jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Henry George

Henry George (født 2. september 1839, død 29. oktober 1897) var en amerikansk politisk økonom og sosialfilosof. Han foreslo en skatt, eller grunnrente, på eiendom. Hans tanker ble utgitt i flere bøker. Tilhengerne av disse teoriene ble kalt «georgister», og ifra dette navnet kommer ordet "georgisme" Den norske forfatteren Arne Garborg hadde et syn som lå nært opp til georgismen.


== Liv og verk ==

George ble født i Philadelphia, og som 16-åring tok han hyre som sjømann. Etter en tid til sjøs slo han seg ned i California. Etter noen mislykkede forsøk på gullgraving begynte han på en karriere innenfor avis. Han begynte som trykker og endte opp som redaktør og eier.
Under en reise til New York ble George sjokkert over de fattiges levekår i storbyen. Han så på det som et paradoks at de fattige i den etablerte storbyen hadde dårligere levekår enn i det mindre utviklede California.  Tankene om de fattiges levekår gav tema og tittel til boka Progress and Poverty, eller Fremskritt og Fattigdom. Boka kom ut i 1879, og ble en bestselger. På kort tid ble det solgt over 3 millioner bøker.
I boken argumenterte George for at nesten all rikdom fra sosiale og teknologiske fremskritt i en fri markedsøkonomi ble tatt av jordeiere og monopolister ved hjelp av leiepriser. En slik konsentrasjon av rikdom til de som ikke arbeider var den grunnleggende årsaken til fattigdom. George så det ikke som rettferdig å hindre folk å kunne utnytte naturressurser. Han mente at slike hindringer var å sammenligne med slaveri. I denne sammenhengen oppsto begrepet lønnsslaveri.
George hadde vært fattig selv og var derfor istand til å se disse sammenhengene. På sine reiser hadde han sett mange forskjellige samfunn og han hadde bodd i et California som var i rask vekst og fremgang. Han hadde merket seg spesielt at byggingen av jernbane i California gjorde at eiendomsverdien og leien øket mer enn lønningene.


== Bibliografi ==
Progress and Poverty 1879
Social Problems 1883
The Land Question 1884
Protection or Free Trade 1886
A Perplexed Philosopher 1892
The Science of Political Economy 1898


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Henry George Institute
Online Works of Henry George
Criticism of copyrights and patents
Incentives for invention
Breaking up monopolies
Henry Georges værker – på dansk
Bluetooth

Bluetooth (også kalt blåtann) er radiooverføringsprotokoll som benyttes for å sende og motta data trådløst mellom enheter i et personlig datanett sammensatt av mobiltelefon, datamaskin, og/eller andre enheter som støtter protokollen. Bluetooh ble først utviklet av Ericsson, og senere formalisert av Bluetooth Special Interest Group (SIG), som ble presentert den 20. mai 1999. SIG var sammensatt av Sony Ericsson, IBM, Intel, Nokia og Toshiba. Bluetooth opererer i frekvensbåndet 2,402 til 2,480 GHz. Rekkevidden til bluetooth er i praksis på rundt 10-20 meter, avhengig av støyforhold. Overføringskapasiteten er på maksimalt 2 Mbit/s.Bluetooth er en av flere konkurrerende protokoller som brukes for kommunikasjon mellom enheter i smarthus, ved siden av andre protokoller som for eksempel Z-Wave og ZigBee. Bluetooth brukes blant annet i lysstyringssystemet til Philips Hue, i tillegg til ZigBee.
Navnet «bluetooth» er inspirert av Harald Blåtann som var konge i Danmark, trolig fra 958 til 987. Logoen for blåtann er satt sammen av bokstavene H (ᚼ) og B (ᛒ) i det yngre runealfabetet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bluetooth – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bluetooth and IEEE 802.15
Howstuffworks.com explanation of bluetooth
The Bluetooth Car Concept
Personal Telco Wiki (this article may not be completely accurate technically)
A series of guides on how-to connect devices like mobile phones, PDAs, desktop/laptops, headsets and use different Bluetooth services
Bluetooth News and Discussion Group
Bluetooth Top Sites
Bluetooth Jobs
Laptops, PDA and mobile (cell) phones with Bluetooth(TM) and Linux
Bluetooth qualified products
Bluecarkit discussion forum about Bluetooth car handsfree
Clutter

Clutter er støy på en radarskjerm som skyldes skyer, fronter i atmosfæren, fjell eller berg. Clutter kan av en uerfaren operatør lett mistolkes å være noe annet enn det i virkeligheten er.
Göran Persson

Hans Göran Persson (født 20. januar 1949) er en svensk politiker. Han var statsminister i Sverige fra 1996 til 2006 og partileder for Socialdemokraterna fra 1996 til 2007. Mellom 1985 og 1989 var han ordfører i kommunen Katrineholm i Södermanlands län. I 1989 ble han undervisningsminister frem til 1991, da sosialdemokratene tapte valget. Etter at sosialdemokratene kom tilbake til makten i 1994 ble han utnevnt til finansminister, frem til 1996 da han avløste Ingvar Carlsson som statsminister.
Som politiker er Persson kjent som en retorisk taler. Han skriver sine egne taler, og ofte skriver han ikke taler i det hele tatt før han entrer scenen. Han er også kjent for sitt tøffe lederskap. Som byrådsmedlem i Katrinholm fikk han kallenavnet «HSB», en forkortelse for «Han som bestämmer».Göran Persson mottok den internasjonale miljøutmerkelsen Sofie-prisen i 2007 for sin innsats for å bekjempe klimakrisen gjennom politiske miljøtiltak i Sverige. Siden 2007 har Persson jobbet som senior advisor for det  kommunikasjonsrådgivningsselskapet KekstCNC (tidligere JKL Group) Persson er også styreformann Swedbank.  
Persson er gift med Anitra Steen, som er direktør i Systembolaget. Dette er hans tredje ekteskap.


== Referanser ==


== Videre lesning ==
Aldrig ensam, alltid ensam: samtalen med Göran Persson 1996-2006. Stockholm: Norstedt. 2007. ISBN 978-91-1-301753-2. 
Perssons sidor: en kritisk granskning av en statsminister. Stockholm: Wahlström & Widstrand. 1999. ISBN 91-46-17555-5. 
Historien om statsministerns revansch. Stockholm: Kalla kulor. 2006. ISBN 91-975748-7-2. 
Göran Persson och hans värld. Stockholm: Norstedt. 2005. ISBN 91-1-301391-2. 
Ögren, Mats, red. (2005). Makten framför allt: en antologi om statsminister Göran Persson. Stockholm: Wahlström & Widstrand. ISBN 91-46-21154-3. 


== Eksterne lenker ==
(en) Göran Persson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Göran Persson – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(sv) Göran Persson hos Sveriges riksdag
Einar Førde

Einar Førde (20. januar 1943–26. september 2004) var en norsk politiker og stortingsrepresentant (1969-1989) for Arbeiderpartiet. Han var nestleder i Arbeiderpartiet fra 1981 til 1989 og parlamentarisk leder 1986–1989. 
Førde var som politiker en viktig ideolog og strateg. Han var kirke- og undervisningsminister fra 1979 til 1981 og kringkastingssjef i NRK fra 1989 til 2001.  


== Bakgrunn og utdannelse ==
Førde ble født i industristedet Høyanger under den annen verdenskrig, som sønn av Gudleik Førde (1904–1998) og Dagny Hagen (1910–1991). Etter examen artium ved Eidsvoll landsgymnas ble han tatt opp og gjennomførte Forsvarets russiskkurs. Han studerte videre statsvitenskap, samfunnsøkonomi og historie ved Universitetet i Oslo. Han var i 1966 formann i Det Norske Studentersamfund og formann i den norsk hellaskomiteen 1970-1975.Førde var også mellomdistanseløper. Han tok NM-gull for seniorer på 4 × 400 meter stafett i 1961 og sølv på 1500 m i 1963. Samme år vant han distansen under Nordisk juniormesterskap. Han representerte da Idrettsklubben Tjalve.
Einar Førde døde 61 år gammel av kreft etter en tids sykdom. Han var gift med Brit Fougner og senere med Synnøve Nymo.


== Verv ==
Stortingsrepresentant for Oslo 1969–1989 (Akershus 1981–1985)
Parlamentarisk leder for Arbeiderpartiets stortingsgruppe 1986–1989
Kirke- og undervisningsminister 1979–1981
Nestleder i Arbeiderpartiet 1981–1989
Kringkastingssjef 1989–15. juli 2001


== Bibliografi ==
2005 Innsyn : artiklar : 2002-2004 ISBN 82-521-6633-4
2002 Utsyn : innkast mot gravalvorets diktatur ISBN 82-521-6146-4
1990 Smeltedigelen Høyanger
1981 Vi er alle sosialdemokratar
1968 Det norske klassesamfunnet


== Biografier ==
Frank Rossavik: Stikk i Strid. Ein biografi om Einar Førde. Spartacus, 2007. ISBN 9788243004078
Tor Obrestad: Einar Førde. Ein biografi.. 2007. ISBN 978-82-521-6972-0


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Einar Førde – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Einar Førde på Internet Movie Database 
(no) Einar Førde hos Stortinget 
(no) Einar Førde hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Einar Førde i Norsk biografisk leksikon
(no) Einar Førde i Store norske leksikon
Førde i valgdebatt 1981
Nekrolog i Dagbladet
Nekrolog fra Norges Friidrettsforbund Wikiquote: Einar Førde – sitater
Inspektør Morse

Inspektør Morse (orig: Inspector Morse) er en britisk kriminalserie som gikk på ITV fra 1987 til 2000. Serien handlet førstebetjent Morse (John Thaw) og betjent Lewis (Kevin Whately). Som regel dreide handlingen seg om drap i og rundt Oxford. Serien var basert på kriminalromaner av Colin Dexter (som hadde en cameo-opptreden i alle episodene foruten tre) og etter hvert originale historier av ham eller basert på hans figurer. 
Det ble ikke produsert mange avsnitt per sesong, og hver episode er i praksis en fullengdes fjernsynsfilm. Serien ble meget populær i Storbritannia og lå på seertoppen i flere år. Den ble solgt til flere land, blant annet USA og Australia.Musikken til TV-serien var komponert av Barrington Pheloung. Han brukte som motiv morsekoden for «M.O.R.S.E.»
I Norge ble serien sendt på NRK Detektimen fra 1992.


== Rolleliste ==
HovedrollerJohn Thaw … Detective Chief Inspector Endeavour Morse
Kevin Whately … Detective Sergeant Robbie Lewis
James Grout … Chief Superintendent StrangeAndre rollerPeter Woodthorpe … Dr Max DeBryn (patolog) i første og andre sesong
Amanda Hillwood … Dr Grayling Russell (patolog) i tredje sesong
Clare Holman … Dr Laura Hobson (patolog) i spesialepisoder


== Morse ==
Førstebetjent Morse var fremstilt som evig ungkar med til tider grettent humør, en hang til å drikke øl i arbeidstiden og sterk interesse for klassisk musikk og opera (særlig Wagner og Mozart) samt litteratur. Fornavnet hans, Endeavour, ble ikke avslørt før i tredje siste episode.


== Senere produksjoner ==
Fjernsynsfilmen Lewis: Reputation, hvor Kevin Whately spiller Lewis, ble vist på britisk TV i januar 2006. Publikumsmottagelsen var såpass god at det senere er spilt inn og kringkastet mange nye episoder av Lewis. Inspektør Morse fikk sin andre spin-off i 2012 med Endeavour (titulert Unge inspektør Morse av NRK).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Inspector Morse (TV series) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Inspektør Morse på Internet Movie Database
Noa

Noa kan referere til:

Noa (navn)
Noah (navn)
Noah, en bibelsk person
Nuh, islamsk profet
Forskningstidsskriftet NOA. Norsk som andrespråk


== Se også ==
NOAH, forkortelser
Campaign for Real Ale

CAMRA (eller Campaign for Real Ale (Kampanjen for Real Ale)) er en uavhengig, frivillig, forbrukerorganisasjon i Storbritannia, med hovedmål å promotere real ale og de tradisjonelle britiske pubene. Organisasjonen ble grunnlagt i 1971 og har sterke bånd til britisk kulturarv, og har over 185 000 medlemmer (juni 2016). Medlemsfordelene inkluderer et månedlig nyhetsbrev og fri inngang til CAMRA-organiserte ølfestivaler.
CAMRAs kampanjemål er promotering av små bedrifter, reformere lisenslovgivingen og redusere skatt på øl. De prøver også å arbeide for utbredelsen av mindre vanlige øltyper og lignende drikker, som for eksempel:

stout
Porter
mild
tradisjonell sider og scrumpy
perry
økologisk ølCAMRA gir også ut Good Beer Guide, en årlig bok guide til anbefalte puber som serverer real ale og register over bryggerier i Storbritannia.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Campaign for Real Ale – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Nyhetsgruppe FAQ
Real ale

Real ale (cask ale) er en betegnelse på upasteurisert og ufiltrert øl av overgjæret type.  Begrepet ble innført på 70-tallet i Storbritannia av CAMRA, som kjempet for å hindre at real ale skulle dø ut i Storbritannia. I real ale er gjæret ikke filtrert ut, og derfor fortsatt levende til stede i ølet ved tapping på flaske eller tønne. Gjæringsprosessen fortsetter således etter tappingen på flaske eller fat, og gjør at smaken fortsetter å utvikle seg etter tappingen. Slik øl holder seg også som regel lenger på flaske enn hva tilfellet er med pasteurisert øl.
Real ale skal serveres fra cask (hvis det altså ikke kommer på flaske), og inneholder således kun kullsyre som oppstår under gjæringen. Norsk industriøl finnes kun på keg, og øl servert på cask er i dag svært sjeldent i Norge.


== Se også ==
Campaign For Real Ale


== Referanser ==
Karbonsyre

Oppslagsordet «kullsyre» omdirigeres hit, men kan også vise til karbondioksid (CO2).Karbonsyre (også kalt kullsyre eller kolsyre ) er en uorganisk syre med den kjemiske formelen H2CO3. Karbonsyre vil inngå i en likevekt når karbondioksid oppløses i vann. CO2 + H2O ⇌ H2CO3. 
Karbonsyre er en toprotisk syre som kan avgi 2 H+-ioner i to protolysetrinn:1. protolysetrinn:  H2CO3 + H2O → HCO3- + H3O+ 2. protolysetrinn:  HCO3- + H2O → CO32- + H3O+


== Navnet «kullsyre» ==
Navnet «kullsyre» er et unøyaktig trivialnavn, som i dag fremfor alt brukes synonymt med karbonsyre. Tidligere refererte navnet «kullsyre» også til karbondioksid. «Kull» refererte til karbon-bestanddelen, mens «syre» refererte til oksygenet. 


== Biologi ==
Omdanningen av CO2 løst i vann til karbonsyre, og de to protolysetrinnene av karbonsyre er en viktig del av CO2/O2 omsetningen for celleåndingen, i blodet i menneskekroppen. Reaksjonene virker som buffer for å unngå for lav pH i blodet (surt blod).


== Geologi ==
Det vanligste karbonførende ionet i ferskvann er bikarbonat-ionet (HCO3-, og her er innholdet av karbon 19,7 %. Mineralet kalkspat (CaCO3), som er hovedkomponenten i alle jordens kalksteiner, inneholder 12 % karbon.
Grunnvannet vil inneholde karbonsyre fordi nedbøren, (som alltid har et lite innhold av CO2) siger ned i jorda. Mengden med karbonsyre i grunnvannet øker på grunn av rotrespirasjon og nedbrytning av organisk materiale. Vannets høye innhold av karbonsyre fører til forvitring av karbonatbergarter og silikatbergarter.
Forvitringsreaksjonen for mineralet kalkspat er (reaksjonen går fra venstre mot høyre): CaCO3 + H2CO3 → Ca+2 + 2HCO3-. Én av mange mulige forvitringsreaksjoner med silikatberger kan illustreres med følgende ligning: 
MgSiO3+ + 2H2CO3 + H2O → Mg2+ + 2HCO3- + H4SiO4.
Disse to reaksjonene forklarer hvorfor bikarbonationet (HCO3-) er det viktigste anionet i de fleste elver.


== Industrielt bruk ==
Karbonsyre blir tilsatt blant annet i brus og musserende vin og dannes naturlig i champagne og øl.


== Referanser ==
Blyant

En blyant er et redskap for å tegne og skrive, vanligvis på papir. Blyanter er hovedsakelig bygd opp av en kjerne (kalt «bly» ref; )Til skrivning på tykt papir ble opprinnelig brukt en legering av bly og tinn. Nå brukes blyant som består av en stift av grafitt og leire (med unntak av fargeblyanter), og en mantel av tre. Mange blyanter har et viskelær festet til enden.
For finere blyanter blir virket laget av den røde, velduftende kjerneveden i blyanttreet. Dette treet kan bli opptil 30 meter høyt, og er en amerikansk einerart.
De første sporene man har av blyanter er fra romertiden. Da brukte de en trepinne med en liten blyspiss på tuppen, som avsatte spor på papiret når man skrev. Det er dette som gjør at vi nå kaller den for en blyant (det engelske ordet pencil kommer av det latinske ordet penicillus, som betyr «liten hale»).
Albrecht Dürer og andre kunstnere tegnet blant annet med sølvstift. De første skikkelige blyantene, slik som vi kjenner dem, kom rundt 1564. Da var det noen gjetere som fant store mengde grafitt i et fjell i nærheten av Barrowdale i England. De fant ut at dette egnet seg godt til å merke opp sauer, fordi det var hardt, lett å dele opp, og lett å tegne av med. Kjemikerne trodde på den tiden at dette var en form for bly, og kalte det derfor «plumbabo», noe som betyr «oppfører seg som bly».

Først var det ulovlig å eksportere grafitt, fordi myndighetene mente dette egnet seg like godt til støping av kanonkuler som til blyanter. Derfor ble grafitten smuglet ut av landet. Den ble oppbevart i saueskinn for at den ikke skulle knuses eller oppdages. Det var italienerne som var de første til å hule ut pinner for å fylle dem med grafitt. Like etter ble metoden med å dele en hul pinne fra et blyanttre, legge en stang av grafitt inni, og så lime delene sammen, utviklet. Det er denne teknikken som fortsatt blir brukt i dagens blyantproduksjon. Også andre steder ble det så smått begynt produksjon av blyanter. Men dette var ikke like vellykket, fordi grafitten var veldig porøst, og fort ble pulverisert. På grunn av dette hadde England så å si monopol på blyanter helt til noen i Nürnberg i 1662 fant en måte å få pulverisert grafitt tilbake til «fast» form igjen. Dette ble gjort med en blanding av svovel og antimon. Men den karakteristiske, firkantede, engelske blyanten ble fortsatt laget av naturlig grafitt helt til 1860-årene. Nå er det et eget blyantmuseum i den engelske byen Keswick, i nærheten av der den første plumbaboen ble funnet.


== Hardhet ==
I dagens blyanter har forskjellig hardhet og farge. Det klassifiseres etter følgende kategorier:

9H er en veldig hard blyant, og gir en lys grå strek, mens 9B er veldig myk og gir mye sverte. Den vanligste typen er HB.
Blyanter finnes også som kullblyanter med og uten voks som bindemiddel, som holdere for tykkere grafittstifter og blypenner.
Fjerning av blyantstreker skjer ved hjelp av viskelær eller knetgummi.


== Eksterne lenker ==
(en) Pencils – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Protokoll (datamaskiner)

En protokoll i datamaskinsammenheng er et konvensjonelt eller standardisert sett med regler som bestemmer tilkobling, kommunikasjon og dataoverføring mellom to endepunkter (f.eks. to dataprogrammer på ulike maskiner i et nettverk). Protokoller kan implementeres i maskinvare, programvare, eller en kombinasjon av disse. På det laveste nivået definerer en protokoll en maskinvaretilkobling.
Populariteten og gjennomslagskraften til standard kommunikasjonsprotokoller har vært både en betingelse for skapelsen av og populariteten til internett. Transmission Control Protocol (TCP) var den første av disse protokollene, og uttrykket TCP/IP henviser til en viktig sammensetning av de mest brukte protokollene, IP og TCP. De fleste kommunikasjonsprotokoller er fastsatt av RFC-dokumenter publisert av Internet Engineering Task Force (IETF).
Alle nettverksprotokoller har egne spesifikasjoner. SMTP-protokollen har for eksempel spesifisert at utveksling skal innledes med kommandoen HELO, og TCP-protokollen spesifiserer at forbindelsen skal etableres ved hjelp av en såkalt Three Way Handshake før øvrig kommunikasjon kan foregå. Eksempler på andre protokoller er HTTP (Hypertext Transfer Protocol) og FTP (File Transfer Protocol) som benyttes til filoverføringer. Nettverksprotokoller beskrives ofte i forskjellige lag i OSI-modellen.
Objektorientert programmering har utvidet bruksområdet til protokollbegrepet til å inkludere programmeringsprotokoller tilgjengelig for tilkobling og kommunikasjon mellom objekter.
No Comprendo Press

No Comprendo Press er et norsk forlag som gir ut norske og utenlandske tegneserier og bøker i Norge. Forlaget ble startet av Espen Holtestaul og Hallvard Bratberg i 1992. No Comprendo Press har de siste år gitt ut mest tegneseriebøker,  bildebøker for barn, og Anna Fiskes barneblad Rabbel, samt nyutgivelse av Olaf Gulbransson: Det var engang/Og så videre, og Pushwagner: Soft City, som er fra 1969-75. I 2009 gikk Dongery-kollektivet med sine bokutgivelser til No Comprendo Press. 
Siden 1993 har forlaget gitt ut bladet Fidus som for tiden har Knut Nærum som redaktør. Fidus ble opprettet for at norske tegnere skulle ha et felles forum og et blad hvor de kunne eksperimentere med form og innhold. Bladet ligger for tiden (2007) på is. 
I dag (2016) driver Espen Holtestaul forlaget, som holder til på Grünerløkka i Oslo, sammen med kona Cis-Doris Andreassen.


== Noen norske tegneseriekunstnere på No Comprendo Press ==
Vanessa Baird
Anna Fiske
Lars Fiske
Flu Hartberg
Mette Hellenes
Bendik Kaltenborn
Steffen Kverneland
Christopher Nielsen
Knut Nærum
PushwagnerNoen utenlandske tegneserieromaner utgitt av forlaget er Marjane Satrapis Persepolis "Jimmy Corrigan" av Chris Ware og "I dag er den siste dagen i resten av ditt liv" av Ulli Lust. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
No Comprendo Press' nettpresentasjon
Intervju om forlaget 2002
Skreiabanen

Skreiabanen var en sidebane til Gjøvikbanen. Den gikk ifra Reinsvoll til Skreia. Den ble åpnet 26. november 1902. Opprinnelig var ideen at Gjøvikbanen skulle følge deler av Skreiabanens trasé, men dette ble forandret grunnet sterke industriinteresser på Raufoss og i Hunndalen. Passasjertrafikken ble lagt ned i 1963, men godstrafikken fortsatte frem til 1987. Selve banen ble formelt nedlagt i 1988, og allerede samme år ble det meste av skinnegangen revet opp. Mye av den er omgjort til gang- og sykkelvei. Strekningen fra Reinsvoll til Bøverbru kalkverk ble imidlertid beholdt til eventuell fremtidig bruk.
Ekspedisjonsbygning, godshus, uthus, lokstall og vognremisse på Skreia er tegnet av Paul Due, mens sønnen Paul Armin Due har tegnet bygninger til mellomstasjonene samt Reinsvoll. Paul Armins bygninger er i jugendstil, og Reinsvoll er noe større enn mellomstasjonene. Skreia stasjon er i dragestil og minner om gjøvikbanestasjoner som Gran, Jaren, Eina, Hakadal og Kjelsås. Bøverbru fikk senere tilbygd stasjonsmesterbolig etter mønster av Paul Dues vokterboliger på søndre del av Solørbanen, mens Lena stasjon fikk ny ekspedisjonsbygning i 1913.


== Linjekart ==


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aspenberg, Nils Carl; Hansen, Trond Børrehaug; Reisegg, Øyvind (2009). Gjøvikbanen. Baneforlaget. ISBN 978-82-91448-48-0. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Bjerke, Thor og Holom, Finn m.fl (2004). Banedata 2004. Oslo / Hamar: Norsk Jernbanemuseum & Norsk Jernbaneklubb. s. 151. ISBN 82-90286-28-7. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)


== Eksterne lenker ==
Skreiabanen i openstreetmap.org
Bilder på Digitalt Museum
Skinnelangs: Skreiabanen
Reinsvoll

Reinsvoll er et tettsted i Vestre Toten kommune i Innlandet. Tettstedet har 1 052 innbyggere per 1. januar 2022, og er med dette det nest største tettstedet i kommunen. Reinsvoll ligger omtrent seks kilometer sør for kommunesenteret Raufoss.


== Stedet ==
Vi finner Reinsvoll først nevnt i 1616. Allerede tidlig på 1600-tallet var her både husmenn og bygslere. Utover på 1700-tallet hadde Reinsvoll en blanding av seterbruk og fast bosetting. Det er utnyttelsen av det vesle elvestryket i Hunnselva som har vært den opprinnelige årsaken til tettbebyggelsen på Reinsvoll. Mølla på Reinsvoll ble oppført omkring år 1800.
Åpningen av Gjøvikbanen og Skreiabanen i 1902 brakte store forandringer. Arbeiderne som kom for å bygge togstrekningen, bosatte seg på Rensvoll eller tok inn på et av hotellet som var der. Før var det også fiskebutikk, kiosk, posthus og bakeri på stedet.
Dagens sentrum i Reinsvoll ble bygget opp rundt Reinsvoll jernbanestasjon. I dag har stedet en matbutikk, bruktbutikk, tre frisørsalonger, blomsterbutikk, bensinstasjon med postfunksjon og fysioterapeut / fysikalsk institutt. Reinsvoll har en barneskole som ble innviet i 1923, og flyttet og nyetablert i 1956. I 2005 flyttet Reinsvoll barneskole på nytt, og de gamle skolebygningene ble omgjort til boliger. Siden 1973 har det også ligget en ungdomsskole på Reinsvoll.
Ved demningen i Hunnselva, 900m vest for sentrum, ligger "Dammen", et lite vann hvor man kan bade.
På Reinsvoll ligger også et psykiatrisk sykehus, Sykehuset Innlandet, avdeling Reinsvoll. Det er bygget på en gammel gård med navn Prestesæter. Sykehuset het lenge Prestesæter Sykehus, men har skiftet navn mange ganger.
Et par kilometer vest for sentrum, ved Gotterud, ligger Reinsvoll flyplass.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Reinsvoll – kategori av bilder, video eller lyd på Commons