer finnes på kalkulatorer og digitalur, og er ekstremt strømgjerrig. OLED-skjermer vil ikke kunne ta over dette bruksområdet.Levetiden på tidlige OLED-skjermer er dårlig, spesielt hva gjelder de blå organiske lysdiodene. Ved en lysstyrke på 200 candela/m², har de blå en levetid på 37 500 timer, mens røde har lengst levetid med 155 000 timer. Levetiden avtar betraktelig med lysstyrken; en lysstyrke på 300-400 candela/m², som er vanlig på LCD, ville gi omtrent uakseptabelt dårlig levetid. Forskere i Sør-Korea fant imidlertid i november 2008 en ny teknikk for å fremstille de blå lysdiodene på slik at de vil vare like lenge som de røde og grønne. Dette vil øke levetiden på skjermene betraktelig og muligens gjøre dem til konkurransedyktige alternativer til LCD- og plasmaskjermer. Det antas at OLED-skjermer i samme størrelse blir billigere å produsere.


== Eksterne lenker ==
OLED community with information and news (en)
Eggstokk

Eggstokkene eller ovariene er en del av reproduksjonssystemet hos virveldyr (inklusive menneskets). Vanligvis har man to eggstokker, hvis to viktigste funksjoner er utskillelse av kjønnshormoner og produksjon/modning av egg. Eggstokkene lager eggceller.


== Kilder ==
(no) Eggstokk i Store norske leksikon
Val Chisone

Val Chisone er en dal i provinsen Torino i Italia. Elven Chisone renner gjennom dalen. Dalen forbinder Sestriere og Pinerolo utenfor Torino. I dalen finnes stedene Perosa Argentina, Villar Perosa, Fenestrelle og Pragelato.
Enkelte av øvelsene ved vinter-OL 2006 finner sted på stedene Sestriere og Pragelato som ligger i dalen.

Photos
74. (Yeomanry) divisjon

74. (Yeomanry) divisjon var en infanteridivisjon i den britiske hæren under første verdenskrig, opprettet i Egypt i 1917 med tidligere Yeomanry-soldater. Divisjonen, underlagt XX korps, kjempet i Palestina før den beveget seg til Frankrike i mai 1918. Divisjonens tjenestetegn var en brukket spore, for å vise at den en gang var til hest, men nå fungerte som infanteri.
Harkestad

Se også Harkestad (etternavn).Harkestad er fra gammelt et fisker- og småbrukersamfunn ut mot havet på Alvøyna i Øygarden kommune nordvest for Bergen. Det var tidligere kommunesenter.
Latinamerikatouren i golf for menn

Tour de las Americas er en turneringsserie (tour) i golf for herrer i Latin-Amerika. Touren gir ikke poeng til verdensrankingen i golf.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Faseovergang

En faseovergang i fysikken betyr at stoff endrer kvalitative fysiske egenskaper, det vil si at det går fra en fase (aggregattilstand) til en annen. Overganger mellom de vanlige fasene har navn som er utbredte i dagligtalen, som «smelting» (overgang fra faststoff til væske) eller «frysing» alt. «størkning» (overgang fra væske til faststoff.
Eksempler på faser er faststoff, som karakteriseres ved fast volum, væsker som fyller tilgjengelig areal, men ikke hele volumer, og gasser som fyller alt tilgjengelig volum. Tilsvarende kan man også beskrive faser ved hjelp av mikroskopiske egenskaper slik som graden av uorden og  hvilke symmetrier stoffet har. I tilfellet vann er is en ordnet fase hvor molekylene sitter i et regulært gitter, mens flytende vann er en uordnet fase. 
Faser og faseoverganger trenger ikke ha noe med romlige engenskaper å gjøre, og det finnes et utall av faser med gitte magnetiske, elektriske, og elastiske egenskaper. Eksempel er overgang fra vanlig leder til superleder ved en annenordens faseovergang. 
En faseovergang skjer ved at de termodynamiske tilstandsvariablene, som temperatur og trykk, endres. For eksempel kan man få vann til å koke (gå fra væske til gass) ved å øke temperaturen eller ved å redusere trykket. Man kan også få en faseovergang ved å endre de kjemiske egenskapene, for eksempel få is til å smelte ved å tilsette salt.
Fasediagrammer et viktige hjelpemidler til å få oversikt over fasene til stoff. Et fasediagram inneholder tilstandsvariabler langs aksene, og regionen som utgjør hver fase er tegnet inn. Faseovergangen skjer på skillelinjene mellom regionene (som noen ganger er skarpe, andre ganger ikke).


== Eksempler på faseoverganger ==
Smelting, overgang fra faststoff til væske
Frysing, overgang fra væske til faststoff
Fordamping, overgang fra væske til gass
Kondensasjon (eller dugg), overgang fra gass til væske
Sublimasjon, overgang fra fast stoff til gass
Deposisjon, overgang fra gass til faststoff
Endring av krystallstrukturer (mange faste stoffer har her meget kompliserte fasediagrammer)
Overgangen fra ferromagnetisk til paramagnetisk, som skjer ved Curie-temperaturen
Bose-Einstein kondensasjon
Overgang til superleder
Overgang til superfluid
Det er også verdt å nevne at noen stoffer har evnen til å hoppe over en aggregattilstand. For eksempel har vann denne evnen, altså det kan gå rett fra fast stoff (is) til gass (damp).


== Typer av faseoverganger ==
Man deler gjerne faseoverganger inn i tre typer.

Førsteordens faseoverganger karakteriseres ved at de har latent varme, hvilket vil si at det tilføres eller frigjøres energi i overgangen.  (eksempler fra dagliglivet er koking av vann og smelting av is). Termodynamiske variabler som varmekapasitet divergerer ved slike faseoverganger.
Annenordens faseoverganger karakteriseres ved at de ikke har latent varme. Eksempler på dette er overgang til superleder eller superfluid.
Kvantefaseoverganger er helt ulike de andre, og skjer ved null temperatur (og er i denne sammenhengen en kuriositet).


== Andre betydninger ==
Ledelse av faseovergang, en prosess i PRINCE2-rammeverket for prosjektledelse
How Do You Want Me?

How Do You Want Me? er en britisk komiserie som gikk på BBC2 fra 1998 til 1999. Serien handlet om den urbane Ian Lyons (Dylan Moran) som giftet seg med Lisa Yardley (Charlotte Coleman), ei jente fra landet. Etter ett år i London flyttet paret til Lisas hjembygd. Men Ian fikk problemer med å tilpasse seg det nye livet på landsbygda og Konas forelde. Serien ble skapt av den britiske forfatteren Simon Nye.Serien varte i to sesonger, men ble lagt ned grunnet lave seertall.


== Roller ==
Dylan Moran .... Ian Lyons
Charlotte Coleman .... Lisa Lyons
Frank Finlay .... Astley Yardley
Emma Chambers .... Helen Yardley
Peter Serafinowicz .... Dean Yardley
Diana Fairfax .... Pam Yardley
Simon Bateson .... Warren Yardley
Mark Heap .... Derek Few


== Episodeoversikt ==


=== Første sesong (1998) ===
No One Can Hear You Scream
Floppy, But Not Too Floppy
Monstrous
Woof!
The Hidden World of Country Fire Stations
Sausage, Balloon, Bum


=== Andre sesong (1999) ===
White Pubic Hair
I'm Not an Alcoholic
Nude Modelling Module
Bad Builders
Ready Steady Kill
The Pleasures of Village Life


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) How Do You Want Me? på Internet Movie Database
Flora

Flora har flere betydninger:

Flora (botanikk)
Flora (tidligere kommune) i Sogn og Fjordane
Flora (gudinne) fra romersk mytologi
Flora (navn), et kvinnenavn
Flora (platemerke), et platemerke som tilhørte Arne Bendiksen A/S
Flora (Stjørdal) (eller Floren), bygd i Stjørdal kommune
Flora (Selbu), grend og kirkested i Selbu kommune
Flora (botanikk)

Innenfor botanikk har flora flere betydninger. En betydning er artsmangfoldet innenfor plantelivet i et avgrenset område innenfor en bestemt periode. Man kan derfor snakke om algefloraen på Sørlandet, fjellfloraen i Nord-Norge, Europas flora i pliocen og lignende. Innenfor zoologi finnes betegnelsen fauna som på lignende måte sikter til dyrelivet. 
En annen betydning er en ordnet oversikt over en flora i en bok eller på et nettsted. Studiet av hvilke arter som forekommer i et område kalles floristikk.


== Se også ==
Fauna


== Eksterne lenker ==
(en) Flora – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
World Flora Online – et internasjonalt samarbeid om en verdensomspennende flora.
Codex argenteus

Codex argenteus (latin: «Sølvboken», i Sverige kjent som Silverbibeln) er et manuskript fra 500-tallet, som opprinnelig inneholdt biskop Wulfilas gotiske evangeliebok fra 300-tallet. Av de minst 336 opprinnelige bladene er 188 bevart. 187 av disse oppbevares ved biblioteket Carolina Rediviva i Uppsala i Sverige.
Bladene er tynne, purpurfargede pergament av meget høy kvalitet, og blekket inneholder enten sølv eller gull; det er sølvglansen i skriften som har gitt boken dens navn.
Den inneholdt opprinnelig teksten til de fire evangeliene, og er dermed ikke en bibel til tross for at den er kjent som Silverbibeln, men en evangeliebok beregnet på liturgisk bruk.


== Historie ==
Johan Ihre påviste at oversettelsen fra gresk til gotisk opprinnelig ble utført av biskop Wulfila mellom 318 og 383. Fragmentet han hadde ble skrevet av på 500-tallet, antagelig i Ravenna i ostrogoternes tid. Dateringen er bekreftet med 14C-metoden.
Det antas at den ble laget for Teoderik den store, men i de omkring tusen årene som fulgte var den ukjent. Man tror at den i denne perioden tilhørte blant andre Karl den store.
Til Sverige kom boken som krigsbytte fra Praha i 1648. Den ble innlemmet i dronning Christinas bibliotek, og etter hennes abdikasjon i 1654 ble den gitt til Isaac Vossius som tok den med til Holland. Senere ble den kjøpt tilbake av svensken Magnus Gabriel De La Gardie, som i 1669 gav den til Uppsala universitet.
Det siste bladet ble funnet 1970 og oppbevares i domkirken i Speyer i Tyskland.
5. april 1995 ble den stjålet fra Uppsala, og var en tid på avveie. Etter at den kom til rette, er den blitt betydelig bedre sikret.
Tyveri av sølvbibelen er sentralt for handlingen i Göran Tunströms roman Tyven (1986). Sølvbibelen spiller også en sentral rolle i boken Skamtegnet (2015)  av Helge Kåre Fauskanger.
Codex argenteus ble i 2011 tatt opp i UNESCOs verdensminneregister.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Codex Argenteus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om Codex argenteus (Uppsala universitetsbibliotek)
«Codex Argenteus Online – 1927 års faksimilupplaga av Codex argentus (Uppsala universitetsbibliotek)»
Marivannet

Marivannet er et tjern som ligger i Drammen kommune i Viken fylke. Tjernet ligger ca. 3 km nord for tettstedet Solbergelva. Ved dette vannet har det vært drevet fiske (Abbor og Ørret), bærplukking og hytteliv i lange tider. Det er i dag vel 25 hytter rundt dette vannet og området er mye bruk av turgåere.
Nerdamsveien, en ny skogsbilvei som følger den tidligere traseen over svabergene og skogsgrunnen, ble åpnet 11. juni 2016. Denne er åpen for allmenn ferdsel, med parkering noe sør for Nerdammen, ca 1 km fra Marivannet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Drammens Tidende
Eiker Arkiv
Kostymerenn på Marivann i 1950
Drammens Sportsfiskere
Heteroneura

Heteroneura eller Frenata er en stor delgruppe av sommerfuglene, som ikke har fått noe norsk navn.
Gruppen omfatter størstedelen av sommerfuglartene, med unntak av noen mindre møllgrupper (bl.a. kjevesommerfugler og rotetere).
Gruppens to vitenskapelige navn henviser til avledete særtrekk («evolusjonære nyvinninger»):

Måten for- og bakvingen er festet til hverandre på, er endret. I sommerfuglenes stamart, skjer dette ved at en liten «lapp» (jugum) på forvingen blir «låst» i en børstegruppe på bakvingen. Denne tilstanden er også bevart i de sommerfuglgruppene som ikke hører til Frenata, som derfor sammenfattes til (den parafyletiske gruppen) «Jugata». Hos Frenata er «lappen» gått tapt og blitt erstattet med en krok på forvingen (retinaculum), som fester seg til bakvingens børstegruppe, kalt frenulum. (Om den sistnevnte er homolog med børstegruppen hos «Jugata», er usikkert.)
I sommerfuglenes stamart var for- og bakvingen omtrent like i størrelse, struktur og antall av årer. Denne tilstanden er også bevart i de sommerfuglgruppene som ikke hører til Frenata, som derfor også omtales som «Homoneura» (= «likedan-årer»). Hos Heteroneura er årene i bakvingen blitt betraktelig redusert. Forvingen er altså tydelig forskjellig fra bakvingen (Hetero-neura = «ulik-årer»).


== Inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom mange av møllgruppene er fremdeles usikre.
Dette går også frem av den følgende oversikten i hierarkisk skrivemåte:

Nepticuloidea:
Dvergmøll (Nepticulidae)
Snømøll (Opostegidae)
Eulepidoptera:
Incurvarioidea
Bladhullmøll (Heliozelidae)
Cecidosidae
Crinopterygidae
Flekkmøll (Incurvariidae)
Knoppmøll (Prodoxidae)
Svepemøll (Adelidae)
[Gruppe uten navn]
Palaephatidae
Luggmøll (Tischeria)
Ditrysia:
Simaethistidae
Tineoidea (med bl.a. ekte møll og sekkspinnere)
[Gruppe uten navn]
Gelechioidea (med bl.a. båt-, gras- og sekkmøll)
Yponomeutoidea (med bl.a. komma-, spinn- og sølvmøll)
Apoditrysia (med bl.a. bladminér-, ekte, fjær-, gras- og halvmøll, glassvinger, sekkspinnere, storsommerfugler, tresommerfugler og viklere)


== Eksterne lenker ==
(en) Heteroneura i Encyclopedia of Life 
(no) Heteroneura hos Artsdatabanken 
(en) Heteroneura hos Fossilworks 
(en) Heteroneura hos NCBI 
Heteroneura – detaljert informasjon på Wikispecies