jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hundekjeksslekta

Hundekjeksslekta (Anthriscus) er en slekt med skjermplanter som består av cirka femten arter, hvorav tre som vokser naturlig i Norge. Artene er utbredt i Europa og i tempererte deler av Asia. Noen arter regnes som nytteplanter, andre som ugress. De trives i litt fuktig, porøs jord.
Det norske navnet på denne slekten er, ifølge Artsdatabanken, hundekjeksslekta. Noen kaller den også kjørvelslekta.
Artene er blant annet matkilde for larvene til noen sommerfugler. Den hule stammen er opprett og forgrenet. Blomstene er små, hvite eller grønnaktige.


== Inndeling ==
Inndelingen følger The Plant List (2013) og inkluderer kun aksepterte navn. Arter som finnes i Norge har norsk navn. Artene listen i alfabetisk rekkefølge.

Anthriscus, hundekjeksslekta
A. africana
A. caucalis, krokkjørvel
A. cerefolium, hagekjørvel
A. fumarioides
A. glacialis
A. kotschyi
A. lamprocarpa
A. nemorosa
A. nitida
A. ruprechtii
A. schumalhauenii
A. stocksiana
A. sylvestris, hundekjeks
A. tenerrima
A. velutinusHagekjørvel brukes blant annet som krydderurt. Den er også kjent som kjørvel og gourmetpersille i Norge. Hundekjeks har lange tradisjoner både her og i andre land som en urindrivende, søvndyssende, fordøyelsesfremmende og sårhelende medisinsk urt. Den er også kjent under navn som bikkjekjeks, hundekarve, hundesløkje og bikkjesløk med mer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) hundekjeksslekta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) hundekjeksslekta i Encyclopedia of Life 
(en) hundekjeksslekta i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hundekjeksslekta hos Artsdatabanken 
(sv) hundekjeksslekta hos Dyntaxa 
(en) hundekjeksslekta hos ITIS 
(en) hundekjeksslekta hos NCBI 
(en) hundekjeksslekta hos The International Plant Names Index 
(en) hundekjeksslekta hos Tropicos 
(en) Kategori:Anthriscus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anthriscus – detaljert informasjon på Wikispecies
Engelsk 2. divisjon 1981–82

Engelsk 2. divisjon 1981–1982 var den 79. sesongen i Football Leagues 2. divisjon. Luton Town vant og rykket opp til 1. divisjon sammen med Watford som kom på 2.-plass og Norwich City som kom på 3.-plass. 
Denne sesongen ble regelen om tre poeng for seier introdusert. 


== Tabell ==


== Nedrykk fra 1. divisjon og opprykk fra 3. divisjon ==
Nedrykk fra 1. divisjonDe tre beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon og de tre dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon. 
Engelsk 1. divisjon 1981–82:

Opprykk fra 3. divisjonDe tre beste klubbene i 3. divisjon rykket automatisk opp til 2. divisjon og de tre dårligste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk ned til 3. divisjon.
Engelsk 3. divisjon 1981–82:


== Referanser ==
Vibranter

Vibranter er samlingsbetegnelsen på foner som produseres ved at artikulasjonsområdet vibrerer.
På norsk brukes det flere vibranter som er fonematisk identiske, blant annet:

alveolar: stemt [r], tungespiss-r
uvular: stemt [ʀ], "skarre-r"


== Se også ==
Det internasjonale fonetiske alfabetet
Engelsk 2. divisjon 1980–81

Engelsk 2. divisjon 1980–1981 var den 78. sesongen i Football Leagues 2. divisjon. West Ham United vant og rykket opp til 1. divisjon sammen med Notts County som kom på 2.-plass og Swansea City som kom på 3.-plass. 


== Tabell ==


== Nedrykk fra 1. divisjon og opprykk fra 3. divisjon ==
Nedrykk fra 1. divisjonDe tre beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon og de tre dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon. 
Engelsk 1. divisjon 1980–81:

Opprykk fra 3. divisjonDe tre beste klubbene i 3. divisjon rykket automatisk opp til 2. divisjon og de tre dårligste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk ned til 3. divisjon.
Engelsk 3. divisjon 1980–81:


== Referanser ==
Engelsk 2. divisjon 1979–80

Engelsk 2. divisjon 1979–1980 var den 77. sesongen i Football Leagues 2. divisjon. Leicester City vant og rykket opp til 1. divisjon sammen med Sunderland som kom på 2.-plass og Birmingham City som kom på 3.-plass. 


== Tabell ==


== Nedrykk fra 1. divisjon og opprykk fra 3. divisjon ==
Nedrykk fra 1. divisjonDe tre beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon og de tre dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon. 
Engelsk 1. divisjon 1979–80:

Opprykk fra 3. divisjonDe tre beste klubbene i 3. divisjon rykket automatisk opp til 2. divisjon og de tre dårligste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk ned til 3. divisjon.
Engelsk 3. divisjon 1979–80:


== Referanser ==
Engelsk 2. divisjon 1978–79

Engelsk 2. divisjon 1978–1979 var den 76. sesongen i Football Leagues 2. divisjon. Crystal Palace vant og rykket opp til 1. divisjon sammen med Brighton & Hove Albion som kom på 2.-plass og Stoke City som kom på 3.-plass. 


== Tabell ==


== Nedrykk fra 1. divisjon og opprykk fra 3. divisjon ==
Nedrykk fra 1. divisjonDe tre beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon og de tre dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon. 
Engelsk 1. divisjon 1978–79:

Opprykk fra 3. divisjonDe tre beste klubbene i 3. divisjon rykket automatisk opp til 2. divisjon og de tre dårligste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk ned til 3. divisjon.
Engelsk 3. divisjon 1978–79:


== Referanser ==
Engelsk 2. divisjon 1977–78

Engelsk 2. divisjon 1977–1978 var den 75. sesongen i Football Leagues 2. divisjon. Bolton Wanderers vant og rykket opp til 1. divisjon sammen med Southampton som kom på 2.-plass og Tottenham Hotspur som kom på 3.-plass. 


== Tabell ==


== Nedrykk fra 1. divisjon og opprykk fra 3. divisjon ==
Nedrykk fra 1. divisjonDe tre beste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk opp til 1. divisjon og de tre dårligste klubbene i 1. divisjon rykket automatisk ned til 2. divisjon. 
Engelsk 1. divisjon 1977–78:

Opprykk fra 3. divisjonDe tre beste klubbene i 3. divisjon rykket automatisk opp til 2. divisjon og de tre dårligste klubbene i 2. divisjon rykket automatisk ned til 3. divisjon.
Engelsk 3. divisjon 1977–78:


== Referanser ==
Fylkesvei 5900

Fylkesveg 5900 er en ringvei i Ørsta med utgangspunkt ved Høgebrua.
Veien går langs begge sidene av Follestaddalselva, med en tverrforbindelse over elva ved Follestaddalen skule.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 55.


== Kommuner og knutepunkter ==

 ØrstaFollestaddalen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5900
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Prisonen

Prison er det engelske navn på fengsel. Under Napoleonskrigene fikk begrepet i formen prisonen en spesiell betydning på dansk og norsk, nemlig som samlebetegnelse på de fangeleirene engelskmennene opprettet. I perioden 1807-14 satt om lag 7 000 dansk-norske borgere «i prisonen», de fleste av dem var norske, skikkelsen Terje Vigen i det kjente diktet av Henrik Ibsen var blant dem.


== Tre typer fangeleirer ==
Prisonskip hvor krigsfangene satt innelukket på fangeskip under militær bevoktning. De tre viktigste havner for fangeskip var Plymouth, Portsmouth og Chatham.
Lukket landprison som var fangeleirer på land der krigsfangene satt innelukket under militær bevoktning på engelsk bekostning.
Åpen landprison (ofte kalt å være på parol) som var åpen internering hvor krigsfangene hadde gitt æresord om ikke å rømme og levde på egen bekostning. De hadde også lov til å bringe med seg en oppasser, gjerne en ung gutt som også var krigsfange. Åpen internering ble hovedsakelig innvilget militære offiserer, skipsoffiserer på handelsskip (men ikke på kaperskip) og enkelte sivilister (f.eks. handelsreisende).


== Antall fanger ==
Det har vært anslått at engelskmennene til sammen førte hjem til England rundt 200 000 fanger, de aller fleste franske. Ikke alle satt samtidig, da fanger hele tiden ble løslatt, samtidig som nye kom til. Det var på grunn av det høye antallet fanger at det ble nødvendig å opprette fangeskip i tillegg til landfengsler.
Antallet dansker og nordmenn i fangenskap har vært anslått til omtrent 7 000 til sammen i perioden fra 1809 til 1814. Ikke alle satt samtidig, og fangetallet var synkende i løpet av perioden. Ved krigens avslutning skal det ha vært omtrent 2 000 danske og norske fanger. Flertallet av fangene var norske.


== Bakgrunnen for fangenskapet ==
Praktisk talt alle de norske fangene var oppbragt fra skip, som enten kunne være militære, handelsskip uten nødvendig seilingstilltalse under den handelsblokaden som var iverksatt under Napoleonskrigene og små skuter som seilte til Danmark etter korn eller kaperskip.


== Litteratur ==
Johnsen, Berit Eide Han sad i prisonen... Sjøfolk i engelsk fangenskap 1807-1814, Universitetsforlaget, Oslo 1993


== Eksterne lenker ==
Norske prisonfanger 1807-1814, fra Digitalarkivet
http://slektsforskning.com/login/person/anetre/tekst/imprisonment.htm En fanges beretning
Pollenbærer

En pollenbærer (også kalt støvbærer, støvdrager eller pollenblad) er del av det mannlige kjønnsdelene hos blomsterplanter og nakenfrøete planter. Som navnet antyder, er det herfra pollenet slippes.
Hver pollenbærer har vanligvis en stilk kalt filamentet (fra latin filum, som betyr «tråd») med en pollenknapp (anthera) øverst. Pollenknappen består ofte av fire pollensekker, microsporangia.
Hos noen blomsterplanter er noen av pollenbærerne sterile, dvs. de har ikke funksjonelt pollen. Slike strukturer kalles staminodier og kan ha andre funksjoner i blomsten som nektarproduksjon (trollhassel) eller være kronblad-lignende og ha reklamefunksjon (kannaslekta). 


== Se også ==
Fruktemne
Pollinering
Sacré-Cœur

Sacré-Coeur er en stor basilika som ligger på Montmartre i Paris tegnet av arkitekten Paul Abadie og er i romersk-bysantinsk stil. Basilikaen er forholdsvis ny, den stod ferdig i 1914, men ble ikke innviet før i 1919, da første verdenskrig var slutt. Sacré Coeur betyr «(Jesu) hellige hjerte».  
Fra plassen foran Sacré Coeur er det utsikt over hele Paris. 


== Bilder ==

		
		


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Basilique du Sacré-Cœur de Montmartre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Basilique du Sacré-Cœur de Montmartre – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 5954

Fylkesveg 5954 er en ringvei på øya Giske i Giske kommune. Veiens lengde er 4,2 km.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 128.


== Kommuner og knutepunkter ==

 GiskeGjerdevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5954
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 526

Fylkesvei 526 går mellom Kverve og Stette i Ålesund. Veien er hovedveien på Ellingsøya.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 107.


== Kommuner og knutepunkter ==

 ÅlesundEllingsøyvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv107
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Ljan Idrettsforening

Ljan Idrettsforening (stiftet 1. september 1917) er en idrettsklubb som driver med fotball, alpint og volleyball. Klubben ligger på Ljan i Oslo, og har egen kunstgressbane og slalåmbakke. Fotballaget spiller i 4. divisjon.


== Historie ==
Styrets første oppgave var å organiseringen av en innsamling for «om mulig å skaffe midler til at drive foreningen».  De innsamlede midlene ble brukt til innkjøp av 2 diskos, 2 spyd og 1 kule. Et år etter oppstart hadde klubben 70 medlemmer, det ble besluttet at medlemmene skulle bruke en hvit trøye med foreningsmerke på brystet. Klubbens første aktiviteter var friidrett og fotball. Klubben ble i 2009 innlemmet i Nordstrand Idrettsforening.


== Idretter ==


=== Fotball ===
Før 2010-sesongen meldte Ljans A-lag overgang til Nordstrand Idrettsforening, og spilte sesongen som Nordstrand 2. I 2011 vil laget igjen bytte klubb og spiller i 2011 for Bækkelagets Sportsklub.


== Idrettsarenaer ==
Skredderjordet
Alpinbakken «Tre Hår»
Hallagerbanen (kunstgress)
Sloreåsen slalåmbakke («Ljans-Alpene»)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Wire (andre betydninger)

«Wire» eller «vaier» kan referere til:

Wire – variant av ordet vaier, tau slått av ståltråd
Elektrisk leder – tråd av elektrisk ledende materiale, eks. «wire with gain»
Kabel
Metallråd, streng
Wire – en britisk musikkgruppe
The Wire – en amerikansk TV-serie


== Se også ==
Tråd (andre betydninger)
Fylkesvei 5974

Fylkesveg 5974 er en fylkesvei i Møre og Romsdal fylke. Veien går mellom Haram på Haramsøya og Nogva på Flemsøya i Ålesund kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 150 (Møre og Romsdal).Da Nogvafjordtunnelen sto ferdig i august 2022, ble en del av veien (inkludert Ullasundbrua) del av fylkesvei 659 "Nordøyvegen". Vei 5974 ble da oppdelt i to deler, en på Haramsøya og en på Flemsøya. En veiarm til Haramsøya ferjekai er fortsatt også del av fylkesveien.


== Kommuner og knutepunkter ==

 ÅlesundHaramsvegen 

Erstattet av fylkesvei 659Ullavegen 

Longvafjordvegen 

Olaus Fjørtoft-vegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5974
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5972

Fylkesveg 5972 går mellom Hellevika og Rønstad på Lepsøya i Ålesund kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 148.


== Kommuner og knutepunkter ==

 ÅlesundLepsøyvegen 

Jordmorbrauta 

Nedstevegen 

Rønstadvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5972
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5976

Fylkesveg 5976 er en ringvei på Fjørtofta i Ålesund kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 152.Fergestrekningene mellom Kongsneset og Myklebusthamna og mellom Kongsneset og Brattvåg var del av fylkesveien frem til Nordøyvegen ble åpnet 27. august 2022.


== Kommuner og knutepunkter ==

 ÅlesundKongsnesvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5976
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5942

Fylkesveg 5942 går mellom Vatne og Skodje i Ålesund.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 106.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ålesund
Engsetdalsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5942
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerVegvesenets vegkart
Fruktemne

Fruktemne (latin: gynoecium fra gresk γυνή, gyne, «kvinne» + οἶκος, oikos, «hus») er den ytre, ofte synlige delen av de hunnlige reproduktive organene i en blomst. Et tidligere navn på fruktemne var støvvei, forbundet med at blomsterstøv, det vil si pollen transporteres fra arret ytterst på fruktemnet via griffelen, til fruktknuten hvor frøemnene sitter slik at befruktning kan finne sted.


== Fruktemnets anatomi ==

En blomst har ett eller flere fruktemner plassert i midten av blomsten. Hvis det er flere frie fruktemner er disse dannet fra hvert sitt fruktblad og dette kalles apokarpi. Er det kun ett fruktemne er dette dannet av sammenvoksninger av to eller flere fruktblader og dette kalles synkarpi. Synkarpi regnes for et avleda ("avansert") trekk. Den basale delen av fruktemnet er fortykket og inneholder frøemne(r). Hos synkarpe fruktemner kalles denne delen fruktknuten.


=== Griffel, arr og fruktknute ===

Griffel (latin stylus), en stilk som forbinder arret/arrene med fruktknuten under.
Over fruktknuten, er griffel og arr (lat. stigma – fra gammelgresk, «merke», «stikk») som mottar pollen. Pollenet tas imot og spirer for så å vokse ned gjennom griffelen til fruktknuten hvoretter hvert enkelt pollenkorn vokser inn i ett enkelt frøemne. Noen vindpollinerte (vindbestøvede) blomster har svært reduserte og modifiserte fruktknuter.
Fruktknuten (latin: ovarium, engelsk: ovary) er den nederste delen av fruktemnet hos frøplanter. Fruktknuten inneholder én eller flere frøemner (ovuler), som utvikles til frø etter befruktning. 


== Plasentasjon ==
Plasentasjon beskriver hvordan frøemnene er plassert i fruktknuten. Dette er viktig i forståelse av evolusjonshistorie og viktige karakterer i klassisk systematikk. Vanlige plasentasjoner er laminal, sub-marginal, sentralvinkelstående, parietal, fri sentral og basal.


== Se også ==
Pollenbærer
Pollinering


== Litteratur ==
Berg, Rolf Y. 1989. Spredningen - plantenes vandringer. I Norges ville planter, L. Ryvarden (red.), Aschehoug.
Heywood, V.H., R.K. Brummitt, A. Culham og O. Seberg 2007. Flowering plant families of the world, Firefly Books, Ontario, Canada.
Fylkesvei 528

Fylkesvei 528 går mellom Orta i Aukra og Myklebust på Harøya i Ålesund kommuner.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 207 (Møre og Romsdal). Da Nordøyvegen ble åpnet august 2022 ble Harøya ferjekai ikke lenger betjent.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Aukra

 Ålesund
Finnøyvegen 

Støholmvegen 

Røsåkvegen 

Myklebustvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv207
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Anders Kristiansen (fotballspiller)

Anders Kristiansen (født 17. mars 1990 på Roaldsøy i Stavanger) er en norsk fotballspiller som spiller for Sarpsborg 08 Fotballforening.I april 2008 gikk han til Bryne Fotballklubb i 1. divisjon, på utlån fra Viking Fotballklubb, og ble senere kjøpt.


== Landslaget ==
Den 16. november 2020 ble han tatt ut i sin første landslagstropp for Norge mot Østerrike. Han ble tatt ut i landslagstroppen etter den opprinnelige troppen ble satt i karantene.
Han har spilt flere kamper for aldersbestemte landslag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anders Kristiansen – UEFA 
(en) Anders Kristiansen – Transfermarkt 
(en) Anders Kristiansen – Soccerway 
(no) Anders Kristiansen – Norges Fotballforbund 
(en) Anders Kristiansen – FBref
Camille Bombois

Camille Bombois (født 3. februar 1883, død 6. juni 1970) var en fransk naivistisk maler som er spesielt kjent for sine bilder fra sirkusmiljøet.
Bombois ble født i Venarey-les-Laumes i Côte-d'Or i fattigslige kår. Barndommen ble tilbragt på en husbåt, og han forlot skolen i 12-årsalderen for å arbeide på gård. På fritiden tegnet han og var deltaker på brytekamper i nabolaget. Han ble nabolagsfavoritten i bryting før han dro med et sirkus som sterk mann og bryter.
I 1907 gjorde han alvor av en drøm om å flytte til Paris, hvor han giftet seg og fikk jobb ved jernbanen inntil han fikk seg en nattejobb ved et avistrykkeri, med å flytte rundt på store ruller med avispapir. Selv om jobben var slitsom, brukte han dagene til å male, og i liten grad til søvn. Han viste bildene på fortausutstillinger i Montmartre, men solgte lite av klassiskinspirerte bilder med dempede farger.
Fra 1914 og framover var han soldat i frontlinjen i første verdenskrig. Han kom hjem med tre tapperhetsmedaljer. I løpet av krigen var flere av bildene blitt solgt, noe som gjorde at han fortsatte med nattarbeide og maling på dagtid. Fra 1922 av ble han oppmuntret av flere kunstsamlere som kjøpte, og kunsthandleren Wilhelm Uhde, som «oppdaget» ham. Arbeidene hans ble nå sammenlignet med Henri Rousseau sine. Likheten fantes i de klare konturene og nøye utpenslede detaljene, alt i en naiv og direkte malemåte. Forskjellen lå i at Bombois malte mindre fantasifullt.
Hans modne verker er klare i fargene, med sterke kontraster mellom svart, klart rødt, blått og lyserødt. Han malte ofte sirkusscener og landskaper med fiskere. Hans kvinner er sanselige og landskapene har nøye uttenkt romlighet og omhu med lysreflekser i vann. Han deltok i 1955 i den første Documenta i Kassel, Tyskland. Arbeidene finnes i dag i flere offentlige samlinger, kanskje flest i Musée Maillol i Paris.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
WWAR
MOMA
Fylkesvei 6036

Fylkesveg 6036 går på Sandøya i Ålesund kommune, med ferge til Finnøya. Veiens lengde er 2,4 km uten fergestrekningen.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv211.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ålesund
Hamnevågen 

Kyrkjevegen 

Gardsvegen 
Linningsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6036
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6038

Fylkesveg 6038 går mellom Ona og Ona gravplass på Husøya i Ålesund kommune. En fergeforbindelse til Aukra er del av veien. Veiens lengde er 1,2 km uten fergeforbindelsen.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 212.


== Kommuner og knutepunkter ==

 ÅlesundStorsandvegen 

Husøyvegen 

 Aukra


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6038
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 216 (Møre og Romsdal)

Fylkesvei 216 i Møre og Romsdal gikk mellom Rindarøya og Aukra fergekai på Gossa i Aukra. Veien var 12,6 km lang.
I 2019 fikk strekningen mellom Falkhytta og Småge ferjekai nytt nummer fylkesvei 531, strekningen mellom Aukra ferjekai og Falkhytta nytt nummer fylkesvei 530 sammen med en delstrekning av fylkesvei 220, og strekningen mellom Solem og Rindarøya fikk nytt nummer fylkesvei 6042.


== Kommuner og knutepunkter ==

 AukraRindarøyvegen 

Endepunkt Rindarøya
Fv218Fylkesvei 218 Røssøyvågvegen fra Rød mot Småge (2,5 km)Rødavegen 

Arm Stongnesvegen fra Solem til Småge ferjekai (3,4 km)
Fv218Fylkesvei 218 Smågevegen fra Småge mot Rød
 Ferje Fv212Fylkesvei 212 fra Småge ferjekai via Fv207Fylkesvei 207 Orta og Fv211Fylkesvei 211 Sandøya til Ona i SandøyHorremsvegen 

Fv217Fylkesvei 217 Hjertvikvegen fra Horrem mot Sandabukta (6,4 km)Nyjordvegen 

Fv220Fylkesvei 220 Riksfjordvegen fra Falkhytta mot Setervika (6,1 km)Aukravegen 

Fv217Fylkesvei 217 Tangevegen fra Sandabukta til Horrem
 Ferje 662Fylkesvei 662 Aukra–Hollingsholmen fra Aukra ferjekai til Hollingen → Europavei 39 Moldegård i Molde


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Vegliste Møre og Romsdal

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv216
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Euromynter

Euromynter ble preget første gang i 1999, ved valutaens innføring. Euro (EUR eller €) er valutaen i 19 av EUs medlemsland, samt land i valutaunion med disse. Euromynter og eurosedler ble først utstedt 1. januar 2002.
En euro deles inn i 100 cent, og mynter finnes i åtte ulike valører:
Fylkesvei 220 (Møre og Romsdal)

Fylkesvei 220 i Møre og Romsdal går mellom Falkhytta og Setervika i Aukra kommune. Veien er 6,1 km lang.
2019 fikk strekningen mellom Falkhytta og Ormenkrysset nytt nummer fylkesvei 530 sammen med en delstrekning av fylkesvei 216, og strekningen mellom Riksfjord og Setervika fikk nytt nummer fylkesvei 6048.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Aukra
Fv216Fylkesvei 216 Falkhytta
Arm fra Riksfjord til Ormenkrysset (3,5 km)
Nerbøvika
Kommunal vei 9 fra Bratthammeren til Kråkneset
Ormenkrysset
Kommunal vei 47 via Eikrem (→ Nyhamna) til Kv9 Bratthammeren (3,3 km)
Kommunal vei 4 til Fv220 Inderhaugen (2,5 km)
Kv4 Inderhaugen
Endepunkt Setervika


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Vegliste Møre og Romsdal

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv220
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger