jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sykling under Sommer-OL 1908

Sykling under sommer-OL 1908. Sykling var med på det olympiske programmet    for tredje gang 1908 i London. Det ble konkurrert i seks sykkeløvelser, kun for menn, på en 660-yards rundbane i White City Stadium.


== Medaljer ==


=== 1 Runde 660 yards (603,491 m) ===

Dato: 14. og 15. juli.
46 syklister fra ni nasjoner.


=== 5000 m ===

Dato: 17. og 18. juli.
42 syklister fra åtte nasjoner.


=== 20 km ===

Dato: 14. juli.
44 deltakere fra elleve nasjoner.


=== 100 km ===

Dato: 15., 16. og 18. juli.
43 syklister fra elleve nasjoner.


=== 2000 m tandem ===

Dato: 13. og 15. juli.
17 par fra sju nasjoner.


=== 4000 m ===

Dato: 17. juli.
Budal kirke

Budal kirke er en kirke bygd i y-plan fra 1754 i Midtre Gauldal kommune, Trøndelag fylke.
Byggverket er i tømmer. Det har 170 plasser og sær-norsk vertikalt panel.
Det er kirkegård ved kirken.


== Litteratur ==
Oddbjørn Sørmoen og Jiri Havran (2001). Kirker i Norge, bind 2: 1700-tallet. Skjønnhetens århundre. Oslo: ARFO. s. 204–207. ISBN 82-91399-10-7. 
Alf Henry Rasmussen (1993). «Budal kirke». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 234. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Budal kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Budal kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
DS «Ekeren»

«Ekeren» (hjuldamper 1857-1917) er det første dampskip bygd ved Bergens Mekaniske Verksteder. 


== Historie ==
«Ekeren» ble bygd i Bergen i perioden 1850-1857. Båten gikk i rute mellom Christiania og Bygdøy i 4 år, før den ble solgt i 1861, og kom til innsjøen Eikeren, som ligger mellom Hof kommune i Vestfold, og Øvre Eiker i Viken. Den ble døpt «Ekhof», men fikk noen år senere navnet «Ekeren».  
«Ekeren» gikk i rute mellom Vestfossen og Eidsfoss fra 1861 til 1915, da den ble ribbet til skroget og brukt som lekter i to år. I oktober 1917 sank den utenfor øya Bånpina under en overfart fra Eidsfoss til Vestfossen med bjørkeved, tauet av dampskipet «Stadshauptman Schwartz». Ingen omkom under forliset. Vraket av «Ekeren» ligger på 100 meters dyp.


== Referanser ==
Singsås kirke

Singsås kirke er en langkirke fra 1884 i Midtre Gauldal kommune, Trøndelag fylke.
Byggverket er i tømmer og har 400 plasser. Arkitekt for kirken var Johan Peter Digre.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ivar Grytdal (1984). Singsås kirke 1884–1984. Singsås meighetsråd. 
Alf Henry Rasmussen (1993). «Singsås kirke». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 234. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Singsås kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Singsås kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Polens voivodskap

Voivodskapet (polsk województwo) har utgjort den primære administrative enhet i Polen siden 1300-tallet.
I henhold til den administrative reformen som trådte i kraft 1. januar 1999 ble 16 nye voivodskap dannet, som erstatning for de tidligere 49 voivodskapene som hadde eksistert siden 1. juli 1975.Dagens voivodskap er hovedsakelig basert på landets historiske regioner, mens de av 1975–1998 var basert på og navngitt etter individuelle byer. De moderne voivodskapene varierer i areal fra under 10 000 km² til over 35 000 km², og i befolkning fra én million til over fem millioner innbyggere. 
Voivodskapene styres av lokale parlament (sejmik województwa) og en voivod (wojewoda) som er provinsens guvernør. Voivodskapene er delt inn i mindre administrative enheter som powiat og gmina.
Den polske termen województwo stammer fra wojewoda. Ordet betydde opprinnelig «hærfører», men brukes i dag kun i betydningen «guvernør».


== Historie ==
 
De polske voivodskapene har eksistert siden det 14. århundre. Da Polen, sammen med Litauen var på sitt største, kom antallet opp i 41 voivodskap. I det polsklitauiske samveldet ble betegnelsen «voivodskap» også benyttet i de litauiske og storlitauiske områdene. I takt med at Polen ble delt og til slutt forsvant som deler av Tyskland, Russland og Østerrike, opphørte også voivodskapene å eksistere. 
Etter første verdenskrig oppstod Polen på nytt som selvstendig stat. Landet ble da inndelt i 17 voivodskap (1921), som fungerte frem til de tyske og sovjetiske invasjonene i 1939.  
Etter annen verdenskrig og de faktiske endringene av Polens grenser, ble landet organisert i 16 voivodskap i 1945. Samtidig fikk byene Warszawa og Łódź voivodskapsstatus. Denne inndelingen vedvarte med få endringer i 30 år (noen få voivodskap kom til). 
I perioden 1975 til 1998 var Polen oppdelt i 49 mindre voivodskap. De tre minste voivodskapene – Warszawa, Kraków og Łódź – hadde spesiell status som byvoivodskap (byens ordfører var også provinsguvernør). Deretter fikk inndelingen en ny overhaling, og fra 1999 er antallet voivodskap redusert til 16.


== Dagens inndeling i voivodskap ==
Ermlandskmasuriske voivodskap - Województwo warmińsko-mazurskie
Helligkors voivodskap - Województwo świętokrzyskie
Kujaviskpommerske voivodskap - Województwo kujawsko-pomorskie
Lillepolske voivodskap - Województwo małopolskie
Lublin voivodskap - Województwo lubelskie
Lubusz voivodskap - Województwo lubuskie
Łódź voivodskap - Województwo łódzkie
Masoviske voivodskap - Województwo mazowieckie
Nederschlesiske voivodskap - Województwo dolnośląskie
Opole voivodskap - Województwo opolskie
Podlasie voivodskap - Województwo podlaskie
Pommerske voivodskap - Województwo pomorskie
Schlesiske voivodskap - Województwo śląskie
Storpolske voivodskap - Województwo wielkopolskie
Subkarpatiske voivodskap - Województwo podkarpackie
Vestpommerske voivodskap - Województwo zachodniopomorskie


== Referanser ==
Fagerhaug kirke

Fagerhaug kirke er en langkirke fra 1921 i Oppdal kommune, Trøndelag.
Bygget ble oppført som Elim bedehus i 1921 for den lokale baptistmenigheten, og ble brukt som bedehus frem til 1928. Så ble det brukt til ymse formål før det ble ombygget i 1958–59 etter planer av John Egil Tverdahl og innviet som kapell. Bygget huser også kirkestue og kjellerstue, og tituleres i dag som kirke.
Det er ikke kirkegård på stedet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 245. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Fagerhaug kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Oppdal kirkelige fellesråd
Rennebu kirkelige fellesåd
«Fagerhaug kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Jonna Støme

Jon Henrik «Jonna» Støme (født 11. oktober 1978 i USA, oppvokst på Røa i Oslo) er en norsk komiker og programleder. Han har også lang fartstid som produsent og tekstforfatter. Jonna Stømes mor er amerikansk, og faren kommer fra Sørumsand.


== Karriere ==
Støme gjorde sin første scenedebut i 2000 og har siden den gang gjort suksess som komiker landet rundt.  
Han har turnert med bl.a. Thomas Giertsen, Harald Eia, Linn Skåber, Atle Antonsen og Espen Eckbo. I 2010 ble Jonna nominert til Komiprisen for forestillingen «Fargerikt Faenskap» i kategorien Beste Stand-Up artist. Han var også en del av publikumssuksessen «HumorGalla», med Thomas Giertsen og Espen Eckbo på Latters hovedscene i 2011.  
Han har vært med i diverse barne- og ungdomsprogrammer som «Guru» , Liga og Barne-TV på NRK1, «Rikets Røst» med Otto Jespersen på TV2 og «Judas» på TVNorge. I 2009 var Jonna med i fredagsprogrammet «Showbiz» med Klaus Sonstad på NRK1. Han har også gitt ut en vitsebok for barn, kalt Jonnas vitsebok (ISBN 978-82-529-2826-6). I 2004 ga han stemme til hovedfiguren, Oscar, i den norsk-dubbede versjonen av den animerte filmen Stor ståhai. Jonna var vert for spillprisutdelingen Gullstikka 2006. 


== Bakgrunn ==
Støme ble født i USA. Moren var afrikansk-amerikaner fra delstaten Georgia, mens faren var norsk. Faren flyttet til Norge med sønnen da han var baby. Han gjenopptok først kontakten med moren 31 år senere; TV2 laget dokumentaren Jonna får en mamma om hans leting etter moren og deres senere gjenforening.


== Referanser ==
Reidar Øksnevad

Reidar Adolf Peter Karl Øksnevad (født 13. mai 1884 i Kristiansand, død 31. januar 1958 i Oslo) var en norsk bibliotekar, litteraturhistoriker, bibliograf og statsstipendiat.Han var lærersønn, og syv år eldre bror av radiomannen Toralv Øksnevad. Han tok artium i Bergen 1904, og studerte deretter litteratur ved Universitetet i Oslo. Han ble cand.philol. 1910 på en premiert avhandling om Maurits Hansen. I 1905 arbeidet han som journalist i Bergens Tidende, fra 1910-1912 som litteraturkritiker i Verdens Gang og 1911-1913 for Norlis forlag. 
Øksnevad reiste i 1912 til Paris og ble boende der i 34 år. Han arbeidet som lektor i norsk ved Sorbonne 1913-17 og 1918-19, og som bibliotekar ved den norske avdelingen av Bibliothèque Sainte Geneviève 1924-28 og 1940-45. I denne perioden skrev han artikler for flere aviser og tidsskrift, utga boka Fransk og norsk : pariserbreve og artikler (1920), og redigerte en lang rekke antologier av typen Fransk elskovsfilosofi (1922), Gamle franske livsfilosofer (1923), Franske prosadigte (1925) og Tysk livsvisdom (1920).Øksnevads viktigste innsats er likevel hans tre rekker med bibliografier:

Utlandet i norsk litteratur. Han redigerte en serie selektive bibliografier med titler som Danmark i norsk litteratur (1953). I alt utkom ni slike oversikt over hvordan landenes kultur, historie og samfunn er skildret i norske litteratur.
Avisen og norsk litteratur. Han redigerte fire bibliografier med titler som "Social-demokraten" og norsk litteratur 1886-1923, som omfatter skjønnlitterære bidrag og litteraturkritikk i vedkommende aviser. Bibliografiene omfattet foruten Sosial-demokraten også Dagbladet, Tidens Tegn og Verdens Gang.
Hans to bibliografier Norsk litteraturhistorisk bibliografi 1900-1945 og Norsk litteraturhistorisk bibliografi : 1946-1955 er fremdeles grunnleggende kilder.Han ble utnevnt til statsstipendiat i 1950, og var medlem av Vitenskapsakademiet fra 1956. Etter hans død tilfalt hans boksamling Universitetsbiblioteket i Bergen. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
Norsk bokfortegnelse 39 bøker skrevet/redigert av Øksnevad
PS (TV-program)

PS er et norsk aktualitetsmagasin med Anders Magnus som gikk på TV 2 fra 1993 til 1996. Konseptet gikk ut på at Magnus i hver episode inviterte én eller to gjester for å debattere og utdype dagsaktuelle tema som berørte de inviterte. Programlederen ble kjent for sin pågående stil. Programmet var kort og ble sendt alle hverdager mellom nyhetene og være på TV2 de første årene. Etterhvert ble det sendt en dag i uka, og hsdde lengre sendetid.
Programmet gjenoppstod en kort periode høsten 1997 i forbindelse med høstens valg og hadde da tittelen ValgPS. Mangus møtte forholdsvis mye kritikk for sine harde konfrontasjoner overfor de politikerne han hadde på besøk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
PS: Intervju med Nils Arne Eggen i 1993 (YouTube)
Forbrytelsen

Forbrytelsen (orig: Forbrydelsen) er en dansk drama- og kriminalserie som gikk på DR1 fra 2007 til 2012. 


== Hovedroller ==
Sarah Lund, Vicekriminalkommissær: Sofie Gråbøl
Troels Hartmann, borgermesterkandidat: Lars Mikkelsen
Theis Birk-Larsen, Selvstendig flyttebyråinnehaver: Bjarne Henriksen
Pernille Birk-Larsen, Hustru: Ann Eleonora Jørgensen
Jan Meyer, Vicekriminalkommissær: Søren Malling
Rie Skovgaard, Politisk rådgiver: Marie Askehave
Poul Bremer, Overborgmester: Bent Mejding
Vagn Skærbæk, Flyttebyråarbeider: Nicolaj Kopernikus
Morten Weber, Kampanjeleder: Michael Moritzen


=== Øvrige roller ===
Farshad Kholghi, Solbjørg Højfeldt, Troels II Munk, Laura Christensen, Cyron Melville, Laura Drasbæk, Tina Gylling Mortensen, Anne Marie Helger, Ole Boisen, Julie Ølgaard, Peter Gilsfort, Morten Lützhøft.


== Sesong 1 ==
Seriens første avsnitt tar utgangspunkt i mordet på en kvinnelig advokat som blir funnet mishandlet og drept. Ti dager etter drapet blir drapssjefen Lennart Brix overbevist om at det ikke er en alminnelig sak og prøver å få Sarah Lund tilbake, i den forhåpning at hun kan skynde sakens oppklaring. Lund har imidlertid flyttet til provinsen, hvor hun arbeider som betjent etter at hun er blitt degradert fra sin stilling som visekriminalkommissær. Lund er dog ikke begeistret for forslaget og mener at det ikke er en god idé å vende tilbake, men aksepterer å kikke gjennom saken.


== Eksterne lenker ==
(en) Forbrytelsen på Internet Movie Database 
(da) Forbrytelsen i Danmark Nationale Filminstitut
Rackets under Sommer-OL 1908

Rackets under Sommer-OL 1908. Rackets var med på det olympiske programmet i London for første og eneste gang. Det var sju britiske spillere som deltok og det ble spilt en single- og en doubleturnering for menn.


== Medaljer ==


== Medaljevinnerne ==


=== Single ===


=== Double ===


== Eksterne lenker ==
Resultater og profilside Arkivert 20. juli 2016 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
Bundesliga 1994–1995


== Ligatabell ==
K=kamper spilt, V= vunnet, U= uavgjort, T= tap, MF-MM= mål for-mål mot, P = Poeng


== Kilder ==
Resultater uk.soccerway.com
Bundesliga 1993–1994


== Ligatabell ==
K=kamper spilt, V= vunnet, U= uavgjort, T= tap, MF-MM= mål for-mål mot, P = Poeng


== Kilder ==
Resultater uk.soccerway.com
Kapell ved Orkdal Sanitetsforening Sykehus

Kapell ved Orkdal Sanitetsforening Sykehus er fra 1994 i Orkdal kommune i Trøndelag.
Lars Mikkelsen

Lars Dittman Mikkelsen (født 6. mai 1964) er en  dansk skuespiller.
Mikkelsen ses i en rekke TV-serier, deriblant Krøniken, Forbrytelsen, Mord uten grenser og The Witcher.
Lars Mikkelsen er bror av skuespillerkollega Mads Mikkelsen.


== Filmografi (utvalg) ==


=== Spillefilmer ===
2021 – Venuseffekten
2017 – Vinterbrødre
2016 – Det kommer en dag
2015 – 9. april
2009 – Headhunter – Martin Vinge
2008 – Flammen & Citronen – Frode Jacobsen
2008 – Det som ingen ved – Marc
2007 – Cecilie – Lasse N. Damgaard
2007 – Hjemve
2007 – De fortaptes sjelers øy – Necromancer
2005 – Nordkraft – Stesos far
2004 – Kongekabalen – Peter Schou
2001 – En kærlighedshistorie – Mads
1999 – Under overfladen – Victor
1999 – Flænset – Tynn betjent


=== Kortfilm ===
2007 – Mig & Che – Tom
2002 – Begravelsen – Henrik
1999 – Seth – Seth
1998 – Taber! – Mads Sacre
1998 – Laslo's tema – Laslo
1997 – Royal Blues – Henning
1996 – Café Hector – Uffe


=== Tegnefilm (stemme) ===
2007 – Min skøre familie Robinson


=== TV ===
2019 - The Witcher - Stregobor
2017 – Herrens veier – prest
2015 – House of Cards – President Viktor Petrov (Sesong 3, Netflix-serie)
2013 – Sherlock – Charles Augustus Magnussen (1 episode, TV-serie)
2013 - Borgen - Søren Ravn (5 episoder, TV-serie)
2007 – Forbrytelsen – Troels Hartmann (20 episodes, TV-serie)
2004–07 – Krøniken – Jens Otto Krag (9 episodes, TV-serie)
2006 – Hannah Montana (Stemme: Robby Ray Stewert)
2006 – H.C. Andersen - historien om en digter – H.C. Andersen
2004 – Helligtrekongersaften – Orsino
2003 – Nikolaj og Julie – Per Køller (10 episodes, TV-serie)
2003 – Afgrunden – Paul Vermehren
2003 – Se dagens lys – John, blå venn
2002 – Rejseholdet – Ivan (2 episoder, TV-serie)
2001 – Langt fra Las Vegas – Ordnung Muss Sein – Sjørøverkaptein (1 episode, TV-serie)
2001 – Mistænkt – Tommy Larsen (TV-serie)
2000 – Skjulte spor – Morten Theilgaard (TV-serie)
2000 – Edderkoppen – Ole Madsen (mini-TV-serie)
1999 – Slangehud – Mann nr. 1.
1997 – Taxa (1 episode, TV-serie)
1997 – Strisser på Samsø (TV- serie)
1996 – Den store Kul-Tur – Jens
1995 – Lille John – Lille John
1995 – Mappen – Anton


== Priser ==
2022 – Bodilprisen for beste mannlige birolle for Venuseffekten
2019 – Robertprisen for årets mannlige hovedrolle – TV-serie for Herrens Veje
2018 – Robertprisen for årets mannlige hovedrolle – TV-serie for Herrens Veje
2017 – Bodilprisen for beste mannlige birolle for Det kommer en dag
2017 –  Robertprisen for årets mannlige birolle for Det kommer en dag
2010 – Robertprisen for årets mannlige hovedrolle for Headhunter
2007 – Teaterpokalen
2003 – Olaf Poulsens Mindelegat


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lars Mikkelsen på Internet Movie Database 
(sv) Lars Mikkelsen i Svensk Filmdatabas 
(da) Lars Mikkelsen på Filmdatabasen 
(da) Lars Mikkelsen på danskefilm.dk 
(da) Lars Mikkelsen på danskfilmogtv.dk 
(da) Lars Mikkelsen på Scope 
(fr) Lars Mikkelsen på Allociné 
(en) Lars Mikkelsen på AllMovie 
(en) Lars Mikkelsen hos The Movie Database 
(da) Lars Mikkelsen hos danskefilmstemmer.dk
Moe kirke

Moe kirke er en korskirke fra 1867 i Orkland sogn i Orkdal kommune i Trøndelag. Kirken ligger mellom Vormstad og Svorkmo.
Byggverket er i tre og har 700 plasser.


== Eksterne lenker ==
(no) «Moe kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Moe kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Norgesmesterskapet i friidrett

Norgesmesterskap (NM) i friidrett består av en rekke arrangementer som arrangeres årlig i regi av Norges Friidrettsforbund (NFIF). Klubber tilknyttet NFIF søker om å få være arrangører. Unntaket har vært innendørsmesterskapet, som til og med 2010 ble holdt fast ved nasjonalanlegget, Stangehallen, men fra 2011 inngår også dette arrangementet i søknadsprosessene. 
Hovedmesterskapet er det mest ettertraktede norgesmesterskapet i friidrett, siden dette kan gi arrangementsstedet god publisitet gjennom TV-dekning og medieoppmerksomhet. Effektive arrangement kan også gi gode økonomiske overskudd til klubben(e). Under hovedmesterskapet deles det ut kongepokaler til beste resultat for kvinner og menn.
Det arrangeres også NM i friidrett for junior hvor konkurreres i to klasser for kvinner og menn, en juniorklasse til og med 19 år, og en klasse til og med 22 år. For aldersbestemte årstrinn arrangeres ungdomsmesterskapet, omtalt som ungdoms-NM. UM-klassene er 15 år, 16 år, 17 år og 18 + 19 år i en klasse.


== De ulike mesterskapene ==
Hovedmesterskapet (hoved-NM) foregår utendørs på et friidrettsstadion, og kårer Norges beste i de individuelle friidrettsøvelsene innen hopp, løp og kast for kvinner og menn, samt 1000 meter stafett i tillegg. Fra 2009 ble også kappgang på bane innlemmet i det ordinære programmet under hovedmesterskapet. Tidligere hadde kappgang satt opp egne kongepokaler selv om baneløpene var samtidig med friidrettens hovedmesterskap. I forbindelse med mesterskapet arrangerer NFIF også NM i rullestolløp på bane for medlemmer i Norges Funksjonshemmedes Idrettsforbund.
NM i mangekamp kårer Norges beste i sjukamp for kvinner og i tikamp for menn.
NM i maraton for kvinner og menn.
NM i halvmaraton for kvinner og menn.
NM i banestafetter arrangeres for lag i 4 x 100 m og 4 x 400 m samt 4 x 800 m for kvinner, og 4 x 1500 m for menn.
NM i terrengløp kort løype, med 2 km for kvinner og 3 km for menn, arrangeres sammen med NM i terrengstaffetter, for menn og kvinner. Stafettene ble fra 2004 lagt om fra klubblag til kretslag, etter svak deltakelse over flere år.
NM i terrengløp lang løype, 6 km for kvinner, og 10 km for menn
NM i motbakkeløp blir tildelt et av de tradisjonelle årlige motbakkeløpene i Norge.
NM i ultraløp er lengre løp på bane, gjerne sekstimersløp målt i tilbakelagt distanse.
NM i kappgang landevei arrangeres som eget mesterskap. Til og med 2008 var det mulig å vinne kongepokaler i regi av Norges Gang- og Mosjonsforbund på distansen.
Innendørsmesterskapet ble arrangert fast i nasjonalanlegget Stangehallen, på Stange i Hedmark til og med 2010. Deretter ble det bygget flere haller med kapasitet til friidrettsøvelser innendørs, og mesterskapet er arrangert flere steder. Det kåres norgesmestre i 60 m, 200 m, 400 m, 800 m, 1500 m, 3000 m, 60 m hekk, høyde, stav, lengde, tresteg, kule, og 4 x 200 m stafett. Her er det like øvelser for kvinner og menn.


== Se også ==
Kongepokalvinnere i friidrett (menn)
Kongepokalvinnere i friidrett (kvinner)
Mestvinnende utøvere i NM i friidrett


== Eksterne lenker ==
NFIFs nettsider
Norges Gang- og Mosjonsforbunds nettsider
Nedalsfoss kraftverk

Nedalsfoss kraftverk er et vannkraftverk i Tydal kommune i Trøndelag.  
Kraftverket utnytter ett 98 meter fall fra et inntaksmagasin Falksjøen like ved grensen til Sverige. 
Midlere årsproduksjon er på 68 GWh og installert effekt er på 27 MW på en francisturbin. 
Kraftverket startet produksjonen i 1974.
Eier er  Statkraft, tidligere Trondheim Energi Kraft.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Statkraft
Orkanger kirke

Orkanger kirke er en langkirke fra 1892 i Orkdal kommune i Trøndelag.
Byggverket er i tre og har 200 plasser. Arkitekt for kirken var Christian Marius Thams.


== Eksterne lenker ==
(no) «Orkanger kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Orkanger kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Vessingfoss kraftverk

Vessingfoss Kraftverk er et vannkraftverk i Nea i Tydal kommune i Trøndelag. 
Kraftverket utnytter et 55 meter fall fra reguleringsmagasinet i Nesjøen til Vessingsjøen. 
Nesjøen er oppdemmet av Nesjødammen og utgjør ved høy vannstand et felles vannspeil med Essandsjøen. Magasinet reguleres mellom 733 og 710 moh. Magasinkapasiteten er på 340 millioner m³ og nedbørsfeltet er på 712 km². 
Midlere årsproduksjon er på 88 GWh og installert effekt er på 40 MW på en francisturbin. 
Kraftverket startet produksjonen i 1971.
Eier er  Statkraft, tidligere Trondheim Energi Kraft.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Statkraft
Søvasskjølen fjellkirke

Søvasskjølen fjellkirke er en korskirke fra 1981 i Orkland, tidligere Orkdal kommune, i Trøndelag fylke.
Byggverket er i tømmer og har 130 plasser.
Kirken er en sportskirke og fremstår som en hytte.
Vognkort

Vognkort er et dokument som inneholder informasjon om et kjøretøy og dets eier.
Dagens vognkort i Europa er trykket på sikkerhetspapir med en del sikkerhetselementer som skal gjøre det vanskelig å forfalske vognkortene.
De sikkerhetselementene som er brukt er vannmerke, fluoriserende tråder og mikroskrift.
Vognkortet består av to deler.

Del 2 (eierdelen) inneholder hovedsakelig opplysninger knyttet til kjøretøyets og eierens identitet. I tillegg inneholder denne delen melding om eierskifte (salgsmelding). Denne delen bør oppbevares på et sikkert sted atskilt fra kjøretøyet.
Del 1 (teknisk del) inneholder de samme opplysningene som del 2, men har i tillegg en del tekniske opplysninger om kjøretøyet. Denne delen skal være med i kjøretøyet under kjøring.EUs rådsdirektiv 1999/37/EF fra 1. juni 2004 gjorde at Norge måtte innføre nytt vognkort. Direktivet gjelder nå i alle EU og EØS-land


== Kilder ==
www.vegvesen.no sin side om vognkort
Nils Lysø

Nils Kristian Lysø (født 3. september 1905 i Jøssund, død 7. juli 1977) var en norsk politiker (Ap). Lysø var fiskeriminister i Einar Gerhardsens tredje regjering fra 22. januar 1955 til 28. august 1963.
Lysø var sønn av småbruker og bygningshåndverker Helmer Johansen Lysø og Jørgine Hansen Lysøkak. Nils Kristian Lysø overtok farsgården i 1939. Han var også utdannet som kystskipper, og jobbet som fisker ved siden av gårdsdriften. Lysø var Jøssunds ordfører fra 1946 til 1953, deretter generalsekretær i Norges Fiskarlag fra 1954 til 1955.
Lysø kom først inn på Stortinget som vararepresentant i perioden 1950-53. Også i perioden 1954-57 hadde han varaplass. Fra 1958 til 1965 hadde Lysø fast plass. Etter at han gikk ut av regjeringen i 1963 satt Lysø først i Sosialkomiteen, og senere i Finans- og tollkomiteen.
Fra 1963 til 1974 var Lysø fylkesmann i Sør-Trøndelag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nils Lysø – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Nils Lysø hos Stortinget 
(no) Nils Lysø hos Norsk senter for forskningsdata