Biskop Eysteins jordebok

Biskop Eysteins jordebok eller Den røde bok (også kjent som Rødeboken og Raudeboka) er en viktig informasjonskilde om kirkelige inntekter og jordeiendomsforhold på Østlandet i middelalderen. Manuskriptet til jordeboken skal være fra årene 1388-1401, og er skrevet av eller for Eystein Aslaksson, biskop i Oslo og korsbror ved Hallvardskatedralen i Oslo. Rødeboken oppbevares nå i Riksarkivet. Den består, slik den er bevart, av 205 blad. Navnet Rødeboken kommer av at boken tidligere hadde røde permer.


== Registrering av Oslo bispedømmes eiendommer ==
I 1388 startet biskop Eystein en registrering av kirkens eiendommer, et arbeid som skulle ta hele 13 år. Målet var å få oversikt over Oslo bispedømmes eiendommer etter svartedauden. Kirken var en stor jordeier, og avkastningen fra gårder og gårdparter var blant kirkens viktigste inntekter. Nesten 10 000 eiendommer ble oppført. Små gårdparter ble solgt eller slått sammen, og kirken forhandlet med leilendinger om landskyld. Mange gårder ble forlatt; såkalte ødegårder. Håpet var at landskylden skulle bli den samme som før pestepidemien, men dette var ikke mulig grunnet befolkningsnedgangen. Nå var det kjøpers og leiers marked, og store jordeiere som kirken måtte tilpasse seg. Løsningen ble å sette ned landskylden, selge unna gårdparter og slå sammen prestegjeld. Etterhvert fikk imidlertid kirken flere eiendommer. Pestepidemiene ble sett på som Guds straff, og donasjoner strømmet til kirken i løpet av senmiddelalderen. Ved utgangen av middelalderen eide derfor kirken nesten halvparten av all jord i Norge.


=== Trykte utgaver ===
Biskop Eysteins jordebok ble utgitt av historiker H. J. Huitfeldt i fire hefter mellom 1873 og 1880 med originaltittel Biskop Eysteins Jordebog (Den Röde Bog). Fortegnelse over Det geistelige Gods i Oslo Bispedömme omkring År 1400. Disse fire heftene er tilgjengelige digitalt på Nasjonalbibliotekets nettsider.
I det videre er transkripsjon av den trykte utgaven gitt, med opprinnelig norrøne betegnelser hvor dette er kjent. Den geistelige inndelingen er gjengitt etter fjerde hefte, mens rekkefølgen er gjort mer geografisk ordnet (fra øst til vest). Lenker til eksisterende og historiske kirkesteder er gjort vha. ulike kilder.Romerske numeraler er gjengitt fra den trykte utgaven, som også var angitt i originalen. I den trykte utgaven blir f.eks. 14 skrevet som XIIII., men er her skrevet som XIV. ettersom det er den moderne skrivemåten og dessuten gis av formateringen til Wikipedia.


== Dioecesis Osloensis ==
Innsamlet 1396.
Annet hefte, s. 211 - 309
Romerske numeraler: CL. (150) - CLXIII. (163)

til biscops stolsen
kummuna koorsbrødhræ
Sikulandæ prouenta
Hofuinar prebenda
Vlfuinar prebenda
Hielmungar prebenda
Hægs prebenda
Rodeims prebenda
Aas prebenda
Straums prouentaBergs prouenta
Hola prouenta
Velo prouenta
Jmishaugs prouenta
Mareima prebendaLautina prouenta
Medaluadz prouenta
Hunaborgs prouentaCantoria
Sacristia
Skula prouenta
CampanistriaHelgha andz altaræ

Kros altare
Marie altare indræ
Marie altare wtaar aa golfueno
Michials altare
Peters altare
Andres altare
Sebastianus altare
Edmundz altare
Haluardz altare
Antons altare
Niculos altare
Margaretta altare
Helagalika altara
Sala altnumClemetz kirkiæ
Furusætres kirkja
Niculos kirkjaKros kirkja
Spitalen ok Lafranz kirkja
Nunnusæter j Oslo


=== Elfarsýslu prófastdœmi ===
Innsamlet 1388, tillegg 1399.
Annet hefte, s. 309 - 358
Romerske numeraler: CLXIV. (164) - CLXXXV. (185)

Molanda kirkja
Miklabýjar kirkja
Þorps kirkja ok Þœknabjár kirkja
Langalanda kirkja ok Staðla kirkja
Rjóðra kirkja, Valla kirkja ok Stein kirkja
Klaufadals kirkja, Sjóvar kirkja, Bakka kirkja ok Bjórlanda kirkja
Þórslanda kirkja, Eykreyjar kirkja, Maria kirkja i Konungello, Niculos kirkja i Konungello ok Yttrabýjár kirkja
Þórisbýjár kirkja
Harundastafs kirkja ok Lukkju kirkja
Holta kirkja
Sólberga kirkja ok Karlabýjar kirkja
Rimalanda kirkja, Jórulanda kirkja, Hjartheims kirkja ok Vistulanda kirkja
Auklanda kirkja
Spikkarjóðrs kirkja
Nóreima kirkja
Auðsmála kirkja ok Grindarjóðs kirkja
Lyngs kirkja ok Forsœla kirkja
Hristarjóðs kirkja ok Befja kirkja
Hœrastaða kirkja
Haukáss kirkja
Skriksvíkr kirkja
Boknes kirkja
Rjóðra eller Maggarjóðrs kirkja


=== Ranríkis prófastdœmi ===
Innsamlet 1391, tillegg 1399.
Annet hefte, s. 358 - 400, tredje hefte, s. 401
Romerske numeraler: CLXXXVI. (186) - CCXV. (215)

Nafarstaða kirkja
Móa kirkja
Krókstaða kirkja i Víken
Heiða kirkja
Sandaruðs kirkja
Aspanga kirkja; ecclesia nulla; possessiones unite ad Suartoborg
Svertuborgar kirkja
Þóseiðis kirkja
Haugbœja kirkja
Foss kirkja
Lýsa kirkja
Bragasetrs kirkja
Brúa kirkja
Askeims kirkja
Ábœjar kirkja
Tossinar kirkja
Berufjarðardals kirkja
Sveinabœjar kirkja
Botna kirkja
Kvilda kirkja
Róeims kirkja
Túneims kirkja
Luðrs kirkja
Skeðjuhofs kirkja ok Vettalanda kirkja
Rollinar kirkja
Tjarneyjar kirkja
Ønyndardals kirkja
Hódals kirkja
Nesinar kirkja
Lumulanda kirkja


=== Sarpsborg prófastdœmi ===
Også benevnt Ytri lutan a Borghasysla.Innsamlet 1397, tillegg 1400.
Tredje hefte, s. 481 - 518
Romerske numeraler: CCXXXIX. (239) - CCLIX. (259)

Vála kirkja
Svindala kirkja
Roða kirkja
Tesala kirkjaÞufnar kirkja
Tuna kirkja
Borgar kirkja
Glimeima kirkja
Olafs kirkja i Borg
Niculos kirkja i Borg
Varteiga kirkja
Alnes kirkja
Bergs kirkja
Asaka kirkja
Rodka kirkja
Iddar kirkja
Skjalbergs kirkja
Ingradals kirkja
Ullarøy kirkja
Holms kirkjaBjár kirkja
Hvala kirkja
Kolbergs kirkja
Ryggiofs kirkja


=== Eiðsberg prófastdœmi ===
Også benevnt Øfra lutan a Borghasysla.Innsamlet 1401, tillegg 1400.
Første hefte, s. 140 - 181
Romerske numeraler: XCV. (95) - XCVIII. (98)

Administrativ informasjon
Hofvina kirkja
Askeims kirkja
Þrykstaða kirkja
Romerske numeraler: CXXVII. (127) - CXLVIII. (148)

Boðstaða kirkja
Rødanes kirkja
Klunds kirkja
Rymskogs kirkja
Øya markar kirkja
Aramarka kirkja
Digranes kirkja
Rakkastaða kirkja
Gyrðinar kirkja
Nya kirkja
Oss kirkja
Eiðsbergs kirkja
Hœnes kirkja
Hœrolanda kirkja
Folkinsborg kirkja
Treginsborg kirkja
Þenols kirkja
Skygþveita kirkja
Skogs kirkja
Viflastaða kirkja
Spjotabergs kirkja
Helene kirkja


=== Østra lutum Osloár prófastdœmi ===
Også benevnt Follo prófastdœmi.
Innsamlet omkring 1390, tillegg 1399.
Første hefte, s. 115 - 139
Romerske numeraler: LXXXII. (82) - XCIV. (94)

Fraunar kirkja (oppført s. 595)
Skeiðis kirkja
Norbjár kirkja
Krákastaða kirkja
Tompta kirkja
Hobøles kirkja
Garða kirkja
Sána kirkja
Vestbjár kirkja
Kroa kirkja
Áss kirkja
Gerðaruða (Roða) kirkja
Nesodda kirkja


=== Raumaríkis prófastdœmi ===
Innsamlet 1393, tillegg 1400.
Tredje hefte, s. 401 - 446
Romerske numeraler: CCXVI. (216) - CCXXX. (230)

Ignabakka kirkja
Rœlings kirkja
Leiremsskogs kirkja
Falla kirkja
Byrginar kirkja
Skeiðsmo kirkja
Lakune/Tellefeil
Dals kirkja
Hakadals kirkja
Guðleifs-Asakar kirkja
Gœrdinœr kirkja
Heinini kirkja
Nannastaða kirkja
Bjœrka kirkja
Foss kirkja
Romerske numeraler: XCIX. (99) - CXIII. (113)

Holta kirkja
Hofvinar kirkja
Kjosar kirkja
Eiðsvalla kirkja
Fœgringar kirkja
Urðadals kirkja
Holts kirkja
Lunds kirkja
Furuseters kirkja
Ullinshofs kirkja
Fraunar kirkja
Rifseims kirkja
Asakar kirkja (Ingrið-Asakar)
Imishaus kirkja
Suðreims kirkja


=== Sóleyja prófastdœmi ===
Innsamlet 1394, tillegg 1400.
Tredje hefte, s. 446 - 481
Romerske numeraler: CXIV. (114) - CXXIV. (124)

Hofs kirkja á Fit
Løykinar kirkja
Heimnes kirkja
Aurs kirkja
Fors kirkja
Hofs kirkja i Soløyum
Mo kirkjaVála kirkja
Ásnes kirkjaGrofu kirkja
Fyrilunda kirkja
Berga kirkja
Vingœrs kirkjaEiðesskogs kirkja
Øyaseters kirkja
Sands kirkja
Ingramos kirkja

Romerske numeraler: CCXXXI. (231) - CCXXXVIII. (238) 

Upstaða kirkja
Ullernis kirkja
Straums kirkja
Nes kirkja
Droggones kirkja
Udygjanes (Udynes) kirkja
Frøyofs kirkja
Aulini kirkja
Hennini kirkja
Fenastaða kirkja
Turnings kirkja


=== Vestra lutum Osloár prófastdœmi ===
Også benevnt Brakanes prófastdœmi.
Innsamlet omkring 1390, tillegg 1399.
Første hefte, s. 86 - 115
Romerske numeraler: LX. (60) - LXXXI. (81)

Haugs kirkja
Fiskeims kirkja
Bergs kirkja
Frauna kirkja
Hvals kirkja
Husabjár kirkja
Trandabjár kirkja
Eggja kirkja
Syllingadals kirkja
Skoga kirkja
Sandinar kirkja
Straums kirkja
Hofs kirkja á Huðrimum
Røykinar kirkja
Aska kirkja
Tuneims kirkja
Haslœims kirkja
Akers kirkja
Margaretto dals kirkja
Hofuinar spitall


=== Vestfoldár prófastdœmi ===
Også benevnt Túnsberg prófastdœmi.
Innsamlet 1398, tillegg 1401.
Første hefte, s. 42 - 86Romerske numeraler: XXV. (25) - LIX. (59)

Tunœims kirkja
Bergs kirkja
Kjosa kirkja
Kvelds kirkja
Hwaranes kirkja
Heiðareims kirkja
Þjoðalyngs kirkja
Istra kirkja
Sanda kirkja
Stokka kirkja
Skeiðauga kirkja
Arnadalr kirkja
Sœms kirkja
Slagns kirkja
Undreimsdals kirkja
Njotarey kirkja
Tjumo kirkja
Borra kirkja
Nya kirkja
Lauføy kirkja
Vála kirkja
Botna kirkja
Hildistaða kirkja
Ramnes kirkja
Fones kirkja
Vifilstaða kirkja
Andabu kirkja
Kuadal kirkja
Haugagerðis kirkja
Styriualla kirkja
Suarfuastada kirkja
Æftaløytis kirkja
Heiðingstaða kirkja
Kaupmantznes kirkja
Tufta kirkja
Hœms kirkja
Hofs kirkja
Første hefte, s. 181 - 192, annet hefte, s. 193 - 211
Romerske numeraler: CXLIX. (149)

Laftantz kirkja i Tunsbergi
Peters kirkja i Tunsbergi
Mariu kirkja i TunsbergiOlafs klauster í Túnsberg


=== Gerpinár prófastdœmi ===
Innsamlet 1398, tillegg 1401.
Første hefte, s. 1 - 42
Romerske numeraler: I. (1) - XXIV. (24)

Tilhører Vestfold
Tilhører Vestfold
Heitradals kirkja
Sauða kirkja
Nes kirkja
Bjár kirkja
Gorðina kirkja
Lunda kirkja
Hollini kirkja
Helginar kirkja
Fœnes kirkja
Rumanes kirkja
Meðalheims kirkja
Mikjalsberg kirkja
Soleima kirkja
Kljufa kirkja
Skeiðis kirkja i Bamblum
Moa kirkja i Sandaukedale
Moa kirkja i Eiðangre
Borgastaða kirkja
Gymsøy klausters
ii Baldastaða kirkjaGerpinar kirkja
Skiða kirkja
Slœimdala kirkja
Hœrikseiði kirkja
Bjár kirkja i Tyrisdale


== Se også ==
Norges Kirkebygninger i Middelalderen
Aslak Bolts jordebok
Olav Engelbrektssons jordebok
Graagaas
Oslo og Hamar bispedømmes jordebok 1574-77
Oslo og Hamar stift 1591


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biskop Eysteins Jordebog, første hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1873. 
Biskop Eysteins Jordebog, andet hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1875. 
Biskop Eysteins Jordebog, tredje hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1878. 
Biskop Eysteins Jordebog, fjerde hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1880. 
Arkivverkets omtale av Biskop Eysteins jordebok
Røde bok, artikkel hos Store norske leksikon