Arnold Haukeland

Arnold Martin Haukeland (født 28. mars 1920 i Verdal, død 18. juni 1983 i Bærum) var en norsk billedhugger. 
Han regnes som gjennombruddsfiguren for og en av de fremste eksponentene for abstrakt skulptur i Norge i etterkrigstiden.


== Familie ==
Haukeland ble født i Verdal, men familien flyttet da han var ett år gammel, og han vokste opp i Sarpsborg.Han giftet seg i 1946 med fotograf Randi Bothner (1921–2012), datter av høyesterettsadvokat Bjarne Bothner og barnebarn av justisminister og stiftamtmann Harald Bothner. De hadde to sønner: Espen Arnold Haukeland, tidligere gift med Torunn Janbu, og cand.med. Bjarne Bothner Haukeland.
Haukeland bodde og hadde atelier på Nesodden fra 1948-55. 1 1955 flyttet han til Vallerkroken i Bærum der han bodde og arbeidet de siste 28 årene av sitt liv.


== Kunstnerliv ==

Etter fire år elektroingeniørstudier ved NTH, avbrøt han studiene og ble elev av skulptørene Stinius Fredriksen og Per Palle Storm ved Det Illegale Akademi i Oslo 1944-45. Han hadde kommet i kontakt med kunsten under studentdagene i Trondheim.
Han studerte hos Raymon Martin ved Académie de la Grande Chaumière i Paris (1946), og hadde senere studieopphold i Italia og Frankrike (1948-49) og i Spania (1955). Han arbeidet fram til 1949 ved Nidaros domkirkes restaureringsarbeider på Vestfronten på Nidarosdomen med bl.a.  Håp og Moses og senere  Maria med jesusbarnet, samt en rekke andre hoder rundt på domen. Han fikk et raskt gjennombrudd da han Vant konkurransen om et frihetsmonument i Sandvika i Bærum i 1947. Haukeland debuterte på Høstutstillingen i 1948 med verkene Dansk Poet, Forarbeid til Brønnskulptur og Islandsk kvinne.
Etter at han i 1958 gikk over til et abstrakt uttrykk, med gjennomgående bruk av stål, ble Haukeland regnet som en sentral representant for denne tradisjonen, og utførte mange monumentalarbeider. Fontenen foran Rådhuset i Sandvika, Elementene, var det første tilfellet i Norge av en tilnærmet abstrakt skulptur brukt som offentlig utsmykning. Air på Universitetsplassen på Blindern var den første monumentale, nonfigurative skulptur reist i friluft i Norge. Skulpturen ble bestilt etter Haukelands utstilling på Kunstnernes hus i 1961 sammen med Jakob Weidemann. Utstillingen kom etter en lengre inspirasjonsreise i bl.a. Hellas. 
Selv om Haukeland fra førtiårsalderen av fokuserte på et nonfigurativt uttrykk, fortsatte han å lage byster gjennom hele karrieren.
Haukeland representerte Norge på Verdensutstillingen i Montréal i 1967, og var Norges representant på Venezia biennalen i 1975. Haukeland ble i 1973 skildret i en NRK-sendt dokumentarfilm med tittelen Stålmannen Haukeland, som han selv hadde vært produsent for. Her ble han «framstilt som en kraftfull urmann, naken og med svulmende muskler, slurpende rå egg, spisende rått kjøtt og drikkende øl rett fra flaska.» Ludvig Eikaas laget i 1968 et maleri og et grafisk blad med motivet «Stålmannen Haukeland».


== Arnold Haukelands arbeider ==
Monumentalarbeider (kronologisk)

Friheten, 1949-53, Rytterstatuen utenfor Bærum rådhus, Sandvika.
Kristofer Randers, 1948-49 satt opp 1951 ved fjellstova på Aksla i Ålesund.
Spinnepiken, kalt Borregaardspiken, 1956, inne på Borregaard industrianlegg i Sarpsborg
Ballspillergruppe, 1956-57, utenfor Sarpsborg stadion, Sarpsborg
Elementene, 1959-64, fontene i borggården ved Bærum rådhus, Sandvika
Atlantico, 1976 Sandaker senter, Oslo; 1978 Steinkjer videregående skole; mindre versjon Atlantico II, 1981, ved Hardanger Folkemuseum i Utne, Hardanger
Air, 1962, Universitetsplassen på Universitetet i Oslo, Blindern
Dynamikk, 1963-66, langs strandpromenaden i Frognerkilen, Oslo - og en mindre versjon, 1980, i Bodø
Fuglen, 1967-70, Utenfor Storebrand, Vika, Oslo
Ode til lyset eller Fra mørke til lys, 1965-68, på Storedal Kultursenter i Skjeberg, lydskulptur i samarbeid med Arne Nordheim
Sjøfartsmonumentet, 1968, Vågen, Stavanger
Solskulptur, 1969-70, Høvikodden, Bærum
Rødt stål, 1970, Henie Onstad Kunstsenter, Bærum
Integrasjon, 1970, Johan Throne Holsts plass, Oslo samt en mindre versjon, 1973, på NTNU, Trondheim.
Fugleflukt, 1970, gave fra kunstneren til Sarpsborg sykehus, og reist foran sykehuset i 1972. Mindre versjon, 1981, på Sundvolden hotel i Ringerike.
Guanchekraft eller Jordkrefter, 1972, utenfor Philips-bygget, Oslo
Røde diagonaler, 1973, utenfor statsbygget i Sandvika
Regnharpen, 1974-76, mellom Lille Lungegårdsvannet og Bergen buss-stasjon, Bergen
Havdronning, 1975-76, utenfor Sandefjord rådhus samt en mindre versjon utenfor Høgskolen i Nesna, Nordland fylke
Alfred Maurstad som Peer Gynt, 1977, Nordfjordeid 
Runer, 1979-80, utenfor Gjøvik rådhus. Tre andre versjoner på; Keller og Toft, Trondheim, parkanlegget på Høvikodden, Bærum og Diakonhjemmet Sykehus, Oslo.
Rød vind, 1980, foran Stenersensamlingen, Bergen
Lovens lange arm, 1980, politistasjonen i Elverum
Bølge I, 1979. Ved Stor-Elvdal Hotell, Koppang, ved Royal College of Surgeons, Dublin og i parken på Veritas, Bærum
Nordavind, 1969, stor versjon 1982, foran fylkeshuset i Drammen. Var i noen år utplassert foran Munchmuseet, Oslo samt noen år på Gol.
Volare, også kalt Skarv, 1982, foran Kristiansand lufthavn, KjevikAndre arbeider (utvalg, kronologisk)Håp, 1945-46, Vestfronten på Nidarosdomen
Maria med barnet, også kalt Gotisk Madonna, 1947-50, første versjon av Maria med jesusbarnet
Islandsk kvinne, 1948, Nasjonalgalleriet og Sarpsborg sparebank
Maria med Jesusbarnet, 1950, endret og ferdigstilt 1965, på spissen av gavlen over rosevinduet på Vestfronten på Nidarosdomen
Mor og barn, 1951, forgylt versjon i Gravberget kirke på Finnskogen
Oksen Claes 1955, Nasjonalgalleriet, Oslo
Madonna, 1955
Abstrakt relieff, 1958, Stalsberghagen krematorium, Strømmen
Horisontal bevegelse, 1958-59, Slemmestadgården, Oslo
Gutt med konkylie, 1957, Veitvet senter, Oslo og St. Olav videregående skole (Sarpsborg), samt to andre versjoner på Valler videregående skole, Bærum og Frederiksberg , Danmark
Torro (spansk okse), 1959
Atomidol, 1960, Norsk kulturråd
Bueskytter, 1960, Ramstad ungdomsskole, Bærum
Amerikanere i Paris, 1960, Bekkestua, Bærum og Moss Kunstgalleri
Moses, 1964, Vestfronten på Nidarosdomen
Eleonoras blomst, 1970, kjøpt av Niels Onstad
Nattens fugl I, 1972 og Nattens fugl II, 1972, Høvikodden, Bærum
Sperret I, 1972, kjøpt av Arild Haaland og Sperret II, 1972
Hans kone Randi Haukeland, 1951
Arkitekt Magnus Poulsson, 1951-54, i Oslo rådhus
Jakob Weidemann, 1957
Rådmann Ørnulf Halmrast, 1961, i Bærum rådhus
Forfatter Ragnvald Skrede, 1965
Forfatter Johan Borgen, 1965-69, Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design, Oslo
Kringkastingssjef Hans Jacob Ustvedt, 1969, NRK.
Prof dr. med. Einar Blegen, 1969, tilh. Ullevål sykehus
Komponist Klaus Egge, 1970, tilh. Norsk komponistforening
Skuespiller Sonja Henie, 1970
Industrileder Onar Onarheim, 1972
Komponist Edvard Grieg
Skipsreder Sigval Bergesen d.y., 1972
Skipsreder og kunstsamler Niels Onstad, 1973
Skuespiller Alfred Maurstad, 1975-76?
Kunstner Ludvig Eikaas, 1978
Filosof Arild Haaland, 1981
Selvportrett, 1981
Redaktør Jahn Otto Johansen, 1983


== Utstillinger ==


=== Separatutstillinger ===
En utvalg separatutstillinger, kronologisk ordnet

1957 Galleri Per
1957 Kultur og minne, Sarpsborg
1957 Skiens Kunstforening, Skien
1959 Galleri Kaare Berntsen
1961 Kunstnernes hus, Oslo, sammen med Jakob Weidemann
1964 Bergen kunstforening, i dag en del av Bergen Kunstmuseum
1967 Representerte Norge på Verdensutstillingen Expo 67  i Montréal, Canada
1970 Nasjonalgalleriet, portrettutstilling
1970 Henie Onstad Kunstsenter, Høvikodden, Bærum, sammen med Jakob Weidemann
1970 Vigelandmuseet, portrettutstilling
1970 Venezia-biennalen, representert med ti skulpturer.
1972 festspillutstiller i Bergen kunstforening
1972 Stavanger Faste Galleri
1972 Galleri 12B, Fredrikstad
1973 Invitert utstiller på Høstutstillingen med 10 skulpturer
1977 Leikvin i Norfjordeid.
1980 Galleri J.M.S
1980 Henie Onstad Kunstsenter, Høvikodden, Bærum


=== Kollektivutstillinger ===
En utvalg kollektivutstillinger, kronologisk ordnet

1948 Høstutstillingen, Oslo
1957 Nordisk Konst 1947-57, Göteborg, Sverige
1958 Rodinmuseets hage, Paris, Frankrike
1959 Biennalen Middelheim, Antwerpen, Belgia
1961 Nordisk kunst, Island
1962 Lunds Konsthall, Sverige
1963 Louisiana, Danmark  200 Aars norsk kunst
1963 Bienal de São Paulo, Brasil
1964 Unge Kunstneres Samfund, Oslo, 6 Nordiske billedhuggere
1965 Göteborg konsthall, Sverige, Sju unge fra Norge
1966 Hannover Kunstverein, Tyskland, Nordische Kunst heute
1968 Camden art center, London, England, Modern art in Norway
1969 Arkiv för dekorativ Konst, Lund, Sverige Synspunkter. Förslag til Miljökonst
1972 Samlaren, Stockholm, Sverige, Skulpturfestival
1973 Høstutstillingen, Oslo. Invitert utstiller.
1976 Galleri F 15, Moss, Fra de 10 årene
1978 Henie Onstad Kunstsenter Kunst i Bærum
1978 Kunstnerforbundet
1978 Nordisk Konstsentrum, Sveaborg, Finland Nordisk skulptur
1978 Nikolaj kirke, København, Danmark
1978 Stenersensamlingen, Bergen.
1979 Middelheim Open Air Museum of Sculpture, Antwerpen, Belgia. Beeldhouwkunst uit Scandinavie. Representert med seks skulpturer og ble innkjøpt til museet.
1980 Drammens kunstforening, Nordisk skulpturbiennale
1980 Kunstnernes hus, jubileumsutstilling.
1981 Charlottenborgs Efterårsudstilling i København, invitert utstiller.


== Haukeland i ettertid ==
Det har vært flere retrospektive utstillinger med hans arbeider:

1988 Galleri F 15, Moss
1999 Henie Onstad Kunstsenter, Bærum
2004 Henie Onstad Kunstsenter, Bærum, sammen med verk av Jakob Weidemann og Gunnar S. Gundersen
2006 Nils Aas Kunstverksted, Inderøy, Dialoger: Arnold Haukeland og Nils Aas, sammen med verk av Nils Aas
2009 Henie Onstad Kunstsenter, Bærum, Moderne kunst, utvalg fra samlingen
2012 Office for Contemporary Art Norway.  Utstillingen Portrait portrait of of a a generation generation kuratert av Matias Faldbakken. Vist i Wiels senter for samtidskunst i Brussel, Belgia
2012 Sørenga, Oslo, Opposing Gravity, utvalg fra samlingen
2014 Tenerife Espacio de las Artes " El Rey de Icod" En utstilling med arbeider av Arnold Haukeland, Ida Ekblad, Matias Faldbakken, Sverre Wyller og Marius Engh
2014 Nasjonalmuseet " Rom for abstraksjon. Impulser i norsk kunst 57-75" Gruppeutstilling
2014 Vigelandmuseet "Figur og Form" En utstilling med fokus på Arnold Haukelands figurative arbeider.I Sandvika i Bærum finnes både Arnold Haukelands plass og Arnold Haukelands punkt. Fra utsiktspunktet kan man se flere av hans arbeider: Friheten, Elementene, Røde Diagonaler, Solskulptur. 
Haukeland er representert i flere samlinger, bl.a Nasjonalgalleriet, Riksgalleriet, Bergen Billedgalleri, Henie Onstad Kunstsenter, Stavanger Faste Galleri, Oslo kommunes kunstsamlinger, Sarpsborgs Kunstforening, Stenersenmuseet, skulpturparken Beeldentuin Middelheim Museum i Antwerpen, Nordens hus Island, Arkiv för dekorativ konst Lund.Hans verk Fugleflukt ble i 2009 gjengitt på et norsk frimerke i serien Norsk kunst III.


== Litteratur ==
Haukeland, Arnold. «Omkring tre billedhuggeres utstilling i Oslo». I: Bonytt, nr 9 (1953). s. 166-171. Om Marino Marini, Astrid Noack og Henry Moore
Anker, Peter. «Arnold Haukelands monumentalskulptur». I: Kunsten idag, nr 4, 1962. - s. 4-29.
Pål Hougen. «Arnold Haukeland». I Kunsten i dag; nr. 2, 1970; s. 24-51
Arnold Haukeland : Byster : Nasjonalgalleriet, mars-april 1970. Nasjonalgalleriet. 1970. 
Pål Hougen. «Arnold Haukelands 'Ode til lyset'». I: Kunst og kultur. nr 2, 1971; s 69-80
Haaland, Arild (1971). Arnold Haukeland : runer i rommet. Gyldendal. 
Dæhlin, Erik (1980). Arnold Haukeland. Stenersen. ISBN 8272010135. 
Gunvald Opstad. «Stålmannen som mildnet : intervju med Arnold Haukeland». I: Arena. 1982, nr 3/4. side 49-54. Opptrykt i Sørlendinger og annet folk, Kolofon forlag, 2012.
Aamold, Svein. Arnold Haukeland : liv og verk. Magistergradsavhandling i kunsthistorie ved Universitetet i Oslo, 1992
Svein Aamold. «Skulptur og arkitektur i 1960-årene : konfrontasjon eller dialog? : med bakgrunn i modernismen bidro Arnold Haukeland og Ramon Isern til fornyelser innen monumentalskulpturen og den kunstneriske utsmykning i Norge». I: Kunst og kultur. Nr 1, 1995, s. 53-69.
Ole Henrik Moe og Svein Aamold (1999). Haukeland. Henie Onstad Kunstsenter. ISBN 8290955367. 
Aamold, Svein. Dialoger : Arnold Haukeland, Nils Aas. Nils Aas kunstverksted, 2006


== Se også ==
Storedal Kultursenter
Vestfronten på Nidarosdomen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Arnold Haukeland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hjemmeside
nrk.no Stemmer fra arkivet (Arnold Haukeland snakker med programleder Arvid Møller i et program fra 1980, 03.33 min
Air på Universitetet i Oslo, Blindern; Kunstsamlingen UiO
Arnold Haukeland; Nasjonalmuseet, Digitalt museum