jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
De Havilland DH 98 Mosquito

de Havilland DH 98 Mosquito var et britisk angrepsfly som ble utviklet av de Havilland i 1940. Den britiske luftgeneralen Sir Wilfrid Freeman ble så imponert over flyet at han bestilte 50 eksemplarer mens flyet ennå bare var på tegnebrettet. Flyet utmerket seg ved at det ble laget av tre som stort sett var limt sammen. I starten ble dette sett på som et steg tilbake i flykonstruksjon, men det ble etter hvert godtatt, og den lave produksjonsprisen gjorde det enda mer populært i den britiske luftkommandoen. Et ankepunkt var at flyet ikke hadde noen defensiv bevæpning, men kun satset på sin høye hastighet for å unnslippe fiendtlige jagerfly. Dette viste seg å være effektivt, og flyet ble en stor suksess.
Flyet utmerket seg både i rollen som lett bomber og som jagerfly blant annet på grunn av at det ikke trengte jagerstøtte og at det hadde lang rekkevidde. Som jagerfly hadde Mosquitoene en bevæpning på fire .303 Browning maskingevær og fire Hispano 20 mm maskinkanoner i nesa. Det ble utover i krigsårene utviklet flere varianter av flyet som var spesielt tilpasset forskjellige oppgaver. Noen av de siste variantene kunne bære med seg bombelast på 1 800 kg fra Storbritannia til Berlin og tilbake, noe som var halvparten så mye som en stor B-24 Liberator kunne bære. Det er regnet ut at Mosquito kunne fly med denne bombelasten til Berlin, slippe bombelasten, returnere til Storbritannia og ta inn ny bombelast og drivstoff for så å fly til Berlin og slippe denne bombelasten, på den samme tiden det tok Stirling (Bomber Commands tregeste bombefly) å levere én bombelast. Mosquitoen trengte en femtedel av det mannskapet en B-24 trengte og hadde heller ikke bruk for jagerstøtte. Flyet hadde også sine svake sider, men er av mange regnet som et av de beste allierte kampfly under krigen.
Det var Mosquito bombefly som ble brukt under angrepet mot Gestapos hovedkvarter i Oslo, Victoria terrasse den 31. desember 1944 da en trikk på Drammensveien ble rammet. 78 nordmenn, og 27 tyskere omkom i angrepet.Den norske 334 skvadron og 333 skvadron som ble opprettet i Storbritannia under andre verdenskrig, ble utstyrt med Mosquito jagerbombere.
Flyet ble videreutviklet til De Havilland DH 103 Hornet. Dette ble utviklet under krigen, men kom ikke i ordinær drift før i 1946.


== Spesifikasjoner (B Mk.IV Srs 2) ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Birtles, Philip. De Havilland Mosquito: The Original Multirole Combat Aircraft. Stroud, England: Fonthill Media, 2017. ISBN 978-1-78155-494-4.


== Eksterne lenker ==
(en) De Havilland DH.98 Mosquito – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) De Havilland Mosquito – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Mosquito ved Norsk Luftartsmuseum, Bodø
Mats Wilander

Mats Wilander (født 22. august 1964  i Växjö) er en tidligere svensk tennisspiller, i dag kaptein for det svenske Davis Cup-laget.
Sammen med Björn Borg og Stefan Edberg regnes han blant tidenes beste svenske tennisspillere. Han var rangert som verdens beste spiller fra september 1988 til januar 1989. I 1982 ble han tildelt Svenska Dagbladets gullmedalje og i 1983 fikk han Radiosportens Jerringpris.


== Grand Slam-titler ==
 French Open:
Single menn 1982 (han beseiret Guillermo Vilas med 1-6, 7-6, 6-0, 6-4 i finalen
Single menn 1985 (han beseiret Ivan Lendl med 3-6, 6-4, 6-2, 6-2 i finalen)
Single menn 1988 (han beseiret Henri Leconte med 7-5, 6-2, 6-1 i finalen)
 Australian Open:
Single menn 1983 (han beseiret Ivan Lendl med 6-1, 6-4, 6-4 i finalen)
Single menn 1984 (han beseiret Kevin Curren med 6-7, 6-4, 7-6, 6-2 i finalen)
Single menn 1988 (han beseiret Pat Cash med 6-3, 6-7, 3-6, 6-1, 8-6 i finalen)
 Wimbledon:
Double menn 1986 (sammen med Joakim Nyström)
 US Open:
Single menn 1988 (han beseiret Ivan Lendl med 6-4, 4-6, 6-3, 5-7, 6-4 i finalen)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Mats Wilander – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Mats Wilander – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Mats Wilander – ATP-touren 
(en) Mats Wilander – ITF Tennis 
(en) Mats Wilander – Davis-cupen 
(en) Mats Wilander – International Tennis Hall of Fame
Grand Slam (tennis)

Grand Slam (engelsk for storeslem) er et uttrykk i tennis som brukes om å vinne alle de fire viktigste mesterskapene i ett og samme år:

Australian Open
French Open
Wimbledon
US OpenDisse turneringene er derfor også kjent som Grand Slam-turneringer, og regnes som de viktigste, både når det gjelder publikumsinteresse og premiepenger. Spesielt for Grand Slam i herreklassen er at det spilles 5-setts kamper (best av 5 set) i hele turneringen. I andre turneringer spilles best av 3 sett frem til finalen, som er best av 5 set, for herrer. For kvinner er det 3 sett gjennom alle kamper. Med unntak av US Open spilles det ikke tie-break i avgjørende sett. 


== Vinnere ==


=== Ekte Grand Slams ===
Disse har vunnet samtlige Grand Slam-turneringer i ett og samme kalenderår:
Kvinner, singel:

Maureen Connolly (1953)
Margaret Smith Court (1970)
Steffi Graf (1988)Menn, singel:

Don Budge (1938)
Rod Laver (1962 og 1969)


=== Karriere Grand Slams ===
Disse har vunnet samtlige Grand Slam-turneringer, men ikke nødvendigvis i samme kalenderår:
Følgende forkortelser brukes: US – US Open, Wim – Wimbledon, AUS – Australian Open, FRA – French Open. Alder ved oppnåelse i parentes. 
Kvinner, singel:

Maureen Connolly Brinker (1951 US, 1952 Wim, 1953 AUS og 1953 FRA; alles som Maureen Connolly) [18]
Doris Hart (1949 AUS, 1950 FRA, 1951 Wim og 1954 US) [29]
Shirley Fry Irvin (1951 FRA, 1956 Wim, 1956 US & 1957 AUS) [29]
Margaret Court (1960 AUS, 1962 FRA, 1962 US & 1963 Wim; as Margaret Smith) [20]
Billie Jean King (1966 Wim, 1967 US, 1968 AUS & 1972 FRA) [28]
Chris Evert (1974 FRA, 1974 Wim, 1975 US & 1982 AUS) [28]
Martina Navrátilová (1978 Wim, 1981 AUS, 1982 FRA & 1983 US) [26]
Steffi Graf (1987 FRA, 1988 AUS, 1988 Wim & 1988 US) [19]
Serena Williams (1999 US, 2002 FRA, 2002 Wim & 2003 AUS) [21]Menn, singel:

Fred Perry (1933 US, 1934 AUS, 1934 Wim og 1935 FRA) [26]
Don Budge (1937 Wim, 1937 US, 1938 AUS og 1938 FRA) [23]
Rod Laver (1960 AUS, 1961 Wim, 1962 FRA og 1962 US) [24]
Roy Emerson (1961 AUS, 1961 US, 1963 FRA og 1964 Wim) [27]
Andre Agassi (1992 Wim, 1994 US, 1995 AUS og 1999 FRA) [29]
Roger Federer (2003 Wim, 2004 AUS, 2004 US og 2009 FRA) [27]
Rafael Nadal (2005 FRA, 2008 Wim, 2009 AUS og 2010 US) [24]
Novak Đoković (2008 AUS, 2011 Wim, 2011 US og 2016 FRA) [29]
Richard Dean Anderson

Richard Dean Anderson (født 23. januar 1950 i Minneapolis i Minnesota) er en amerikansk skuespiller. Han er mest kjent for å spille rollen som Angus MacGyver i MacGyver og som Jack O'Neill i science fiction-serien Stargate SG-1. Senere spilte han rollen som David Smith i dramaserien Fairly Legal. 
Anderson ble født i Minneapolis, men vokste opp i Roseville i Minnesota. Han har deretter bodd i Los Angeles og i Malibu i California i med familien sin.


== Roller ==


=== Filmer ===
Young Doctors in Love (1982)
Odd Jobs (1984)


=== TV-filmer ===
Ordinary Heroes (1986)
In the Eyes of a Stranger (1992)
Through the Eyes of a Killer (1992)
MacGyver: Lost Treasure of Atlantis (1994)
MacGyver: Trail to Doomsday (1994)
Beyond Betrayal (1994)
Past the Bleachers (1995)
Firehouse (film) (1996)
Stargate: Continuum (2008)


=== TV-miniserier ===
Pandora's Clock (1996)


=== TV-serier ===
Årstallene angir perioden skuespilleren var med i serien.

General Hospital (1976–1981)
Seven Brides for Seven Brothers (1982–1983)
Emerald Point N.A.S. (1983–1984)
MacGyver (1985–1992)
Legend (1995)
Stargate SG-1 (1997–2005)
Stargate Universe (2009–2011)


=== Gjesteroller i TV-serier ===
The Facts Of Life – ep. «Brian and Sylvia» (mars 1981)
Today's FBI – ep. «The Fugitive» (november 1981)
The Love Boat – ep. «Cold Feet» (mars 1982)
Stargate Atlantis – ep. «Rising» (juli 2004)
Stargate SG-1 – ep. «Avalon – part 1» (juli 2005)
Stargate SG-1 – ep. «Origin» (juli 2005)
The Simpsons – ep. «Kiss, Kiss Bang Bangalore» (april 2006)
Stargate SG-1 – ep. «200» (august 2006)
Stargate Atlantis – ep. «The Real World» (august 2006)
Stargate Atlantis – ep. «The Return – part 1» (september 2006)
Stargate Atlantis – ep. «The Return – part 2» (april 2007)
Stargate SG-1 – ep. «The Shroud» (mai 2007)


=== Videospill ===
Fallout: A Post-Nuclear Role-Playing Game (1997)
Stargate SG-1: The Alliance (2005) – ikke utgitt


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Richard Dean Anderson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richard Dean Anderson – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richard Dean Anderson på Internet Movie Database 
(sv) Richard Dean Anderson i Svensk Filmdatabas 
(fr) Richard Dean Anderson på Allociné 
(en) Richard Dean Anderson på AllMovie 
(en) Richard Dean Anderson hos Turner Classic Movies 
(en) Richard Dean Anderson hos Rotten Tomatoes 
(en) Richard Dean Anderson hos The Movie Database
Grand Slam (golf)

Grand Slam (engelsk for storeslem) er et uttrykk i golf som brukes om å vinne alle de viktigste turneringene (de såkalte major-turneringene) på en golftour i en og samme sesong. For herrer på PGA-touren og Europatouren består en storeslem i å vinne følgende fire turneringer i samme sesong:

The Masters Tournament
US Open Championship
The Open Championship
PGA-mesterskapet«Grand Slam» i mennenes golf er et uoffisielt konsept som har endret seg over tid. I moderne tid er storeslem generelt betraktet som å vinne alle de fire største gulfturneringene i det samme kalenderåret. Før Masters ble opprettet, var de nasjonale amatørmesterskap i USA og Storbritannia betraktet som de betydelige mesterskap sammen med de to nasjonale åpne mesterskap. Innenfor dette har kun Bobby Jones fullført en storeslem. Ingen mann har noen gang oppnådd en moderne storeslem; Tiger Woods var den som kom nærmest ved å vinne alle fire fortløpende, men da over to kalenderår. Bare fem spillere har vunnet alle turneringene: Gene Sarazen, Ben Hogan, Gary Player, Jack Nicklaus og Tiger Woods.
Kvinnenes golfturneringer har også et sett av viktige turneringer. Ingen kvinne har fullført en fire turneringer og tatt en storeslem, men Babe Zaharias vant alle tre majors i 1950 og Sandra Haynie vant to majors i 1974.
I desember hvert år siden 1979 arrangerer PGA of America en spesiell to-dagers, 36-hulls slagspillkonkurranse utelukkende for de spillerne som har vunnet årets fire major-turneringer. Turneringen, kalt PGA Grand Slam of Golf, har en premiepott på 1 million dollar.


== Se også ==
PGA Grand Slam of Golf
Grand Slam (tennis)
Wimbledon-turneringen

Wimbledon-turneringen er den eldste turneringen i tennis. Wimbledon-turneringen, som arrangeres på All England Lawn Tennis and Croquet Club i bydelen Wimbledon i London i juni/juli hvert år, er den tredje av de fire årlige Grand Slam-turneringene og den eneste som spilles på gress. Turneringen heter egentlig The Championships. 


== Historie ==

Turneringen ble første gang arrangert i 1877 på en bane nær Worple Road. Den gang ble det kun arrangert herre-single. I 1884 ble det innført to nye klasser: single for damer og double for herrer. Double for damer og mixed double ble innført i 1913. Turneringen ble flyttet til dagens arrangørsted, en bane nær Church Road, i 1922.
Turneringen starter hvert år seks uker før den første mandagen i august, og varer i fjorten dager. Tradisjonelt ble det ikke spilt på den midterste søndagen («Middle Sunday»). Tre ganger i turneringens historie har man blitt nødt til å spille på Middle Sunday.


== Premiepenger ==
I 2012 ble premiepengene økt fra 14 600 000 pund til 16 060 000 pund. Mest får vinnerne i singelturneringene med 1 150 000 pund hver og tapende finalist halvparten.
Wimbledon har like premiepenger for menn og kvinner.


== Vinnere av turneringen ==
Single herrer
Single damer
Mixed double
Double herrer
Double damer


== Wimbledon-turneringen i media ==
Turningen ble i Norge sendt på NRK fra 2006 til 2009, og vises fra 2010 på Canal+. Dog viser NRK fortsatt finalen single herrer.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Wimbledon Championships – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
BBC Wimbledon Tennis
Tunge

For andre betydninger av tunge, se Tunge (andre betydninger)Tungen er en stor samling av muskler og sitter nederst i munnhulen. Tungen er således en del av fordøyelsessystemet. 
Tungen er med på å behandle maten under tygging og svelging. Den er et av våre smaksorganer, og store deler av overflaten til tungen er dekket av smaksløker. Den er også dekt med små dunhår. Tungen er med på å lage lydene når vi snakker, 


== Se også ==
Smak
umami
Munnhulen
Smaksløker
Grand Slam-bombe

Grand Slam var en bombe utviklet av de allierte under andre verdenskrig. Den veide nesten 10 tonn og var designet for å slå ut større bygninger, som mindre bomber hadde vært ineffektive mot. Den ble utviklet av Barnes Wallis.


== Referanser ==
Fleseland

Fleseland er et område i Lyngdal kommune i Agder. Fleseland ligger inntil den vestre siden av Lenefjorden.  Tidligere en del av Spangereid kommune.


== Matrikkel ==
Fleseland er en matrikkelgård med gårdsnummer 287. En matrikkelgård er en geografisk enhet som i matrikkelen har felles gårdsnummer, forkortet gnr. En matrikkelgård betegner derfor ikke en spesiell type gårdsbruk, men er å betrakte som en teknisk betegnelse. Gammelt gårdsnummer er 184.


== Etymologi ==
Gardsnavnet kommer av fles som betyr skjær som ligger i vannskorpa og som ofte overskylles. Utenfor garden ligger et skjær som kan ha gitt navn til garden. Fleseland er eneste godkjente og anbefalte skrivemåte.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ådne Fardal: Spangereid : vest for Lenesfjorden : gard og folk, Lyngdal 1999.


== Eksterne lenker ==
Fleseland på norgeskart.no
Bjørndal

For bydelen i Bergen se: Bjørndal (Loddefjord)Bjørndal er en drabantby i Bydel Søndre Nordstrand, sørøst i Oslo kommune. Per starten av 2016 var befolkningen på Bjørndal 8 670 personer. En stor andel av befolkningen er barn og unge.Bjørndal er en ung drabantby; utbyggingen startet i 1983-84. Boligmassen domineres av rekkehus, eneboliger/villaer og lavblokker. Geografisk sett ligger Bjørndal på vestsiden av E6 (høyre side når man kjører fra Oslo). Bjørndal ligger sør for Mortensrud og øst for Hauketo og Holmlia, ellers er det ingen nærliggende strøk, men store grøntområder i tre av fire retninger.


== Skoler og barnehager ==
Bjørndal har to barneskoler, Bjørndal og Seterbråten, samt en ungdomsskole/videregående skole, Bjørnholt. I 2007 åpnet Bjørnholt skole, en ny skole for 8. til 13. klassetrinn. Ved skolen finnes en stor flerbrukshall. Det finnes også flere private og kommunale barnehager i området.


== Idrett ==
Bjørndal preges av mye utbygging og har et veldig godt idrettsmiljø. Bjørndal IF har mye utstyr som kan disponeres gratis av barn og ungdom som vil låne. Idrettsparken består av klubbhus, tre grusbaner, kunstgressbane, tennisbaner, gressbaner, ski hopp og akebakke/halfpipe.


== Næringsliv ==
Drabantbyen har flere dagligvareforretninger, hvorav én med post-i-butikk, en byggevareforretning og en hurtigmatrestaurant. Det finnes også et legesenter med fastlegetjenester.


== Samferdsel ==
Bjørndal kan nås med transportselskapet Ruters busslinjer 71A, 71E og 77, og ligger innenfor vanlig Oslo-takst. Bjørndal ligger utenfor bomringen (Europavei 18).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bjorndal.no
Bjørndal Boligsammenslutning
Bjørndal historielag
Bjørndal Idrettsforening
Bjørnholthallen
Bjørnholt skole (lest 20. januar 2008)
US Open (tennis)

US Open er den fjerde og siste av de årlige Grand Slam-turneringene. US Open avholdes i august/september og består av fem turneringer: herre- og damesingle, herre- og damedouble, samt mixed double. Siden 1978 er turneringen blitt arrangert utendørs på deco-underlag på USTA National Tennis Center i Flushing Meadows i Queens, New York. 


== Historie ==
Turneringen ble arrangert for første gang i august 1881, og ble arrangert i Newport Casino, Newport, Rhode Island (kun herresingle). Mesterskapet var kjent som U.S. National Singles Championship for herrer.  
I 1900 ble det avholdt mesterskap for herredouble for første gang. I 1887 ble mesterskapet for første gang arrangert for damesingle, og for damedouble i 1889. 
Mesterskapet ble åpent fra 1968, da alle de fem mesterskapene ble samlet til US Open. I 1968 ble turneringen åpnet for profesjonelle spillere. Dette året deltok 96 menn og 63 kvinner, og den totale premiesummen var 100 000 dollar. Nå er prispengene på 19 600 000 dollar.


== Vinnere ==
Single herrer
Single damer
Double herrer
Double damer
Mixed double


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) US Open (tennis) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
United States Golf Association

United States Golf Association (USGA) er USAs riksforbund av golfbaner og golfklubber, og styringsorganet for golf i USA og Mexico. Det er USGA som sammen med Royal & Ancient Golf Club of St. Andrews stifter og tolker golfens regler.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) United States Golf Association – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
HMS «Hunter»

HMS «Hunter» (H35) var en britisk jager (destroyer).
Byggingen begynte på verftet Swan Hunter & Wigham Richardson Limited i Wallsend-on-Tyne i England den 26. mars 1935, skipet ble sjøsatt den 25. februar 1936 og tatt i bruk av Royal Navy den 20. september 1936. Under den spanske borgerkrigen patruljerte hun den spanske kysten til hun gikk på en mine og ble stygt skadd. Ved utbruddet av annen verdenskrig var Hotspur stasjonert ved flåtebasen i Freetown, Sierra Leone. Hun patruljerte i Atlanterhavet fram til mars 1940, da hun gikk inn i 2nd Destroyer Flotilla i Home Fleet, med stasjon ved Scapa Flow.
HMS «Hunter» gikk tapt som følge av en kollisjon med HMS «Hotspur» under et angrep på tyske troppetransportskip under det første slaget om Narvik i Ofotfjorden 10. april 1940.
Vraket av HMS «Hunter» ble lokalisert av det norske marinefartøyet KNM «Tyr» den 5. mars 2008 etter å ha vært savnet i nesten 70 år. Funnstedet 7,5 nautiske mil vest for havna i Narvik blir nå betraktet som en krigsgrav.
Filipstad-ulykken

Filipstad-ulykken 19. desember 1943 var en større eksplosjon og etterfølgende brann i et kullopplag på havneområdet Filipstad og nærliggende boligområder på Skillebekk i Oslo. Ved siden av eksplosjonen på Vågen var Filipstad-ulykken den største katastrofe av sitt slag under okkupasjonen av Norge.
Eksplosjonen skjedde under lossing av ammunisjon fra DS «Selma». Over 800 tonn ammunisjon eksploderte, og drepte umiddelbart 22 havnearbeidere. Eksplosjonen og den påfølgende brannen ødela mer enn 400 bygninger, og raserte et område på 60 dekar. Tilsammen 45 nordmenn (deriblant fem brannmenn) og omkring 75 tyskere ble drept. Ca. 400 mennesker ble skadet. Det samlede skadebeløpet ble beregnet til 30 millioner kroner.
«Selma» ble slept fra kai for at resten av ammunisjonen skulle kunne reddes. Imidlertid eksploderte skipet 11. januar 1944 og sank.
Årsaken til eksplosjonene kan ha vært sabotasje. Ingen tok imidlertid på seg ansvaret for en slik aksjon. Tyskerne skal ha hatt mistanke om sabotasje i egne rekker, og iverksatte ingen represalier. Offisielt ble hendelsen presentert som en ulykke.


== Se også ==
Reidar Myhre


== Litteratur ==
Leif B. Lillegaard, Filipstad i flammer 1943, Mortensen forlag, Oslo 1963


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Filipstadeksplosjonen, fra Store norske leksikon
Temahefte med artikkel om Filipstad-ulykken
«60 år siden Filipstad-eksplosjonen», fra NRK Østlandssendingen
«Sto Myhre bak krigens største dødseksplosjon i Norge?», artikkel fra ABC nyheter 14. juni 2014
Jackass

Jackass er et amerikansk humorprogram som gikk på MTV fra 2000 til 2002. Programmet gikk ut på å finne på sprøe, spektakulære stunts, skade seg selv og drive gjøn med folk. Den ble etterfulgt av Jackass: The Movie, som kom allerede i 2002. Etter det fulgte en rekke andre filmer.


== Bakgrunn ==
I 1996 fikk Johnny Knoxville en idé om å spraye seg selv med pepperspray samt å skyte seg selv med en elektrisk pistol. Han fortalte Jeff Tremaine om idéen sin. Tremaine som jobbet for Big Brother Magazine foreslo at han skulle filme det, samt andre stunt. Senere tok MTV kontakt og ville ha dem til å lage et show. De fikk med seg East Coast CKY crew, en skategruppe, noen flere og Jackass var dannet.
I bonusmateriellet på Jackass Number Two  ser man hvilke prosjekter de forskjellige har holdt på med i mellomtiden. Blant annet har Bam Magera sitt eget radioshow, Ryan Dunn har lansert sitt eget klesmerke, Johnny Knoxville har prøvd seg som semi-seriøs skuespiller, Steve-O og Chris Pontius holder på med Wildboyz og Preston Lacy har laget film. 


== Medvirkende ==
Johnny Knoxville
Bam Margera
Chris Raab («Raab-himself»)
Steven Gilchrist Glover («Steve-O»)
Chris Pontius  («PartyBoy»)
Jason Acuña («Wee-man»)
Dave England  («Davey»)
Ryan Dunn (Random Hero)
Brandon DiCamillo (Dico)
Ehren McGhehey («Danger Ehren»)
Phil og April Margera (Bam Margeras foreldre)
Don Vito («Vito») Phil Margeras bror og Bams onkel.
Jess Margera (Bam Margeras bror)


== Filmer ==
Jackass: The Movie (2002)
Jackass Number Two (2006)
Jackass 2.5 (2007)
Jackass Presents: Mat Hoffman's Tribute to Evel Knievel (2008) (lansert direkte på DVD)
Jackass 3D (2010)
Jackass 3.5 (2011)
Jackass Presents: Bad Grandpa (2013)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Jackass – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jackass på Internet Movie Database 
(no) Jackass hos Filmfront
Australian Open

Australian Open, som arrangeres hvert år midt i januar, er den første av de fire årlige Grand Slam-turneringene.
Turneringen ble opprinnelig arrangert på gressbanene i Kooyong, sørøst i byen Melbourne, men ble i 1980-årene flyttet til Melbourne Park, en ny bane med hardt underlag, i den sørlige delen av Melbourne sentrum.
Som i de andre Grand Slam-turneringene arrangeres det turneringer i herresingle, damesingle, herredouble, damedouble og mixed double.
I 1977 ble det arrangert to turneringer, den første i januar, den andre i desember. Turneringen ble flyttet tilbake til januar i 1987, så det ble ikke arrangert noen turnering i 1986.


== Vinnere ==

Single herrer
Single damer
Double damer
Double herrer
Mixed double


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Australian Open (tennis) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Terminal pasient

Begrepet terminal pasient, eller som oftest bare terminal, brukes om pasienter som lider av en uhelbredelig sykdom, og som trolig vil dø i nær fremtid. Disse pasientene får ofte kun palliativ (lindrende) behandling, og i noen tilfeller brukes også terminal sedering (som regel en form for eutanasi, og lovstridig i de fleste land).


== Se også ==
Eutanasi
Palliativ behandling
Terminal sedering
French Open

For golfturneringen, se: Open de FranceTournoi de Roland-Garros (offisielt Championnats Internationaux de France, ofte kalt French Open eller på norsk Det åpne franske mesterskapet) er en tennisturnering som arrangeres i mai–juni i Paris og er den andre av de fire årlige Grand Slam-turneringene.  
Roland-Garros begynte som en nasjonal turnering i 1891. I 1925 ble det åpnet for utenlandske spillere. I 1928 ble det bygd et nytt tennisstadion ved Porte d’Auteuil. Den ble oppkalt etter en krigsveteran fra 1. verdenskrig, Roland Garros, og fikk rødt grusunderlag.
Rafael Nadal har vunnet flest titler (14) i herresingle (per 2022); den seneste seieren vant han i 2022 da han beseiret Casper Ruud i finalen. I damesingle har Chris Evert vunnet 7 titler.


== Vinnere siden 1925 ==
Singlemesterskapet for herrer
Singlemesterskapet for damer
Doublemesterskapet for herrer
Doublemesterskapet for damer
Mixed doublemesterskapet


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) French Open – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
BBC Tennis News
Roland Garros – ina.fr (fransk)