jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fylkesvei 886 (Østfold)

Fylkesvei 886 i Østfold gikk mellom Prestebakke og Idd kirke i Halden. Veiens lengde var 13,1 km.
2019 ble veien del av fylkesvei 884.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HaldenAspedamveien 

22Fylkesvei 22 Iddeveien fra Idd kirke mot Riksvei 21 Halden sentrum og mot riksgrensen i Enningdalen
Fv887Fylkesvei 887 Ørsveien fra Aspedammen til Ør (9,8 km)
101Fylkesvei 101 Kornsjøveien fra Prestebakke til riksgrensen ved Kornsjø og mot 22Fylkesvei 22 Søtholmen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Ofredalstunnelen

Ofredalstunnelen er en veitunnel i Årdal kommune i Vestland. Tunnelen er 2200 meter lang, og går gjennom Seimsåsen mellom Seimsdalen og Åsete i Indre Ofredal. Tunnelen blir regnet som verdens bratteste tunnel. Ofredalstunnelen og den kommunale veien til Indre Ofredal ble åpnet i 1992. Veien opp dalen fra Indre Ofredal ble bygd som sysselsettingsprosjekt mellom 1935 og 1939.På grunn av dårlige kartdata ble tunnelen sprengt halvveis med feil stigning; dette førte til at siste halvdelen måtte lages svært bratt, 15,5 % stigning, for å komme ut på riktig plass i Indre Ofredal. Bergens Tidende oppgir stigningen til 1:6.


== Se også ==
Seimsdalstunnelen
Veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Litteratur ==
Nestegard, Dag H. Vegar gjennom fjell. Selja Forlag 2019. ISBN 9788282401586


== Eksterne lenker ==
NRK – «Norsk attraksjon»: Ofredalstunnelen (11. september 2007)
NRK SF fylkesleksikon: Vegane på nordsida av Årdalsfjorden
The World's Longest Tunnel Page
Kausjon

Kausjon er et rettslig begrep som innebærer at noen garanterer for andres gjeld. Kausjon stilles ofte som sikkerhet for lån, for eksempel er det ikke uvanlig at private huslån sikres på denne måten. I profesjonelle forhold vil kreditor ofte kreve at aksjonærene i et aksjeselskap stiller kausjon for selskapets forpliktelser, dersom selskapet har begrenset soliditet; dette på bakgrunn av deltakernes (i utgangspunktet) begrensede ansvar. Kreditor vil dessuten ofte kreve at kausjonisten stiller sikkerhet for sin forpliktelse, for eksempel ved en panterett.
Hovedskyldneren (vedkommende som står som egentlig ansvarlig for forpliktelsen) og kausjonisten(e) vil være solidarisk ansvarlige overfor kreditor, det vil si at kreditor kan kreve hele beløpet hos en av skyldnerne. Ettersom det er hovedskyldneren som egentlig skal betale gjelden må kreditor prøve å få betaling av ham først, men det vil variere hvor store anstrengelser han må gjøre før han kan gå på kausjonisten(e). Det skilles her mellom to former for kausjon: selvskyldnerkausjon og simpel kausjon. Der det foreligger en selvskyldnerkausjon vil kreditor kunne gå på kausjonisten(e) med en gang et forsøk på å få betaling hos hovedskyldneren ikke fører frem, uavhengig av om vedkommende rent faktisk kan betale. Det kan således sies at kausjonisten garanterer både for debitors betalingsevne og betalingsvilje. Ved simpel kausjon er det derimot bare betalingsevnen det garanteres for. Her må kreditor før han kan gå på kausjonisten(e) gjennomføre visse tiltak for å få hoveddebitor til å betale, slik at det er på det rene at han ikke er i stand til å gjøre opp for seg. Kausjonisten(e) har dermed større personlig ansvar for hoveddebitor ved selvskyldnerkausjon. Om det foreligger en selvskyldnerkausjon eller simpel kausjon vil måtte avgjøres ved en tolking av avtalen mellom partene (kausjonisten(e) og kreditor). Om ikke annet er avtalt, foreligger det presumsjon for simpel kausjon.
Dersom en kausjonist har måttet gjøre opp hele eller deler av forpliktelsen, vil han ha regress, primært til hoveddebitor, og sekundært (dersom hoveddebitor ikke kan betale) til eventuelle andre kausjonister.
Kausjon brukes også som begrep på det beløp som må betales for at en varetektsfange skal kunne løslates. Dette er hjemlet i den norske straffeprosessloven (§§ 188 – 190), men anvendes svært sjelden i praksis. Det er derimot vanlig i en del andre land, først og fremst USA.


== Se også ==
Kausjonist
Gjeld


== Referanser ==
Tore Sagvolden

Tore Sagvolden (født 27. februar 1959 i Oslo) er en norsk orienteringsløper som vant fire VM-gull i stafett (1981, 1983, 1985 og 1987), samt tre VM-sølv individuelt (1981, 1985 og 1987). Han vant nordisk mesterskap både individuelt og i stafett i 1984, og fikk sølv i 1987. Han har i tillegg vunnet fire NM-gull individuelt.


== Kilder ==
(no) Tore Sagvolden i Store norske leksikon
Charles Berlitz

Charles Frambach Berlitz (født 20. november 1914, død 18. desember 2003) var en amerikansk forfatter og språklærer, kjent for sine bøker om uforklarlige fenomener, i tillegg til sine språkkurs. Han er oppført i People's Almanac som en av de femten mest språkkyndige i verden, og fikk prisen Dag Hammarskjöld International Prize for Non-fiction i 1976 for boken The Bermuda Triangle (norsk utgave:Dødens triangel)  (1974), som solgte over 20 million eksemplarer. og handlet om det geografiske havområdet kalt Bermudatriangelet. Berlitz snakket 32 språk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Charles Berlitz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Charles Berlitz på Internet Movie Database 
(fr) Charles Berlitz på Allociné 
(en) Charles Berlitz på AllMovie 
(en) Charles Berlitz hos The Movie Database 
(en) Charles Berlitz hos American National Biography
Helena Bergström

Helena Kristina Bergström (født 1964) er en svensk skuespiller og regissør.
Bergström er oppvokst i en teaterfamilie. Da hun var 15 år flyttet hun som utvekslingsstudent til Mississippi i USA hvor hun bodde i ett år. I 1988 fullførte hun Teaterhögskolan i Stockholm.
Bergström slo igjennom som skuespiller i filmen Änglagård (1992). Hun har siden gjort seg bemerket i filmer som Änglagård – sommeren etter (1994), Jegerne (1996), Sprengeren (2001) og Heartbreak Hotel (2006). Hun debuterte som regissør med Se upp för dårarna (2007).
I 2010 ble hun tildelt medaljen Litteris et Artibus «för framstående konstnärliga insatser som skådespelerska och regissör».Hun er gift med en britiske regissøren Colin Nutley, som forøvrig har regissert flere av filmene hun har medvirket i.


== Filmografi (utvalg) ==
2006 – Heartbreak Hotel .... Elisabeth Staf
2004 – The Queen of Sheba's Pearls .... Nancy Ackerman/Emily Bradley
2003 – Paradiset ... Annika Bengtzon
2001 – Sprengeren ... Annika Bengtzon
2000 – Gossip ... Stella Lindberg
2000 – Livet er en schlager .... Mona
1998 – Under solen ... Ellen Lind
1998 – Still Crazy ... Astrid Simms
1996 – Sånt er livet ... Tin-Tin Matsson
1996 – Jegerne .... Anna Sivertsson
1994 – Änglagård – sommeren etter .... Fanny Zander
1993 – Sista dansen ... Tove Särlefalk
1993 – Pariserhjulet .... Kickan
1992 – Änglagård .... Fanny Zander
1990 – Black Jack .... Ingrid Forsberg
1989 – 1939 ... Berit
1989 – Kvinnene på taket .... Anna
1988 – Ängel .... Åsa
1988 – Råttornas vinter  .... Anita
1988 – Friends .... Bonnie


== TV ==
2002 Mrs. Klein (TV-film) .... Melitta Klein
1993 Snoken .... Monika (1 episode)
1989 Husbonden (film) (TV-film) .... Dora
1988 VD (TV-film) .... Anna
1982 Time Out .... Lena


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Helena Bergström på Internet Movie Database 
(sv) Helena Bergström i Svensk Filmdatabas 
(da) Helena Bergström på Filmdatabasen 
(da) Helena Bergström på danskefilm.dk 
(da) Helena Bergström på danskfilmogtv.dk 
(da) Helena Bergström på Scope 
(fr) Helena Bergström på Allociné 
(en) Helena Bergström på AllMovie 
(en) Helena Bergström hos Rotten Tomatoes 
(en) Helena Bergström hos The Movie Database
Bey

Bey (opprinnelig beg; arabisk: بك / bek; persisk og osmansk بگ / Beg eller Beyg) er et ord som betyr «høvding» eller «leder». Det har vært brukt som tittel i forskjellige sammenhenger. Varianter er beg og beigh.
I Tyrkia brukes ordet i dag i utstrakt grad som en høflig tiltaleform.
Kausjonist

En kausjonist er en person som har stilt kausjon for tredjemanns gjeld. Det kan være en eller flere kausjonister for samme krav. Hoveddebitor (den som i det underliggende forhold er ansvarlig for gjelden) og kausjonisten(e) vil være solidarisk ansvarlige i forhold til kreditor. Långiver vil vanligvis være en bank, men kan også i enkelte tilfeller være andre institusjoner. Den som stiller som kausjonist er dermed en ekstra garanti for banken for at lånet tilbakebetales. Dersom kausjonisten må oppfylle kreditors fordring vil han ha krav på tilbakebetaling (regress) fra hoveddebitor. Selv om man er en ekstra garanti for banken som kausjonist, har man likevel en rekke krav som skal oppfylles fra långiver sin side. Kausjonsavtalen redegjør for opplysningsplikt for den som stiller som kausjonist for et lån i realverdier (realkausjonist). Mens en vanlig kausjonist garanterer banken at lånet blir nedbetalt dersom tredjemann ikke har evne til å betjene det, stiller realkausjonisten med eiendom som sikkerhet for lånet når de kjøper eiendom med tredjemann. Långiver har også frarådningsplikt i enkelte tilfeller. Kausjonisten skal bli skriftlig frarådet fra å stille som kausjonist dersom vedkommende ikke har økonomi til å påta seg kausjonsansvaret, eller andre forhold tilsier at dette skal unnlates. Dersom hoveddebitor misligholder gjelden sin, kan banken ikke rette kravet mot kausjonisten før banken har gått til rettslige skritt mot hoveddebitor for å sikre seg tvangsgrunnlag for kravet. Først når banken har oppnådd tvangsgrunnlag i form av utlegg eller annet, kan banken rette kravet mot kausjonisten. Har banken sikkerhet for låneforpliktelsen med pant i bolig eller annen pantgjenstand, kan ikke banken rette krav mot kausjonisten før tre måneder etter at banken har begjært tvangsdekning i pantgjenstanden. Åpnes det gjeldsforhandling hos hoveddebitor, må banken la gjeldsforhandlingsperioden løpe ut før det kan rette krav mot kausjonist.


== Referanser ==
Pernille Dysthe

Pernille Dysthe (født 1961) er en norsk forfatter, pedagog og journalist.
I 2006 gav hun ut den selvbiografiske boka Hyper: en beretning om uro, som handler om et liv styrt av ADHD. Hun har også utgitt romanen Besettelsen (2008) og vært medforfatter på fagboka Riktig rektor (2010).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Den nakne sannhet (Femina, 2006)
Intervju i Psykisk helse
Besettelsen.no
Alsophilinae

Alsophilinae er en delgruppe av de egentlige målere (Geometridae).


== Utseende ==
Gruppen har vingeløse hunner, hannene er slanke med avlange vinger.


== Levevis ==
Målere er sommerfugler og tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der målerens indre og ytre organer endres.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe storsommerfugler
gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea)
familie egentlige målere  (Geometridae)
delgruppe Alsophilinae, – med bare én slekt, der det er to europeiske arter, hvorav en finnes i Norge.
slekt Alsophila
Alsophila aceraria (Denis & Schiffermüller 1775) – Europa
vintermåler, Alsophila aescularia (Denis & Schiffermüller 1775) – finnes på i det sørlige Norge, nord til og med Sogn og Fjordane. Men mangler i innlandet (Hedmark og Oppland)
Alsophila pometaria – Nord-Amerika


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) Alsophilinae i Encyclopedia of Life 
(en) Alsophilinae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Alsophilinae hos Artsdatabanken 
(sv) Alsophilinae hos Dyntaxa 
(en) Alsophilinae hos Fauna Europaea 
(en) Alsophilinae hos ITIS 
(en) Alsophilinae hos NCBI 
(en) Kategori:Alsophila – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Alsophila – detaljert informasjon på Wikispecies 
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org
Alsophila

Alsophila er en slekt av store tre-bregner; én av fire slekter innen den tropiske eller subtropiske familien Cyatheaceae innen ordenen Cyatheales.  Det er om lag 270 kjente arter og en håndfull hybrider i denne slekten.
Disse bregnene vokser opprett og bare unntaksvis krypende. De oppstod i jura og er således svært gamle planter, men mange av dagens arter er atskillig yngre, fra tertiær.
Tre-bregnene er verdens største bregner. Bladene kan bli ettpar meter lange og har skjellaktig dekke i stedet for plantehår.


== Arter ==
Nedenfor gjengis et utvalg av de om lag 270 artene i denne slekten:

Alsophila acrostichoides
Alsophila alata
Alsophila approximata
Alsophila australis
Alsophila baileyana
Alsophila bellisquamata
Alsophila borbonica
Alsophila capensis
Alsophila colensoi
Alsophila cunninghamii
Alsophila decrescens
Alsophila decurrens
Alsophila dregei
Alsophila elegans
Alsophila flexuosa
Alsophila gigantea
Alsophila henryi
Alsophila hirsutissima
Alsophila hookeri
Alsophila imrayana
Alsophila latebrosa
Alsophila macgillivrayi
Alsophila metteniana
Alsophila nockii
Alsophila paucifolia
Alsophila quadrata
Alsophila rupestris
Alsophila salvinii
Alsophila smithii
Alsophila sternbergii
Alsophila tanzaniana
Alsophila tussacii
Alsophila vestita
Alsophila woollsiana
Alsophila zakamenensis


== Eksterne lenker ==
(en) Alsophila i Encyclopedia of Life 
(en) Alsophila i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Alsophila hos Artsdatabanken 
(en) Alsophila hos ITIS 
(en) Alsophila hos NCBI 
(en) Alsophila hos The International Plant Names Index 
(en) Alsophila hos Tropicos 
(en) Kategori:Alsophila (Cyatheaceae) – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Alsophila (Cyatheaceae) – detaljert informasjon på Wikispecies 
Large, M.F. og J.E. Braggins Tree Ferns. Timber Press (2004). ISBN 0-88192-630-2
Tree ferns:Monophyletic groups and their relationships as revealed by four protein-coding plastid loci fra PryerLab.net
Liste over arter av Alsophila.
Archiearinae

Archiearinae er en delgruppe av de egentlige målere (Geometridae).


== Utseende ==
Middelsstore, noe tettbygde målere. Kroppen er kledt med lange, utstående hår som gir dem et "bustete" utseende. Forvingene er brun- eller gråspraglete, vanligvis med antydning til lyse tverrbånd. Bakvingene er enten oransje (slektene Archiearis og Boudinotiana) eller hvite (slekten Leucobrephos) med mørk ytterkant og en mørk flekk ved innerkanten.


== Levevis ==
Disse artene flyr om dagen i solskinn, gjerne tidlig på våren. Larvene lever på ulike busker og løvtrær.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe storsommerfugler
gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea)
familie egentlige målere  (Geometridae)
delgruppe Archiearinae (eller Brephinae), – sju europeiske arter, hvorav to finnes i Norge.
Slekten Archiearis
Ospevårmåler, Archiearis notha (Hübner, 1803) – i sørlige Norge til grensen av Trøndelag.
Bjørkevårmåler, Archiearis parthenias (Linnaeus, 1761) – vanlig i hele Norge.
Archiearis puella (Esper, 1787) – ikke i Norge. (det er to underarter; Archiearis puella mediterranea Ganev, 1984 og Archiearis puella puella (Esper, 1787))
Archiearis tourangini (Berce, 1870) – Sør-Europa
Archiearis infans (Möschler, 1862) – vestlige Nord-Amerika
Slekten Boudinotiana – ligner Archiearis men litt kraftigere bygd
Boudinotiana hodeberti – Nord-Amerika
Slekten Leucobrephos  – bakvingene hvite
Leucobrephos brephoides – Nord-Amerika
Leucobrephos middendorfii (Ménétriés, 1858) – Europa, ikke i Norge.


== Litteratur ==
Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) [1]
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(no) Archiearinae hos Artsdatabanken 
(sv) Archiearinae hos Dyntaxa 
(en) Archiearinae hos Fauna Europaea 
(en) Archiearinae hos ITIS 
(en) Archiearinae hos NCBI 
(en) Kategori:Archiearinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Archiearinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org
Desmobathrinae

Desmobathrinae er en delgruppe av de egentlige målere (Geometridae). Det er beskrevet omtrent 25 slketer i denne gruppen av jamtover små, spinkle målere, men bare fire arter finnes i Europa og bare én, ospemåler (Epirranthis diversata), forekommer i Norge.


== Utseende ==
For det meste små og spinkle målere, på farge gjerne enten bleke eller brunlige. Vingene er store sammenlignet med den tynne kroppen.


== Levevis ==
Målere er sommerfugler og tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der målerens indre og ytre organer endres.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe storsommerfugler
gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea)
familie egentlige målere  (Geometridae)
delgruppe Desmobathrinae, – Tre slekter i Europa.
ospemåler, Epirranthis diversata (Denis & Schiffermüller, 1775) – eneste art i Nord-Europa
Gypsochroa renitidata (Hübner, 1817)- en liten, hvit art, Sør-Europa
Myinodes interpunctaria (Herrich-Schäffer, 1839) – med to underarter – Myinodes interpunctaria atlantica Hausmann, 1994 og Myinodes interpunctaria interpunctaria (Herrich-Schäffer, 1839) – blekt brungul med en smal, brun tverrstripe på vingene. Sør-Europa.
Myinodes shohami Hausmann, 1994


== Litteratur ==
Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) [1]
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(no) Desmobathrinae hos Artsdatabanken 
(en) Desmobathrinae hos Fauna Europaea 
(en) Desmobathrinae hos ITIS 
(en) Desmobathrinae hos NCBI 
(en) Kategori:Desmobathrinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Desmobathrinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org
Orthostixinae

Orthostixinae er en underfamilie av de egentlige målere (Geometridae). Det forekommer bare to arter i Europa, ingen av dem i Norge.


== Utseende ==
Den vanligste europeiske arten, Orthostixis cribraria, er en hvit måler der både for- og bakvingene har tre tverr-arder av runde, brune flekker, den ytterste av dem går langs ytterkanten.


== Levevis ==
Målere er sommerfugler og tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der målerens indre og ytre organer endres.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe storsommerfugler
gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea)
familie egentlige målere  (Geometridae)
delgruppe Orthostixinae  (? Oenochrominae), – med bare fire slekter, der det er to europeiske arter, hvorav ingen finnes i Norge.
slekten Aspilonaxa
Aspilonaxa obliquaria
slekten Centonaxa
Centonaxa contraria
Centonaxa margaritaria
Centonaxa montanaria
Centonaxa orthostigialis
slekten Naxa Walker
Naxa angustaria
Naxa craspedota
Naxa cuneicincta
Naxa guttulata
Naxa kerangatis
Naxa seriaria (Motschulsky, 1866)
Naxa textilis
slekt Orthostixis Hübner, 1823
Orthostixis calcularia Lederer, 1853
Orthostixis cinerea Rebel, 1916 – forekommer i Europa
Orthostixis cribraria (Hübner, 1799) – vanligste art i Europa
Orthostixis cribrata (Treitschke, 1825)
Orthostixis impura Prout, 1916
Orthostixis laetata (Fabricius, 1798)
Orthostixis opisodisticha Wehrli, 1932


== Kilder ==
Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org
Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) [1]
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) Orthostixinae hos Fauna Europaea 
(en) Orthostixinae hos NCBI 
(en) Kategori:Orthostixinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Orthostixinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.