jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Buffy the Vampire Slayer

Buffy the Vampire Slayer er en amerikansk komedie-skrekkfilm fra 1992, regissert av Fran Rubel Kuzui etter et filmmanuskript av Joss Whedon. I de sentrale rollene er Kristy Swanson, Donald Sutherland, Paul Reubens, Rutger Hauer, Luke Perry, Hilary Swank og David Arquette. Filmen hadde premiere 31. juli 1992.Fjernsynsserien Buffy, vampyrenes skrekk, basert på filmen, ble sendt på amerikansk fjernsyn i perioden 1997–2003. Serien ble skrevet, produsert og enkelte episoder regissert av Joss Whedon. Serien Angel, som følger en av rollefigurene i Buffy-serien, ble sendt i perioden 1999–2004.


== Handling ==
Buffy Summers er student ved Hemery High School i Los Angeles. Hennes dager brukes stort sett ved nærmeste kjøpesenter, eller tilbringe tid sammen med sine rike, snobbete venner og kjæresten hennes, Jeffrey. På skolen en dag, blir hun kontaktet av en mann som kaller seg Merrick (spilt av Donald Sutherland) som forteller at hun er "The Slayer" eller den utvalgte til å drepe vampyrer. Merrick er en "Watcher" hvis plikt er å veilede og trene Buffy. Hun avviser påstandene hans, men blir overbevist om at han har rett når han er i stand til å beskrive en tilbakevendende drøm hun har i detalj. I tillegg begynner Buffy å vise uhyggelige evner som ikke var kjent for henne tidligere, inkludert økt smidighet og utholdenhet.
Buffy havner i konflikt med Lothos, en vampyr og hans medhjelper Amilyn. To unge menn, Oliver Pike og Benny blir angrepet av Amilyn. Benny blir en vampyr, men Pike blir reddet av Merrick. Som vampyr ønsker Benny at Pike også skal bli vampyr. Amilyn bortfører også Cassandra, en tøff jente fra Buffys klasse, som offer til Lothos. Når kroppen hennes blir funnet, spres nyhetene gjennom Los Angeles, men drapet hennes blir møtt med likegyldighet fra Buffy og hennes venninner. Merrick dør av skader etter en konfrontasjon med Lothos. Rett før Merrick dør, forteller han at Buffy burde gjøre ting på hennes egen måte.


== Roller ==

Kristy Swanson – Buffy Summers
Luke Perry – Oliver Pike
Rutger Hauer – Lothos
Donald Sutherland – Merrick Jamison-Smythe
Paul Reubens – Amilyn/Lefty
Hilary Swank – Kimberly Hannah
David Arquette – Benny Jacks
Stephen Root – Gary Murray
Paris Vaughan – Nicole «Nicki»
Natasha Gregson Wagner – Cassandra
Tom Jane – Zeph
Candy Clark – Buffys mor
Randall Batinkoff – Jeffrey Kramer
Sasha Jenson – Grueller
Ben Affleck (ukreditert) – basketballspiller nummer 10
Ricki Lake (ukreditert) – Charlotte
Seth Green (ukreditert) – vampyr
Alexis Arquette – vampyr-DJ


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Buffy the Vampire Slayer på Internet Movie Database 
(no) Buffy the Vampire Slayer hos Filmfront 
(sv) Buffy the Vampire Slayer i Svensk Filmdatabas 
(fr) Buffy the Vampire Slayer på Allociné 
(nl) Buffy the Vampire Slayer på MovieMeter 
(en) Buffy the Vampire Slayer på AllMovie 
(en) Buffy the Vampire Slayer på Turner Classic Movies 
(en) Buffy the Vampire Slayer på Rotten Tomatoes 
(en) Buffy the Vampire Slayer på Metacritic 
(en) Buffy the Vampire Slayer på Box Office Mojo
Flodhester

Flodhester er klovdyr som har to slekter og to arter, vanlig flodhest (Hippopotamus amphibius) og dvergflodhest (Choeropsis liberiensis). Flere utdødde arter er også kjent, som Hippopotamus madagascariensis.
Flodhesten er et kjempemessig, tykkhudet og nesten ubehåret dyr som holder til i floder, sjøer og sumper. Styrken i den store flodhestens kjever og tenner er så stor at den kan bite gjennom en krokodilles panser. Den er kjent for sine korte ben, sine veldige kjever og sitt store hode, som sies å veie opp i mot et tonn. Dvergflodhesten er et nokså lite dyr med noe lengre ben. Den store flodhesten er et flokkdyr, mens den lille flodhesten er mer enslig.
Til tross for flodhestens korte lemmer og enorme størrelse, er den hurtig. Det har blitt antydet at toppfarten er omkring 48 km/t, men det har ikke blitt dokumentert. R. T. Bakker hevdet i 1975 at toppfarten er 25 km/t, men han kunne ikke gi noen referanser og oppførte derfor kilden som «ukjent».
Flodhester er fryktinngytende dyr som fra tid til annen angriper og dreper mennesker, anslagsvis omkring 200–300 årlig. Faktisk er det bare tigere (600–800), løver (300–500), leoparder (cirka 400) og elefanter (200–500) som overgår flodhesten blant pattedyrene i antallet menneskedrap per år. De er kjent for å holde seg i vann det meste av dagen mens de om natten går opp på land og beiter. I dyrehager blir de i stor grad matet med frukt. 


== Kladogram ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) flodhester – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) flodhester i Encyclopedia of Life 
(en) flodhester i Global Biodiversity Information Facility 
(en) flodhester hos Fossilworks 
(en) flodhester hos ITIS 
(en) flodhester hos NCBI 
(en) Kategori:Hippopotamidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hippopotamidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Mekanisk vifte

Ei mekanisk vifte er et apparat som brukes til å bevege luft eller andre gasser ved hjelp av roterende blader. Ved rotasjonen øker trykket på den ene siden av bladene, mens det minker på den andre. Dermed settes lufta i bevegelse. Vifter kan brukes til å skifte ut luft i et rom, enten ved å blåse inn eller trekke ut luft. Men de kan også brukes bare for å holde lufta i bevegelse, slik som f.eks. takvifter.


== Vifter ==
I nesten alle moderne maskiner med elektronikk som har en tendens til å bli varm finnes det vifter. Det er vifter i alt fra datamaskiner til blåseovner. Størrelsen på viftene varierer stort, i forhold til hva de er laget til.


== Vifter i datamaskiner ==

Vifter i datamaskiner brukes til å kjøle ned skjermkort, hovedkort, prosessor, platelagreosv.
De kan vanligvis rotere tusenvis av omdreininger i minuttet og også være utstyrt med temperaturføler som sørger for å øke hastigheten på viften om temperaturen stiger.
Små vifter kan flytte mindre luft enn store. Hvis små vifter skal flytte like mye luft som store må de beveges i mye høyere hastighet og da støyer de mye mer.
BTX-standarden for kabinett er utstyrt med en stor vifte istedenfor mange små og støyer mye mindre.
Graham Linehan

Graham Linehan (født 22. mai 1968 i Dublin i Irland) er en irsk tekstforfatter som, ofte sammen med Arthur Mathews, har skrevet materiale for mange populære britiske TV-serier. Han er særlig kjent for sitt arbeid for seriene The IT Crowd, Black Books og Father Ted.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Linehan gikk på Plunkett's School i Whitehall i Dublin, fulgt av Catholic University School, en katolsk videregående gutteskole sør i det sentrale Dublin. 
Han sluttet seg så til Hot Press. Han skrev også som spaltist i magasinet In Dublin før han flyttet til London.


=== England ===
Med Mathews skrev Linehan mange sketsjer for sketsjeprogram The All New Alexei Sayle Show, Harry Enfield and Chums og The Fast Show. De skrev også tekster til diverse magasiner. Men det var med TV-serien Father Ted at de fikk sitt store gjennombrudd, og kunne for første gang vise det TV-seende publikum sin blanding av surrealistiske karakterer og bisarre situasjoner.
Etter Father Ted, skrev de første sesong av sketsjprogrammet Big Train, som Linehan hoppet av før sesong to. Sammen med Dylan  Moran skapte han suksess-serien Ei selsom sjappe. Han har også vært en viktig bidragsyter til programmet Brass Eye. I 2006 vil det være premiere på Linehans nye serie The I.T. Crowd på Channel 4. Serien vil starte i januar/februar.
Han ble tidlig i livet ateist, og med på organiserte ateistiske kampanjer.Linehan har blitt utnevnt til Honorary Associate of the National Secular Society.I tillegg til å skrive, dukker Linehan ofte opp i små roller i seriene sine. 
Linehan & Mathews (som de ofte ble referert til) ble i 2003 kåret til en av Storbritannias morsomste komikerpar.


== Program og filmer Linehan har bidratt til ==
The I.T. Crowd 2006
Hello Friend 2003
Ei selsom sjappe 2000
Jam 2000
Hippies 1999
Big Train 1998
The MatchMaker 1997
Brass Eye 1997
Never Mind the Horrocks 1996
Alias Smith & Jones 1995
Coogan's Run 1995
The Saturday Night Armistice 1995
Father Ted 1995
Harry Enfield and Chums 1994
Paris (TV-serie) 1994
The Fast Show 1994
The Day Today 1994
The All New Alexei Sayle Show 1994


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Graham Linehan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Graham Linehan på Internet Movie Database 
(sv) Graham Linehan i Svensk Filmdatabas 
(da) Graham Linehan på Filmdatabasen 
(fr) Graham Linehan på Allociné 
(en) Graham Linehan på AllMovie 
(en) Graham Linehan hos The Movie Database 
(en) Graham Linehan på Twitter
Alkali

Alkali, også kalt baser, er det eldre navnet på ammoniakk og oksider, karbonater av alkalimetaller (natrium, kalium, litium m.m.) og hydroksider. Alkali kan gi alkalisk reaksjon i forbindelse med vann. Navnet alkali kommer antakelig av at aske i vann gir basisk løsning (alkali er arabisk og betyr aske). Alkalier virker «glatte», har vaskeegenskaper, løser oljer og svovel, og nøytraliserer stoffer ved å reagere med syrer.
Syren i stoffet når manglede reaksjon er kort beskrevet:
Dynamikk består av avreagerende syrnet innholdet når stoffet blir Alkali.


== Litteratur ==
Rayner-Canham, Geoff; Overton, Tina (2010). Descriptive inorganic chemistry (5 utg.). New York. Freeman. ISBN 1429218142. 
Rayner-Canham, Geoff; Overton, Tina (2014). Descriptive inorganic chemistry (6 utg.). New York, N.Y. Freeman. ISBN 9781464125577. 
Klein, David R. (2012). Organic Chemistry. Hoboken, N.J. John Wiley. ISBN 9780471756149. 
Bruice, Paula Yurkanis (2010). Essential Organic Chemistry (2 utg.). Boston. Prentice Hall. ISBN 9780321644169. 
McMurry, John; McMurry, Susan (2012). Organic Chemistry (8 utg.). Belmont, CA. Brooks/Cole. ISBN 0840054556. 
Chang, Raymond (2008). General chemistry : the essential concepts (5 utg.). Boston. McGraw-Hill. ISBN 9780071102261. 
Chang, Raymond; Goldsby, Kenneth A. (2014). General chemistry : the essential concepts (7 utg.). New York. McGraw-Hill. ISBN 9781259060427.
Kollegium

Kollegium (fra latin collegium) er en samling av personer som i fellesskap styrer eller samarbeider om noe. Et medlem i et kollegium kalles kollega (fra latin, egentlig «en som er valgt sammen med en annen») yrkesbror, fagfelle. Et eksempel er akademisk kollegium, som i egentlig forstand er en lærerforsamling ved et akademi, høyskole eller universitet. Dette begrepet brukes også som betegnelse på det øverste styret i flere slike institusjoner.
Et lærerkollegium er en betegnelse på forsamlingen av alle lærerne ved en skole.
Et annet eksempel er en kollegial domstol, som er en domstol der flere dommere deltar i avgjørelsen.


== Kollegium i antikken ==
Kollegium var vanlig i antikken innenfor Romerriket, personer som drev med handel dannet ofte kolleger sammen for å samarbeide. Var man medlem i et kollegium hadde man fordeler gjennom at man sammen kunne styre markedet og unngå for eksempel konkurranse fra andre. I tillegg fantes religiøse kollegier bestående av prester.
Et annet eksempel er kollegier i republikken og utover i keisertiden. Kollegier på lokalnivå i Roma var utbredt i republikken, noen kollegier hadde offentlige arbeidsoppgaver som tilsyn og slukke eventuelle branner, brann var det ofte og kunne få store konsekvenser. I tillegg kunne de ha oppsyn med vannforsyningen til området de hadde ansvar for, samt kornforsyningen. Et problem i seinrepublikken var at kollegiene også fungerte som lokale opprørsledere blant lokalbefolkningen. Dette bydde på problemer for det øverste siktet i samfunnet, som var i et klart mindretall i forhold. Disse kollegiene hadde også religiøse oppgaver tilknyttet lokalsamfunnet.
I år 7 f.Kr reorganiserte Augustus dette kollegiet (som beskrevet ovenfor) trolig grunnet problemene med opprør. Kollegiet het vicomagistri og hadde tilknytning til de lokale vico (fra latin), «nabolag», i Roma. Vicomagistri hadde ansvar for kulten lares compitales, festivalen ludi compitales og tilbedelsen av keiserkulten Augutus genius, Genius Augusti. I tillegg ble det ettårige embetet besatt nesten utelukkende av frigitte slaver. Dette var nytt og endret kollegiets struktur.


== Se også ==
College


== Referanser ==
Bente A. Landsnes

Bente Avnung Landsnes (født 8. august 1957) er en norsk næringslivsleder, som i 2006 ble Oslo Børs' første kvinnelige børsdirektør etter sin opprettelse i 1819.


== Karriere ==
Landsnes startet sin yrkeskarriere i Bankenes BetalingsSentral i 1977, hvor hun til slutt endte opp som seksjonsdirektør med ansvar for bankavregning, interbank og etter hvert også datadrift og internasjonale engasjementer.I 1996 ble hun assisterende banksjef i Sparebanken NOR med ansvar for valuta, oppgjør og likviditet, samt risikostyring. To år senere ble hun utnevnt banksjef og seksjonsleder med ansvar for oppgjør og internasjonale tjenester, samt IT-ansvar for megler- og verdipapirsystemer.Landsnes ble i 2000 ansatt som konserndirektør for informasjonsteknologi og betalingsformidling, først i det fusjonerte Gjensidige NOR og senere i DnB NOR.1. januar 2006 tiltrådte Landsnes som administrerende direktør ved Oslo Børs og konsernsjef i Oslo Børs VPS Holding.Hun ble tildelt Oranje-Nassau-ordenen ved dronning Beatrix' statsbesøk i Norge i juni i 2010.Landsnes gikk av som administrerende direktør ved Oslo Børs 1. juli 2019, og ble etterfulgt av Håvard S. Abrahamsen.


=== Verv ===
Landsnes har vært daglig leder i Bankenes Utredningsselskap, samt styreleder i Fish Pool og Oslo Clearing, og styremedlem i BBS, VPS, NOS og Oslo Børs.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bente Landsnes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tôlanaro

Tôlanaro er en liten by i Toliaraprovinsen på sørøstkysten av Madagaskar, og har omtrent 7000 innbyggere. Byen er administrasjonssenter for regionen Anosy.


== Også kjent som ==
Tolagnaro
Taolanaro
Fort-Dauphin
Tôlagnaro
Faradofay
Tôla
Åtvidabergs FF

Åtvidabergs FF er en svensk fotballklubb i Åtvidaberg. Klubben ble dannet i 1907, og ble svenske mestre i 1972 og 1973, og cupvinnere i 1970 og 1971. Klubben nådde kvartfinalen i Serievinnercupen i 1975, der de ble slått ut av FC Barcelona, og nådd også kvartfinalen i Cupvinnercupen etter at de bl.a. hadde slått ut de regjerende mesterne Chelsea FC. De tapte kvartfinalen mot Dynamo Berlin.
Klubbens mest berømte kamp ble spilt mot Bayern München (i første runde av Europacupen 1973) der man etter å ha tapt bortekampen 1-3, vant hjemmekampen med samme sifre. Åtvidaberg ble imidlertid slått ut på straffespark etter ekstraomganger.
I dag spiller klubben i Sveriges nest høyeste divisjon, Superettan. I sesongen 2005 kom klubben til cupfinalen for sjette gang, der det ble tap 0-2 for Djurgårdens IF. I sesongen 2006 spiller Åtvidaberg i UEFA-cupen etter å ha slått ut norske Brann.
Blant spillere som har spilt for Åtvidaberg, er bl.a. Ralf Edström, Roland Sandberg og Imad Shhadeh.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Åtvidabergs FF – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Celeron

Celeron er et varemerke innen dataindustrien og refererer til en rekke varianter av x86 mikroprosessorer fra Intel som ble brukt til lavbudsjett-PC-er (personlig datamaskiner). Den regnes som «økonomi»-prosessoren til Intel og utfylte Intels kraftigere (og dyrere) varianter. Intel har gitt varemerket Celeron mottoet; «delivering great quality at an exceptional value» («høy kvalitet til uvanlig pris»). Celeron-prosessorer kan kjøre alle IA-32 dataprogrammer, men har en noe lavere kapasitet sammenlignet med tilsvarende dyrere varianter. For eksempel vil Celeron ofte ha mindre «cache» minne, eller at avanserte prosesseringsfunksjoner er skrudd av. Disse begrensingene har svært variabel innvirkning på ytelse avhengig av bruk. I noen tilfeller er forskjellen nesten ikke merkbar, mens i andre tilfeller er den signifikant dårligere.
Prosessoren ble introdusert i april 1998 og var basert på Pentium II-kjernen. Nyere Celeron-prosessorer har vært basert på Pentium III-, Pentium 4-, Pentium M-, og Core 2 Duo-processorer. Den siste Celeron-prosessoren (januar 2008) var basert på Core 2 Duo (Allendale). Denne arkitekturen inneholder uavhengige prosessorkjerner, men med kun 25% av «cache»-minnet sammenlignet med standard Core 2 Duo prosessorer.


== Bakgrunn ==

Celeron-konseptet ble introdusert som respons på Intels tap av markedsandeler innenfor rimelige prosessorer, da særlig til Cyrix' 6x86, AMDs K6, og IDTs Winchip. På den tiden var Pentium MMX Intels lavprisprosessor, men med sine 233 MHz. var den ikke lengre konkurransedyktig. Selv om de hadde vært mindre risikofylt å satse på en raskere Pentium MMX, fantes det masse Socket 7-baserte prosessorer som enkelt kunne erstatte denne. I stedet satset Intel på en rimelig prosessor som brukte samme sokkel som den nye Pentium II-prosessoren (Slot 1). Strategien var vellykket og Celeron ble på mange måter standard for rimelige PC-er som ikke skulle brukes til eksempelvis som spillmaskiner.


== Celeron D ==

Celeron D er en rimeligere variant av Pentium, med mindre internminne, ofte 128–512 kB. Celeron D-prosessoren er en nyere og bedre utgave av Celeron som er 64 bits finnes idag fra prosessor nummer 310 til 360 som er fra 2,13 til 3,466 GHz disse har 533 mhz hovedkort hastighet disse støtter SSE 2 og 3.


== Celeron (Core) ==


=== Conroe-L ===


== Celeron Dual-Core (Core) ==


=== Allendale-512 ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Celeron E1200: Dual-Core Processor Almost for Free – X-bit labs tests dual-core Celeron CPU
Intel Celeron M Processor – Product overview
Intel Celeron M Banias, Dothan, and Yonah specifications
Intel Pentium II and Pentium III based Celerons at cpu-collection.de
Martin Arup

Martin Thomas Arup (født 26. september 1978 i Höör kommune) er en svensk tidligere ishockeyspiller.
Arup spilte i norske Comet Halden fra 2004 til 2009. Han var blant annet også innom de svenske klubbene Rögle BK og Växjö Lakers, danske Rødovre Mighty Bulls og franske Morzine-Avoriaz-Les Gets.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Martin Arup – Eurohockey.com
BTX

BTX er en standard for hovedkort. Men også produsenter av PC-kabinett og annet tilbehør til PC må forholde seg til denne, for å sikre kompatibilitet.
Denne standarden ble innført av Intel i 2005, og skulle avløse den foregående standarden ATX. 
BTX skiller seg fra forgjengeren blant annet ved økt omtanke for luftsirkulasjon over hovedkortet og dets komponenter, såvel som endret arkitektur på hovedkortet selv. Dette var en nødvendig endring fordi Intels cpu genererte mye varme. Men ved introduksjonen av dual core prosessorer minsket dette problemet, og Intel har nå trukket seg fra videre arbeid med standarden BTX.
ATX

ATX (Advanced Technology Extended) er en hovedkortstandard som ble laget av Intel i 1995. Det var den største forandringen av kabinettstanderen på mange år. ATX erstattet AT fullstendig som den standardiserte kabinettstandaren på nye systemer. ATX tok for seg mye av det som irriterte og frustrerte ATs systembyggere. Andre standarder for mindre hovedkort (inkluderer microATX, FlexATX og mini-ITX) holder vanligvis bakenden av kortet redusert i størrelse samt mindre kortplasser. I 2003 annonserte Intel den ny standarden BTX, ment som en erstatning for ATX. Men per august 2009 er ATX  fremdeles den foretrukket standarden for de fleste PC-byggere; BTX har derimot gjort sin debut i ferdigbygde systemer, og er brukt av selskaper som Dell, Gateway, og HP.
Ett vanlig ATX kort er 305mm x 244mm. Dette tillater mange ATX kabinetter til å passe microATX kort også.
PC-kabinett

PC-kabinett
er betegnelsen på den kassen eller boksen som inneholder maskinvaren i en personlig datamaskin.


== Standarder ==
PC-kabinettet er tilpasset komponentene det skal inneholde, vanligvis hovedkort, strømforsyning, harddisk, vifter og dvd, slik at skruehull, dimensjoner og kabelgjennomføringer passer overens. Standarder som beskriver mål og toleranser for kabinetter beregnet for stasjonære PC-er er blant andre: microATX, ATX, E-ATX og BTX.


== Funksjon ==
Ved siden av å samle komponentene i en PC på én plass, har kabinettet også flere funksjoner: De følsomme datakomponentene beskyttes mot berøring, slag og støv. Kabinettets utforming er også styrende for grad av støydemping, luftsirkulasjon og senere utvidelsesmuligheter. Utseendet tillegges også vekt, ettersom kabinettet er en synlig del av den personlige datamaskinen. Noen PC-brukere legger mye energi ned i å modifisere, modde, kabinettet slik at det får et helt særpreget utseende. Enkelte bygger også hele kabinettet selv, for å frembringe et unikt eksemplar.


== Kategorier ==
PC-kabinettene kommer i en rekke forskjellige utførelser, farger, størrelser og materialer. Disse kan ha ulike bruksområder. Vekten og størrelsen på kabinettet kan for eksempel være av betydning for dem som liker å dra på datatreff, mens overflatefinish og farge kan være styrende ved valg av kabinett som skal passe inn i et hjemmekinoanlegg.
Kabinettene beregnet for å inneholde personlige datamaskiner deles i dag inn i følgende kategorier:
Desktop inkludert kabinetter for HTPC (Home Theater PC)
og
Tower kabinetter som produseres i tre hovedvarianter (rangert her etter størrelse):
mini- (eller mikro-), midi- og fulltower
Desktopkabinettet er et lite kabinett som kan plasseres liggende på skrivebordet, og det er relativt vanlig å plassere datamaskinens skjerm oppå det. Typiske mål er: 435 mm bredde, 340 mm dybde og fra 85 – 150 mm høyde.
Tower-variantene er kabinetter som plasseres stående på skrivebordet eller gulvet. Mini/mikro-modellene kan ha mål som dette: 200 mm bredde, 470mm dybde og 350 mm høyde. Via mellomstørrelsen midi-tower kommer man til de største fulltowermodellene som har disse typiske mål: 205 mm bredde, 540 mm dybde og 650 mm høyde.
For enda større installasjoner, for eksempel en omfangsrik server finnes egne kabinettsystemer. Disse benevnes rack, skap eller servertower.
Strømforsyning

Strømforsyning (engelsk: power supply unit, PSU) er en komponent som leverer energi til elektriske eller elektroniske forbrukere, som for eksempel datamaskiner.
De kan ha én eller flere av følgende tilleggsfunksjoner:

Overspenningsvern
Isolasjon
Støyfjerning
Spenningsglatting
Sikring mot avbruddStrømforsyningen kan levere konstant strøm, eller konstant spenning. Verdier for disse kan være fastsatt av fabrikken, eller innstillbare. 
Strømforsyningen kan ha én eller flere utganger. Disse kan være avhengige eller uavhengige av hverandre.


== Eksterne lenker ==
(en) Power supplies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons https://web.archive.org/web/20070720131513/http://www.kunnskapsnett.no/innhold/Faktablad%20%20PC%20Power%20Supply.mht