jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Proletarii

Proletarii (entall: proletarius, som adjektiv, «knyttet til avkom») var etter romersk rett borgere som var eiendomsløse og dermed fritatt fra skatt og militærtjeneste, og bidro kun til republikken med å skaffe barn (proles, «avkom»). Betegnelsen har gitt de moderne ordene proletar og proletariat, som henviser til arbeider og arbeiderklasseForskjellen mellom proletarii og adsiduus/adsidui («flittig, lojal», og kollektivt, «skattebetaler») er benyttet så tidlig som i Tolvtavleloven. Ordet proletarii er fortsatt attestert hos en del forfattere på 100-tallet f.Kr., og til sist hos Marcus Terentius Varro (død 27 f.Kr.) i De vita Populi Romani.


== Referanser ==
Julebakst

Julebakst er forskjellige slags bakverk som tradisjonelt blir fremstilt for julefeiringen.


== Historie ==
I tidligere tider var det brød, flatbrød og en eller annen form av lefse som ble bakt. Det var slik dengang som nå, at man ikke skulle spare på godsakene til jul og det ble derfor benyttet bedre ingredienser og mer av det i det man bakte til julehøytiden, f.eks. rømme og det beste mel man kunne få tak i. Flatbrødbakingen startet man som regel med først; allerede utpå høsten skulle flatbrødene være ferdig bakt og stablet på stabburet. Fordi man ville ha brød, lefser og kaker så ferskt som mulig ble disse bakt nær oppunder jul. Det hadde også med holdbarheten å gjøre. «Klining» var en av hovedrettene i jula og noe man ikke spiste ellers i året. Flere steder i landet var det tradisjon for å bake «klining» under kakelinna. Som regel var baking noe man sto for selv på gårdene rundt omkring, men det fantes også profesjonelle bakstefolk som gikk fra gård til gård og gjorde unna bakingen. 
Når det gjelder julebaksttradisjoner bakover i tid, finnes det lite skriftlig materiale i motsetning til når det gjelder f.eks.slakting til jul. Man antar dette kan ha med det forhold å gjøre at det i hovedsak var kvinner som sto for bakingen. På 1700-tallet er ikke småkaker definert som julekaker, og det er først på 1800-tallet at det tradisjonsbegrepet dannes. Mange av julekakene i norsk baketradisjon, har sin opprinnelse utenfor landets grense.Hanna Winsnes ga ut Lærebog i de forskellige grene af husholdningen i 1845 og hennes samling av oppskrifter speiler en del av hva som var vanlig å lage, spesielt da fra byområdene. Tradisjonene endret seg etter dette. Fra århundreskiftet 1900 ble kakesorter som blant annet goro og fattigmann mer og mer vanlig.
I dag finnes det et utall kakesorter som er vanlig til jul og tradisjonene varierer fra sted til sted. Nedenfor er listet opp noen av de vanligste.


== Tradisjonelle sorter ==


== «Syv slag» ==

Syv slag småkaker er det antall forskjellige småkaker som det ifølge tradisjonen i Norge var forventet at man bakte til jul. Det er ulike tradisjoner knyttet til hvilke kaker som skal inngå i de sju slagene. En tommelfingerregel som tidligere ble benyttet, var at det skulle være en noenlunde lik fordeling av jernstekte, smultkokte og ovnsbakte kaker.
Ifølge en spørreundersøkelse utført av Opplysningskontoret for brød og korn, regner mange nordmenn også med kransekaken som et av de syv slag. Kaken er på landsbasis den mest populære kaken å servere i julehøytiden. 
Syv slag
Ovnsbakte
Berlinerkranser
Sandkaker
Sirupssnipper
Jernbakte
Goro
Krumkaker
Smultkokte
Smultringer
Fattigmann


== Referanser ==


== Kilder ==
Olav Bø: Vår norske jul. Det Norske Samlaget 1986  ISBN 82-521-2509-3
Ørnulf Hodne: Jul i Norge. Gamle og nye tradisjoner J.W. Cappelens Forlag ISBN 82-02-16295-5


== Eksterne lenker ==
(en) Christmas cookies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Matoppskrift.no - Oppskrifter på mange sorter julebakst
Apéritif:Syv slag til julekosen
Volvo BM BV202

Volvo BM BV202 er et amfibisk rammestyrt beltedrevet terrengkjøretøy produsert av Volvos underbruk AB Bolinder-Munktell i Arvika.
BV202 har de fleste komponentene fra Volvo. Krafta fra motoren overføres via girkassa og den ekstra girkassa videre via mellomaksler til beltene i både framvogna og bakvogna. Beltene er av gummi innvendig forsterka med stål. Kjøretøyet er rammestyrt, via hydrauliske sylindre mellom fram- og bakvogna. Framvogna kan ikke frakoples bakvogna og brukes på egen hånd, da den ikke ville vært i stand til å styre.
Volvo BM BV202 har vært i militær tjeneste i Sverige, Norge (–2000?), Nederland, Canada og Storbritannia (1962–1982). Forsvarskomiteen på stortinget vedtok i mars 2002 å selge vognene til det private markedet etter at forsvaret noe tidligere hadde begynt å hogge opp vognene. . Vogntypen erstattet M29 Weasel i det norske forsvaret, og ble etterfulgt av Hägglunds Bv206.


== Varianter ==
BV202N
BV202NF1
Radiobandvagn 203


== Kilder ==

Snow Weasel (lest 20. desember 2005 16:00)
Teknisk håndbok: Beltevogn, rammestyrt, BV 202N og BV 202NF1, Hærens forsyningskommando 1977


== Eksterne lenker ==
(en) Volvo BM BV202 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Volvo BM BV202 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Bildegalleri
Noen norske militære skjemaer for BV202
Lebed-klassen

Lebed-klassen LCAC (Prosjekt 1206 Kalmar) var en sovjetisk klasse luftputefartøyer brukt for landsettingsoperasjoner. Klassen fikk navnet «Lebed» av NATO.
Det ble bygget 20 stk fra 30. desember 1972 til 31. januar 1974.


== Varianter ==
Tsaplya-klassen elvepatruljefarkoster er en forlenget variant av Lebed-klassen


== Referanser ==
Eirik Tage Johansen

Eirik Tage Johansen (født 23. mai 1982) er en norsk golfspiller. Hjemmeklubben hans er Stavanger Golfklubb. Han avsluttet sin tid som college-golfer i USA i juni 2006, og valgte samtidig å bli profesjonell. Kvalifisert for Europatouren sesongene 2007-2009-2010 og 2011. 


== Høydepunkter i karrieren ==
2006: 6.-plass i Lexus Open på Challenge-touren, 13.-plass Q-school 2006 på San Roque. Klar for European Tour 2007. Kategori 11 medlemskap.
2007: 29.-plass Welsh Open, € 19 000
2008: 7.-plass Q-school 2008.
2009: 7.-plass Q-school 2009. Kvalifisert for Europatouren 2010.
2010: 26.-plass Q-school 2010. Kvalifisert for Europatouren 2011.
2011: 8.  plass Africa Open , € 19 350


== Eksterne lenker ==
(en) Eirik Tage Johansen – Europatouren 
(en) Eirik Tage Johansen – Verdensrankingen Offisielt nettsted 
(en) Eirik Tage Johansen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Profil på europeantour.com
Jan-Are Larsen

Jan-Are Larsen (født 18. mai 1976) er en norsk profesjonell golfspiller fra Sarpsborg. Hjemmeklubben hans er Miklagard Golf. Han vant det norske amatørmesterskapet i 2000. I 2003 spilte han for første gang på Europatouren, men måtte ned på Challenge-touren igjen i 2004, før han igjen kvalifiserte seg for Europatouren 2005. Han klarte imidlertid ikke å beholde kortet, og spilte i 2006 igjen på Challenge-touren.  I 2008 var Larsen eneste nordmann med fast plass på Europatouren. Etter 2011-sesongen klarte ikke Larsen å beholde tour-kortet, og la opp.
Han er gift og har en sønn og en datter. Sønnen spiller også golf på høyt nivå, han har handicap på 20.


== Høydepunkter i karrieren ==
2004:
3.-plass i JJB Sports North West Challenge på Challenge-touren
2005:
17.-plass i The Celtic Manor Wales Open på Europatouren
2.-plass i Open de Toulouse 2005 på Challenge-touren
2006:
3.-plass i Morson International Pro-am Challenge på Challenge-touren
2.-plass i Lexus Open på Challenge-touren


== Resultater ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jan-Are Larsen – Europatouren Profil på europeantour.com
Lillehenge

Lillehenge er et fiktivt sted i J.K. Rowlings Harry Potter-bøker.
Lillehenge er en gompelandsby som ligger tretti mil unna Søndre Syting. Landsbyen er på sett og vis Tom Vensters hjemsted, både hans gompiske og magiske opphav kom herfra. Her forelsket hans mor seg i rikmannssønnen Tom Venster sr., og fanget ham i sitt garn med en elskovsdrikk, og det var hit Tom kom for å drepe sin far og sine besteforeldre, et mord som for gompenes vedkomne aldri ble løst (selv om alle i Lillehenge var enige i at det måtte ha vært gartneren, Frank Brask), og som det magiske samfunn beskyldte og dømte Morfus Mørch for. Da Voldemort var på vei tilbake til makten, skjulte han seg i Venster-huset, sin fars gamle og forfalne herskapshus, mens han ventet på fullbyrdelsen av sin plan. Han drepte Frank Brask da denne kom for å undersøke hva som foregikk i huset, og påfølgende sommer, kidnappet han Harry Potter til landsbyens kirkegård for å utføre ritualet som skulle gi ham en ekte kropp igjen.
Lillehenge ligger omtrent 9 km fra Storhenge, det nærmeste større stedet.
Jens Pedersen Hind

Jens Pedersen Hind d.e. var en dansk embetsmann som i 1649 slo seg ned i Norge som sorenskriver i Nord-Norge. Han kom fra Odense på Fyn i Danmark.
Han har en stor etterslekt i Norge, spesielt i Troms og Hordaland. Blant etterkommerne er Hans Egede, som var Hinds barnebarn gjennom Kirsten Jensdatter Hind.
Det var også en Knud Pedersen Hind, som var rådmann i Kerteminde på 1700-tallet. Han er den verdenskjente forfatteren Henrik Ibsens tipp-tippoldefar. Også den kjente norske artisten Ole Paus er en av Hinds etterkommere.
Det eventuelle slektskapet mellom Jens og Knud er imidlertid ikke kartlagt.
Fylkesvei 289

Fylkesvei 289 (Fv289) går mellom Åsveien og Verket i Asker. Den østre halvparten av ferjestrekningen til midten av sundet er del av veien. 


== Historikk ==
Veien slik den går i dag var del av riksvei 165 før riksvei 23 ble tatt i bruk, Rv239 gikk mellom Damtjern og Lierstranda i Lier. Strekningen i Lier er i dag del av fylkesvei 282.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Viken fylke ===

AskerUten navn 

Sætrebakken 

Åsheimveien 

Fjordveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv289
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Verket-Svelvik
Fylkesvei 281

Fylkesvei 281 (Fv281) går langs kysten av Hurumlandet i Asker kommune, mellom Verpen ved Sandspollen og Nordjordet ved Klokkarstua. Frem til riksvei 23 ble tatt i bruk i år 2000 var den kommunale veien mellom Fv11 i Sætre og Verpen også del av veien. Fylkesvei 281 var riksvei til 2010, da den som del av regionsreformen fikk status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Viken fylke ===

AskerUten navn 

Storsandveien 

Bjørnstadveien 

Tofteveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv281
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Lars Petter Brovold

Lars Petter Brovold (født 1979) er en norsk golfspiller fra Fredrikstad. Han var profesjonell golfspiller fra 2004 til 2010. Senere har han vært daglig leder ved Gamle Fredrikstad Golfklubbb og markedsleder i Fredrikstad fotballklubb.Hjemmeklubben hans er Onsøy Golfklubb. Høsten 2004 kvalifiserte han seg for Europatouren 2005, blant annet ved å sette banerekord på San Roque Club i Cádiz i Spania med 61 slag. Han klarte ikke å beholde kortet, og spilte da på Challenge-touren og i Nordic League i 2006. Etter 2010-sesongen la han opp, og ble daglig leder i Gamle Fredrikstad Golfklubb. 
I 2005 greide han kvalifiseringen til The Open Championship på St. Andrews Links i Skottland. Han var den tredje nordmann til å delta i turneringen noen sinne (etter Tore Sviland og Per Haugsrud), men greide ikke cuten.Han fikk sin første seier i en internasjonal turnering da han gikk syv slag under par og vant todagersturneringen Zürich Open i Sveits i august 2006. Turneringen var ikke en del av noen av de profesjonelle tourene, men Brovold fikk med seg 100 000 kroner i premiepenger.


== Høydepunkter i karrieren ==
2005: Deltagelse i The Open Championship (misset cuten)
2006: Seier i Zürich Open (utenfor tour)


== Resultater ==


== Referanser ==
Casio

Casio Computer Co., Ltd. (japansk: カシオ計算機株式会社 Kashio Keisanki Kabushikigaisha) er et selskap som produserer elektroniske artikler. Det ble grunnlagt i 1946 og har hovedsete i Japans hovedstad Tokyo. Casio er mest kjent for kalkulatorer, musikkinstrumenter og -utstyr, PDAer, kameraer og klokker  (bl.a. radiostyrte).


== Produkter ==


=== PDA-er produsert av Casio ===
Casio PV-100
Casio PV-200


== Gallery ==

		


== Referanser ==
Westkapelle (Zeeland)

Westkapelle er et tettsted i kommunen Veere, i den nederlandske provinsen Zeeland. 1. januar 2007 var innbyggertallet 2,638. 1138 fast bebodde hus, 450 ferieboliger, 4 kirkesamfunn, 49 foreninger, 16 butikker, 5 restauranter, 6 campingplasser, 4 hoteller.
Stranden "Erika" ligger utenfor tettstedets diker. Ved Henks Patates frites snackbar, serveres det meget god patates (pommes frites) av helt ferske poteter, saté og kroketter.
Vindmøllen "de Noordman" ligger i Torenstraat og er i drift hver lørdag i sommermånedene til ære for turistene.
Det store fyrtårnet på Westkapelle, opprinnelig kirketårn fra 1432, har vært et kjent landemerke for skipsfarten, synlig fra 28 nautiske mil (52 km). Det er åpent for publikum hver tirsdag i sommersesongen, er 54 meter høyt og plattformen er tilgjengelig via 179 trappetrinn i en innvendig spiraltrapp. Fyrtårnet lyser fremdeles, men funksjonen er overtatt av radartårnet på diket. Det lille fyrtårnet på ble bygd i 1875 av støpejern, er bare 16 m høy og kan sees fra 13 nautiske mil (24 km).
Diket ble bombet 3 oktober 1944 av RAF, og store deler av halvøya Walcheren ble oversvømmet da sjøen flommet inn over land. 157 mennesker omkom på Westkapelle, 600 bygninger ble ødelagt og kun 50 bygninger ble stående. 1 november 1944 ble Westkapelle befridd. Først ett år senere var alle dikene i området reparert og sjøen for godt utestengt igjen.
De Kreek er en innsjø av brakkvann, dannet som følge av oversvømmelsen. Nå er det et nydelig naturområde, med ender, svaner og sjøfugl, hvor man kan gå og sykle tur og optimistene kan prøve ålefangst.


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
VVV.Zeeland (nederlandsk)
Polderhuis Westkapelle (nederlandsk, engelsk, tysk)
Kart 1865 og flyfoto
Kvestor

Kvestor (latin: quaestor, etterforsker) var en offentlig embetsmann i antikkens Roma. 
Embetet stammer trolig fra tiden da Roma ble styrt av konger. Etter ca. 420 f.Kr. ble det årlig valgt fire kvestorer, og etter 267 f.Kr. ble det valgt ti. Posisjonen hadde flere funksjoner avhengig av perioden. I det romerske kongedømme ble quaestores parricidii (kvestor med juridisk makt) utnevnt av kongen for å etterforske og håndtere mordere. I den romerske republikk var kvestorer valgte myndighetspersoner som administrerte statens finanser og gjennomførte revisjoner. Det var den lavest rangerte posisjon i cursus honorum (den normale sekvens for politiske embeter). I det romerske keiserriket var posisjonen innledningsvis erstattet av praefectus (prefekt), men gjenoppsto senere i keiserriket som quaestor intra Palatium, en posisjon utnevnt av keiseren for å lede det keiserlig råd og svare på klager.Noen kvestorer jobbet i Roma, mens andre jobbet i provinsene under guvernørene eller under generalene i hæren. Etter Sullas tid var det 20 kvestorer hvert år, og de gikk over i senatet når tjenesten var omme.


== Moderne tid ==
I moderne bruk i Italia og i Romania er en kvestor en senioroffiser i politiet. I en del organisasjoner er en kvestor den som administrerte finanser, tilsvarende kasserer eller regnskapssjef i andre organisasjoner.


=== Europaparlamentet ===
Europaparlamentet velger til sitt presidium i tillegg til presidenten og visepresidentene, fem «kvestorer». Det dreier seg om medlemmer som har en rådgivende funksjon i presidiet. Kvestorerne har ansvaret for administrative og økonomiske spørsmål som berører parlamentsmedlemmene direkte, i samsvar med retningslinjer fastlagt av presidiet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bourne, Frank (1967): A History of the Romans, Boston, MA., D.C. Heath and Company
Magistrat

Se også Magistrat (romersk)Magistrat (fra latin magistratus, øvrighet) er en tittel som er brukt i mange stater om ulike offentlige tjenestemenn.


== Danmark-Norge ==
I Danmark-Norge var det betegnelsen på kollegiet av et utvalg av byens husfaste menn og forskjellige kongelige embedsmenn som utgjorde byenes sivile administrasjon. I mange land var magistraten et rettslig embete med begrenset autoritet til å administrere og håndheve loven. En magistrat kunne ha domsmakt i sivilsaker, kriminalsaker, eller begge deler.
Magistratens historiske røtter går helt tilbake til midten av 1200-tallet, selv om begrepet magistrat først oppsto ved midten av 1600-tallet. I Kristian IVs bylov av 1619 ble det fastslått at lensherrene skulle føre kontroll med byenes magistrater. Samtidig ble preget av borgerrepresentasjon svekket. Ved innføringen av eneveldet i 1660 ble magistratene oppnevnt av kongen, som en del av hans embedsverk.
Magistratene besto på 1600-tallet av et relativt stort antall medlemmer, i Kristiania åtte mann. Antallet ble stadig redusert, og fra ca. 1690 til 1819 var det i Kristiania fire, deretter to, og fra 1828 tre. I de fleste småbyene var det bare én mann. Magistratens leder hadde fram til 1828 tittelen magistratspresident, deretter borgermester, en tittel som tidligere var blitt brukt på nestlederen. De øvrige medlemmene ble kalt rådmenn helt fram til 1894, da alle ble kalt borgermestre.
Magistratene ble opphevet 1. juli 1922 (lov av 09.03.1917), men kommunene ble gitt adgang til å ansette en rent kommunal borgermester og rådmenn. I Kristiania kunne således de tre borgermestrene fortsette som kommunale tjenestemenn, men hver for seg fikk de reduserte arbeidsoppgaver idet man økte antallet til seks. En ny lovendring i 1938 medførte at borgermestertittelen falt bort. 


== Se også ==
Magistraten i Christiania


== Litteratur ==
Ivar Bugge (1986). Kommunal forfatning : En historisk gjennomgang av utviklingen med hovedvekt på tidsrommet fra 1837, og en beskrivelse av kommunalrett og kommunal forfatning i dagens Norge. Oslo: Kommunalforlaget. s. 15–16. 


== Eksterne lenker ==
(no) Magistraten på Arkivportalen
Bergen byleksikon på nett, om Magistraten
Klaus Sonstad

Klaus Joacim Sonstad (født 18. august 1969 i Klæbu) er en norsk journalist, komiker og programleder i TV og radio. Han er mest kjent fra radioprogrammet Are og Odin.


== Radio ==
Sonstad er kanskje best kjent som Odin Jensenius i NRK P3-programmet Are og Odin (2002–2005). Sammen med Are Sende Osen vant han Prix Radio 2005, «Årets Radionavn». Sonstad ledet radioprogrammet Klaus Sonstad Show på NRK P3 fra mars til juni 2006.


== TV ==
Fra januar 2007 var han programleder for TV-programmet Kos og kaos, en programserie om barn, på NRK 1. I 2008 ledet han TV-programmet Showbiz sammen med  Christine Koht. Høsten 2009 var han med i konkurransen Camp Senkveld i programmet Senkveld med Thomas og Harald på TV 2. Han var så dommer i  X-Factor 2010, hvor han også var mentor for gruppene. I 2012 var han programleder i Kvelden er din på TV2. I 2013 var Sonstad programleder for sin egen serie Klaus på kanten der han oppsøker norske småsteder, og ser med et humoristisk blikk på Bygde-Norge. Høsten 2014 var han programleder for første sesong av TV 2s serie Hvem bryr seg, som satte søkelys på hvor mye nordmenn egentlig bryr seg om hverandre. I 2018 og 2019 ledet han matprogrammet Bra Godt sammen med Berit Nordstrand. I 2019 har han ledet gameshowet Familieduellen på TV2.


== Annet ==
Sonstad er medlem av komediegruppen Adamseplene som har lagd flere sceneshow, en TV-serie og en CD. Sonstad har bidratt med tekster til foreldreboken Oppdrag: Mamma, pappa (Kagge Forlag 2004), med utgangspunkt i tekster han har skrevet i Adresseavisen som Far på ferde. I den norske animasjonsfilmen Slipp Jimmy fri (2006), lånte Sonstad stemmen sin til Christopher Nielsens tegneseriefigur Hold Brillan.  
27. oktober 2008 ga han ut barneplata Indianer Cowboy hvor han selv stod for tekst og musikk. Albumet ble utgitt på Slagerfabrikken/Universal og ble nominert til Spellemannprisen 2008 i klassen barneplater.


== Diskografi ==
AlbumIndianer Cowboy (2008)SinglerJeg har tenkt (2008)


=== Are og Odin ===
AlbumBæ To Da Bone (2004)
Haiglaigts:Farvel og på Gjensyn (2005)SinglerFred på jord (2003)
Klapp klapp (2004)
Rovdyr (2004)
Lys og varme baby (2004)
Kred (2005)


=== Adamseplene ===
AlbumAdamseplene.no (1999)SinglerJulesang (2002), med Siri Gjære


=== Deltar på ===
EVA Records: Absolute 2004: The Summer Hits (2004)
TV-aksjonen 2004: Hjerterom – Bøssebæreroppfordringer (2004)
EVA Records: Absolute Hits 2004 (2004)
EMI: Vårfavoritter (2005)
EVA Records: Absolute Music 49 (2005)
NRK: Latterlige øyeblikk (2006)
Malin Reitan: Malins Jul (2006)
USM: Fiskoteket (2009)
Lillepri: Lillepri – Sangene fra TV-serien (2012)
ESS Engros: Ludo Kids – Ut på tur, aldri sur (2013)
ESS Engros: Ferien for store og små – 50 skandinaviske sommerfavoritter (2014)
Grammofon: Alle tiders barnesanger (2015)
Forente Trøndere: Trønder (2018)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Klaus Sonstad på Internet Movie Database 
(en) Klaus Sonstad hos The Movie Database
Censor

Censorene førte liste over borgerne i antikkens Roma. De fastsatte hva hver skulle betale i skatt, og hvilken type militærtjeneste borgeren skulle gjøre. De ordnet også borgerne på tribus, avstemningsdistrikter, og avgjorde derved kvaliteten på den stemme borgeren kunne avgi i comitiene. Folketellingen ble avsluttet med et renselsesoffer som grunnla byen på ny og sikret den gudenes støtte. De stilte også opp listen over medlemmer av senatet.


== Kilder ==
Qviller, Bjørn (1999): Romersk politisk kultur og sosiologisk historie,  Cappelen Akademiske Forlag
Edil

Edilene (latin: Ædilis, fra ædes, «tempel, helligdom») var en posisjon i den romerske republikk. Basert i Roma var edilene ansvarlig og hovedoppsyn med offentlige bygninger, veier og kornutdelinger, foruten også regulering av offentlige festivaler (Ludi plebeii). De hadde også makt til å tvinge gjennom offentlig orden. 
Den romerske tradisjon hevder at de første ediler var assistenter for plebeiernes tribuner, første gang i 494 f.Kr. Plebeierne hadde sine arkiver ved gudinnen Ceres’ helligdom i Forum Boarium, «kvegmarkedet». Navnet til edilene antyder at de hadde noe med helligdommer å gjøre, men den greske oversettelsen agoranomos antyder at de var inspektører av markedet, iallfall i begynnelsen, og representerte handelsmennene som ikke tilhørte adelen, og således allierte seg med plebeierne.Det var to par av ediler: de første var plebeiiske ediler (ædiles plebis) og kun plebeiere kunne hadde denne posisjonen; de andre to var kurule ediler (ædiles curules), åpen for både plebeiere og patrisiere i alternerende år. En ædiles curules var klassifisert som en magister curulis.


== Referanser ==


== Litteratur ==
McCullough, Colleen (1990): The First Man in Rome. Avon Books. ISBN 0-380-71081-1.
Tribun

En tribun, eller folketribun, var en tillitsvalgt romersk embetsmann. De var valgt av plebeierne som beskyttelse mot patrisiske magistrater. Tribunen kunne nedlegge veto mot enhver embetshandling. Plebsen svor en ed på at de skulle drepe alle som krenket en tribun.
Folketribunatet ble etter tradisjonen opprettet i 494 f.Kr. og var kun åpent for plebeiere. Tribunene ble valgt årlig i Concilium plebis, og det ble valgt mellom to og ti (fra c. 450 f.Kr.) – tallet varierte gjennom republikkens historie. De nøt rettslig immunitet.
I keisertiden mistet tribunene all sin betydning, da keiseren satt med den tribunske makten (tribunicia potestas).
En moderne, om enn svakere, parallell til ordningen er ombudsmannen.