jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
1712

1712 (MDCCXII) i den gregorianske kalender var et  
skuddår som begynte på en fredag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
29. februar – I den svenske kalenderen blir 29. februar etterfulgt av 30. februar
Den store nordiske krig 1700-1721)
20. desember – Slaget ved Gadebusch
Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714)
For flere pågående kriger, se Konfliktåret 1711
Peter den store flytter Russlands hovedstad fra Moskva til St. Petersburg


=== Norge ===
Claus Henrik Vieregg tar over som visestattholder etter stattholder Waldemar Løvendal.


== Fødsler ==
24. januar – Fredrik II av Preussen, konge av Preussen fra 1740 til sin død (d. 1786)
8. juni – Christian Lerche, dansk kontreadmiral, som i deler av livet virket i Norge. Han sto bak oppbyggingen av lystgården Lerchendal i Trondheim (d. 1793)
28. juni – Jean-Jacques Rousseau, sveitsisk-fransk filosof og musiker (d. 1778)
30. oktober – Christian Wilhelm Ernst Dietrich, tysk maler og kunstforvalter (d. 1774)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over  statsledere i 1712


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Stattholder – Waldemar Løvendal (1710–1712) / Visestattholder Claus Henrik Vieregg (1712–1713)


== Eksterne lenker ==
(en) 1712 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1709

1709 (MDCCIX) i den gregorianske kalender var et år 
uten skuddag som begynte på en tirsdag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
12. januar – Den lille istid: En to måneder lang iskald periode i Frankrike begynner; atlanterhavskysten og elven Seine islegges, avlingene svikter, og minst 24 000 parisere dør.
2. februar– Alexander Selkirk blir reddet fra en øde øy, noe som gir Daniel Defoe inspirasjon til å skrive boken Robinson Crusoe.
Den store nordiske krig 1700-1721)
8. juli – Slaget ved Poltava i den store nordiske krig – Peter I av Russland seirer over Karl XII av Sverige. Slaget markerer slutten på Sveriges tid som europeisk stormakt.
Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714)
For flere pågående kriger, se Konfliktåret 1709


== Fødsler ==
29. desember – Tsarina Elisabeth av Russland (d. 1762)


== Dødsfall ==
9. november – Caspar Castner, tysk kinamisjonær (f. 1655)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over  statsledere i 1709


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Visestattholder – Johan Vibe (1708–1710)


== Priser og utmerkelser ==
Prix de Rome – Antoine Watteau i kategorien maleri


== Eksterne lenker ==
(en) 1709 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1708

1708 (MDCCVIII) i den gregorianske kalender var et  
skuddår som  som begynte på en søndag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Den store nordiske krig 1700-1721)
9. oktober – Peter den store slår svenskene under Karl XIIs general Lewenhaupt i Slaget ved Lesnaja, og hindrer videre framrykning mot Moskva.
Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714)
11. juli – Slaget ved Oudenaarde. Utfallet var avgjørende i den spanske arvefølgekrigen, og forhindret union mellom Frankrike og Spania
For flere pågående kriger, se Konfliktåret 1708


=== Norge ===
Visestattholder Frederik Gabel dør 21. juni og embedet blir tatt over av Johan Vibe.
2. august  – bybrann i Trondheim; hele byen, bortsett fra bryggene og Sanden, brenner.
10. oktober – en bybrann i Christiania medfører at 60 sjø- og pakkboder og 40 bolighus brenner ned.


== Fødsler ==
22. mars – Ernst Henrich Berling, tysk/dansk boktrykker og grunnlegger av Berlingske Tidende (d. 1750)
10. september – Mathias Collett, norsk embedsmann (d. 1759)
16. oktober – Albrecht von Haller, sveitsisk anatom, fysiolog, botaniker og dikter (d. 1777)
8. desember – Frans I Stefan av Det tysk-romerske rike, konge av Tyskland og tysk-romersk keiser (d. 1765)
ukjent dato – Kelzang Gyatso, den syvende Dalai Lama, (d. 1757)


== Dødsfall ==
21. juni – Frederik Gabel, dansk adelsmann og visestattholder i Norge fra  1699 til sin død  (f. ukjent)
21. juli – Conrad Reventlow, dansk adelsmann, kammerherre hos Frederik III og far til dronning  Anna Sophie Reventlow (f. 1644)
10. september – José Sarmiento y Valladares, visekonge av Ny-Spania fra 1696 til 1701 (f. 1643)
7. oktober – Gobindh Singh, den siste av de to Sikh-guruene (f. 1666)
ukjent dato – Christian Nerger, saksisk billedhugger, stukkatør og billedskjærer som arbeidet i Danmark (f. ukjent år)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over  statsledere i 1708


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Visestattholder – Frederik Gabel (1699–1708) / Johan Vibe (1708–1710)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1708 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1707

1707 (MDCCVII) i den gregorianske kalender var et år 
uten skuddag som begynte på en lørdag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Den store nordiske krig 1700-1721)
Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714)For flere pågående kriger, se Konfliktåret 170716. januar – Acts of Union blir vedtatt av Det skotske parlamentet, og var tidligere samme år vedtatt av Det engelske parlamentet. Kongeriket Storbritannia blir dermed etter hvert opprettet som en union mellom England og Wales og Skottland.
26. mars – Det skotske parlamentet oppløses og landet går inn i union med England.


== Fødsler ==
15. april – Leonhard Euler, sveitsisk matematiker (d. 1783)
23. mai – Carl von Linné, svensk naturforsker (d. 1778)


== Dødsfall ==
30. mars – Vauban, fransk offiser, marskalk og sin tids fremste ekspert innen fortifikasjon (f. 1633)
9. mai – Dietrich Buxtehude, dansk-tysk organist og komponist (f. 1637)
27. mai – Madame de Montespan, en av Ludvig XIV av Frankrikes elskerinner (f. 1641)
17. august – Petter Dass, norsk teolog og dikter (f. ca. 1646)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over  statsledere i 1707


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Visestattholder – Frederik Gabel (1699–1708)


== Eksterne lenker ==
(en) 1707 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1706

1706 (MDCCVI) i den gregorianske kalender var et år 
uten skuddag som begynte på en fredag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Den store nordiske krig (1700-1721)
15. januar – Slaget ved Grodno ender med svensk seier over styrkene fra Tsar-Russland.
13. februar – Slaget ved Fraustadt ender med svensk seier over styrker fra Sachsen og Tsar-Russland.
30. april – Slaget ved Kletsk ender med svensk seier over styrkene fra Tsar-Russland.
14. september – August den sterke frasier seg den polske kronen ved freden i Altranstädt
29. oktober – Slaget ved Kalisz ender med et svensk tap for koalisjonsstyrker fra Kurfyrstedømet Sachsen, Tsar-Russland og Polen-Litauen. 1800 svenske soldater tas til fange.Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714)For flere pågående kriger, se Konfliktåret 170624. mars –  Garnisonskirken i København innvies.
Etter Peter II av Portugals død 9. desember overtar sønnen Johan V tronen


== Fødsler ==
17. januar – Benjamin Franklin, amerikansk journalist, forfatter, filantrop, vitenskapsmann, oppfinner og diplomat (d. 1790)
4. mars – Laurids de Thurah, dansk arkitekt (d. 1759)
24. april – Giovanni Battista Martini, italiensk komponist og musikkteoretiker (d. 1784)
15. august – Benjamin Dass, norsk skolemann (d. 1775)
6. oktober – Charlotte Amalie, datter av kong Frederik IV og dronning Louise (d. 1782)


== Dødsfall ==
7. mars – Johann Pachelbel, tysk komponist (f. 1653)
10. august – Fjodor Golovin, russisk statsmann og offiser, den siste russiske bojaren (f. 1650)
9. desember – Peter II av Portugal, konge av Portugal fra 1683 til sin død (f. 1648)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over  statsledere i 1706


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Visestattholder – Frederik Gabel (1699–1708)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1706 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1705

1705 (MDCCV) i den gregorianske kalender var et år 
uten skuddag som begynte på en torsdag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Den store nordiske krig 1700-1721)
15. juli – Svenske styrker mislykkes i angrep mot russiske befestninger ved Neva.
26. juli – Slaget ved Gemauerthof mellom svenske og russiske tropper, endte med svensk seier.
26. juli – Slaget ved Warszawa mellom tropper fra Sverige, sammen med polske styrker under Stanisław I mot koalisjonsstyrker fra Kurfyrstedømet Sachsen og Det polsk-litauiske samveldet endte med en avgjørende svensk seier.
28. november - Warszawa-traktaten: En fredsavtale og allianse inngås mellom Sverige og fraksjonen av Polen-Litauen som var lojale til Stanisław I.
Borgerkrig i Polen (1704–1706)
4. oktober – Stanisław I krones til polsk konge i Warszawa.
Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714)For flere pågående kriger, se Konfliktåret 1705


== Dødsfall ==
5. mai – Keiser Leopold I av det tysk-romerske rike (f. 1640)
29. september – Søren Schive d.e., norsk prest (f. 1623)
30. november – Catherine av Braganza, portugisisk prinsesse, Karl II av Englands gemalinne (f. 1638)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over statsledere i 1705


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Visestattholder – Frederik Gabel (1699–1708)


== Eksterne lenker ==
(en) 1705 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1704

1704 (MDCCIV) i den gregorianske kalender var  
et skuddår som begynte på en tirsdag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Den store nordiske krig (1700–1721)
13. juli - Svenske styrker forsøker et angrep på et russisk fort i Neva, med både flåtestyrker og landsatte soldater, men mislykkes i å ta befestningen.
5. august – Slaget ved Jakobstadt ender med svensk seier over styrker fra Polen-Litauen og Tsar-Russland.
9. august – Slaget ved Poznań ender med svensk seier over styrker fra Sachsen.
28. oktober – Slaget ved Punitz ender med en avgjørende svensk seier over styrker fra Sachsen.Borgerkrig i Polen (1704–1706)
16. februar - Warszawa konføderasjonen ble etablert i protest mot August den sterke, hans krigsdeltagelse i Den store nordiske krig og tapene som Polen hadde hatt. Stanisław I Leszczyński utropes som ny konge.
20. mai - Sandomierz konføderasjonen formes som en motkraft m0t Leszczyński
12. juli  - Stanisław I Leszczyński utropes til polsk konge.Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714)
13. august – Slaget ved BlenheimFor flere pågående kriger, se Konfliktåret 1704Ole Rømer grunnlegger sitt Observatorium Tusculanum i Vridsløsemagle.


=== Norge ===
I juni besøker kong Frederik IV Kongsberg og starter en
skikk som er levende fremdeles; å hugge inn de kongelige monogrammer i Håvet.


== Dødsfall ==
24. februar – Marc-Antoine Charpentier, fransk komponist (f. 1643)
28. oktober – John Locke, engelsk filosof (f. 1632)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over  statsledere i 1704


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Visestattholder – Frederik Gabel (1699–1708)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1704 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1701

1701 (MDCCI) i den gregorianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en lørdag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Den store nordiske krig (1700-1721)
Den svenske hær går inn i Livland
9. juli – Slaget ved Düna ender med svensk seier over styrker fra Polen-Litauen og Sachsen.Den spanske arvefølgekrigen (1701–1714)Henry Jethro William Tull konstruerer den første såmaskinen.
23. mai – Etter å ha blitt kjent skyldig i piratvirksomhet og mordet på William Moore, blir kaptein William Kidd hengt i London.


=== Norge ===
Det blir tatt opp manntall i Norge.


== Fødsler ==
6. april – Herman Løvenskiold, norsk godseier og jernverkseier (d. 1759)
7. mai – Carl Heinrich Graun, tysk komponist og sanger (d. 1759)
4. juni – Nicolai Eigtved, dansk arkitekt (d. 1754)
7. desember – Anders Celsius, svensk astronom, geograf, kjemiker og fysiker (d. 1744)


== Dødsfall ==
23. mai – William Kidd, skotsk pirat (f. 1645)
16. september – Jakob II av England, skotsk, engelsk og irsk konge (f. 1633)


== Statsledere ==


=== Utlandet ===
Liste over  statsledere i 1701


=== Norge ===
Monark – Frederik IV (1699–1730)
Visestattholder – Frederik Gabel (1699–1708)


== Eksterne lenker ==
(en) 1701 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) 1701 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Sacramento

Sacramento er hovedstaden i delstaten California i USA, selv om byene Los Angeles og San Francisco er betydelig større. Byen ble offisielt grunnlagt i 1849 av John Sutter som tidligere hadde grunnlagt Nueva Helvetia og Sutter-festningen som en del av den tidligere meksikanske delstaten Alta California. Byen ble valgt for første gang som delstatens hovedstad i 1854 og etter 1879 ble dette valget gjort permanent.
Byen ligger i en stor, flat dal nord i California som bærer navnet Central Valley. Byen er også administrasjonssenteret for Sacramento County. Mens byen har 470 956 innbyggere (2012), har Sacramento County 1 374 724 innbyggere. Sacramento er den sjette største byen i California og den trettifemte største byen i USA.


== Historie ==
Sacramento ble grunnlagt i 1848 av John Sutter under navnet Sutters Fort. Tidlig på 1800-tallet hadde den spanske oppdageren Gabriel Morage oppdaget og navnsatt Sacramento Valley og Sacramento River, hvor han brukte det spanske sacrament (norsk: sakrament, noe hellig).
I 1848 ble det oppdaget gull i området, hvilket førte til en betydelig tilflytting. John Sutters sønn, John Sutter Jr., besluttet å endre byens navn til Sacramento, etter elven som passerte byen. John Sutter Jr. leide også en ingeniør til byplanleggingen. Sacramento er den eldste byen som er innlemmet i delstaten California, og det ble i 1854 ved lov vedtatt at byen skulle være delstatshovedstad.
Elvene rundt byen bidro til økt velstand i byen, da den virket som transportåre for handel og landbruk. Flere av byens egne byggeprosjekter ble finansiert gjennom skatteinnkreving for ferdsel på elven.


== Bylandskap ==


== Økonomi ==
Blant selskap som er etablert med base i Sacramento, finner vi Sutter Health, Blue Diamond Growers, Aerojet, Teichert og The McClatchy Company.


=== Største arbeidsgivere ===
Ifølge Sacramentos Comprehensive Annual Financial Report for 2010, er byens ti største arbeidsgivere:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Sacramento, California – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sacramento – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en)  Sacramento hos Wikivoyage
Maine (Frankrike)

Maine var en av Frankrikes tradisjonelle provinser i før-revolusjonær tid. Navnet må ikke forveksles med La Maine, elven. Det tilsvarer det tidligere grevskapet Maine som også hadde hovedstad i Le Mans. Området er i dag delt inn i departementene Sarthe og Mayenne, og deler av Loire-et-Cher, Eure-et-Loir, og Ornesom. Området har et innbyggertall på rundt 857 000 innbyggere.Delstaten Maine i USA er antatt oppkalt etter denne provinsen.


== Lokalisering ==
Maine ligger på grensen av provinsen Anjou i sør og Normandie i nord. Maine var i sin tid et stridsemne for de tidligere grevskapet Anjou og hertugdømmet Normandie.


== Historie ==


=== Konflikt og strid ===
En gang mellom 1045 og 1047 giftet Hugo IV seg med Bertha, datter av Odo II av Blois. Angevinene (Anjou) ønsket ikke at Maine kom inn under Blois’ innflytelse og grev Geoffrey Martel invaderte Maine. Normannerne hadde ingen interesse av å se Maine komme inn under Anjou, og ble trukket inn i konflikten. Den nøyaktige kronologien er uklar, men det er klart at i 1051 døde Hugo IV og borgerne i Le Mans åpnet deres port for angevinene. Til tross for at Anjou fikk effektiv kontroll over det meste av landet greide normannerne erobre flere betydningsfulle festninger langs grensen Maine-Normandie.


=== Krevet av Normandie ===
Hugo IVs sønn Herbert II flyktet til det normanniske hoffet, skjønt en del historikere hevder at han var under angevinenes kontroll i noen år først, og hans død i 1062 fremmet en etterfølgerkrise i Maine. Mens landet var på angevinenes hender hadde Anjou sitt eget etterfølgerproblem. Herberts yngre søster Margarete var trolovet til hertug Robert Curthose, sønn av hertug Vilhelm av Normandie, Vilhelm krevde Maine på deres vegne. Andre krav var Herberts tante Biota, søster av Hugo IV, og hennes ektemann Walter, greve av Vexin.


=== Normannisk invasjon og kontroll ===
Vilhelm invaderte Maine og tok kontroll over landet på begynnelsen av 1064. Biota og Walter ble tatt til fange da Le Mans ble erobret. De døde en gang senere i 1063, etter sigende forgiftet ifølge ryktene, skjønt det er ingen harde bevis for dette.
Den normanniske kontrollen av Maine sikret den sørlige grensen av Normandie mot Anjou, og det var en faktor som gjorde det mulig for Vilhelm å invadere England i 1066.


=== Opprør ===
I 1069 gjorde borgerne av Le Mans opprør mot normannerne. En del av baronene i Manceaux ble med i opprøret, og normannerne ble fordrevet, og unge Hugo V av Maine ble proklamert som greve av Maine. Han var sønn av Azzo d'Este og dennes hustru Gersendis, den andre søsteren av greve Hugo IV. Azzo dro tilbake til Italia og etterlot Gersendis med ansvaret. Den virkelige makten satt en av baronene i Manceaux, Geoffrey av Mayenne.
Kongedømmet Frankrike annekterte Maine i 1203.


=== Moderne tid ===
Under den franske revolusjon ble Maine en del av den nyopprettede départementer Mayenne og Sarthe, de er i dag en del av regionen Pays de la Loire.


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Greve og hertug av Maine


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Maine, arkiv av eldre leksikonartikler om provinsen Maine hos Wikisource
Nagano

Nagano er en by i prefekturet ved samme navn (Nagano) i Japan, hvor den også er administrativt sentrum. Byen ligger i regionen Chubu og var vertsby for de olympiske vinterlekene i 1998.


== Eksterne lenker ==
(ja) Offisielt nettsted 
(en) Nagano, Nagano – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) 長野市 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Peter Shilton

Peter Leslie Shilton (født 18. september 1949 i Leicester) er en tidligere britisk fotballkeeper fra England. Han har rekorden i antall kamper spilt i engelsk ligasystem, men er likevel mest kjent for episoden i kvartfinalen under VM 1986 mot Argentina, der Diego Maradona scoret med hånden.Peter Shilton spilte sin første ligakamp for Leicester City FC i sesongen 1965/66 som 16-åring. Han spilt ligafotball både på 1960-, 1970-, 1980- og 1990-tallet.
Han debuterte på Englands landslag i 1971, og spilte den siste i 1990 (bronsekampen i VM i Italia) nesten 41 år gammel. Til sammen spilte han 125 landskamper.
På klubbnivå vant Shilton ligaen, ligacupen, serievinnercupen og cupvinnercupen. Karrieren startet altså i Leicester i 1965/66. I 1974 ble det overgang til Stoke City FC, så til Nottingham Forest FC, Southampton FC, Derby County FC, Plymouth Argyle FC (spillende manager), Bolton Wanderers FC og Leyton Orient FC.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Peter Shilton – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Peter Shilton på Internet Movie Database 
(de) Peter Shilton – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Peter Shilton – FIFA 
(en) Peter Shilton – UEFA 
(en) Peter Shilton – Transfermarkt 
(en) Peter Shilton – national-football-teams.com 
(en) Peter Shilton – Soccerbase.com 
(en) Peter Shilton – FootballDatabase.eu 
(en) Peter Shilton – Soccerway 
(en) Peter Shilton – EU-Football.info 
(en) Peter Shilton – FBref 
(en) Peter Shilton på Twitter
2 (tall)

2 (to) er det naturlige tallet som kommer etter 1 og før 3. 2 er et partall, et primtall og det tredje Fibonaccitallet, etter 1 og før 3.
Tallet 2 har ordenstall annen eller andre. I rangeringer regnes det som det nest beste eller ypperste, og tilsvarer sølv. På bokmål skrives ordenstallet andre eller annen. I riksmål er det tradisjonelt skilt mellom ordenstallet annen og pronomenet andre, men ifølge Riksmålsforbundet er «ordene så like at de brukes mye om hverandre, og andre brukes av mange også som ordenstall.»


== I andre sammenhenger ==
2 er også:

Atomnummeret til Helium
2-års bryllupsdag i et ekteskap er bomullsbryllup


== Se også ==
Par
Tallsymbolikk
2 f.Kr.
år 2


== Referanser ==
3 (tall)

3 (tre) er det naturlige tallet som kommer etter 2 og før 4. 3 er et oddetall og et primtall, og det er det fjerde Fibonaccitallet, etter 2 og før 5.
Tallet 3 har ordenstall tredje. I rangeringer regnes som det tredje beste eller ypperste, og tilsvarer bronse.


== I andre sammenhenger ==
3 er også:

atomnummeret til Litium
3-års bryllupsdag i et ekteskap er lærbryllup


== Se også ==
tallsymbolikk
3 f.Kr.
år 3
5 (tall)

«Fem» omdirigererer hit. For andre betydninger, se FEM.

5 (fem) er det naturlige tallet som kommer etter 4 og før 6.
5 er et oddetall og et primtall, det neste primtallet er 7. Det er det sjette fibonaccitallet, etter 3 og før 8.


== I musikk ==
5 er et album av Lenny Kravitz
5ive var navnet på et britisk popgruppe
Maroon 5 er et pop/rocke-band fra California, USA


== I andre sammenhenger ==
5 er også:

atomnummeret til Bor
5-års bryllupsdag i et ekteskap er trebryllup
Hamsa, et religiøst symbol basert på en hånd med fem fingre
antall fingre på en menneskehånd
antall i en kvintett
antall permanente medlemmer i FNs sikkerhetsråd
antall sider i en pentagon
antall sanser: syn, hørsel, lukt, smak og følelse
antall ringer i de olympiske ringer.
Fem-serien er en romanserie for barn.


== Se også ==
tallsymbolikk
5 f.Kr.
år 5
6 (tall)

6 (seks) er det naturlige tallet som kommer etter 5 og kommer før 7.
6 er et perfekt tall.
6 er et partall.
Se også tallsymbolikk.
7 (tall)

7 (sju eller syv, fra norrønt sjau) er det naturlige tallet som kommer etter 6 og kommer før 8. 7 er også et primtall, det neste primtallet er 11.


== Se også ==
Hviledagen
Tallsymbolikk
Verdens syv underverker
Verdens sju nye underverker


== Referanser ==
8 (tall)

8 (åtte) er det naturlige tallet som kommer etter 7 og kommer før 9.
Det er det sjette Fibonaccitallet, etter 5 og før 13. Det er det andre kubikktallet.
Det norske ordet «åtte» har indoeuropeisk opphav. På sanskrit het det asta, fra den indoeuropeiske roten *okto(u), en gammel dualisform med betydningen «2 x 4». Man regnet i firere, dvs. fingrene minus tommelfingeren. Håndens fingre danner en spiss, og ok- i *oktu betegner en spiss som i tysk Ecke (= hjørne). Dette ses også i indoeuropeisk *ak-, som i Akropolis (egentlig «byens spiss») og i «(korn)aks», samt i latin acutus (= skarp), som er blitt til vårt «akutt». Også stedsnavn som cap d'Agde og Agder har denne opprinnelsen, i betydningen «(spiss) utstikker».


== Referanser ==


== Se også ==
tallsymbolikk.
11 (tall)

11 (elleve) er det naturlige tallet som kommer etter 10 og kommer før 12. 11 er et oddetall. 11 er også et primtall, det neste primtallet er 13.


== Tallet 11 innen vitenskap ==
Et polygon med elleve sider kalles Hendekagon.
Grunnstoffet Natrium (Na) har atomnummer 11.
Apollo 11 var den første bemannede romfartøyet som landet på Månen.


== Se også ==
11 f.Kr.
år 11
12 (tall)

12 (tolv) er det naturlige tallet som kommer etter 11 og kommer før 13.
12 er et partall.


== I matematikk ==
12 er det minste av overskuddstallene.
12 er det minste tallet som er delelig på alle tallene opp til 4.


== Annet ==
det er 12 i et dusin og 12 dusin er et gross
Dodekaeder er et polygon med 12 sideflater
det er 12 måneder i et år
14 (tall)

14 (fjorten) er det naturlige tallet som kommer etter 13 og før 15.
15 (tall)

15 (femten) er det naturlige tallet som kommer etter 14 og kommer før 16.
Det er et triangulært tall: 1 + 2 + 3 + 4 + 5 = 15
16 (tall)

16 (seksten) er det naturlige tallet som kommer etter 15 og kommer før 17. Et tallsystem med 16 som grunntall kalles heksadesimalt. Det brukes mye i dataprogrammering.
17 (tall)

17 (sytten) er det naturlige tallet som kommer etter 16 og kommer før 18. 17 er både oddetall og primtall, det neste primtallet er 19.


== Annet ==
17 (TV-serie), en norsk TV-serie fra 2018 på NRK
30 (tall)

30 (tretti, også skrevet tredve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 29 og kommer før 31.
31 (tall)

For kortspillet 31, se 31 (kortspill)31 (trettien, også skrevet enogtredve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 30 og kommer før 32. 
31 er også et primtall, det neste primtallet er 37.
40 (tall)

40 (førti) er det naturlige tallet som kommer etter 39 og kommer før 41.