Thekla Resvoll

Thekla Susanne Ragnhild Resvoll (født 22. mai 1871 i Vågå, død 14. juni 1948 i Oslo) var en norsk botaniker og kvinnesaksforkjemper. Hun ble i 1923 en av de første kvinnene som ble innvalgt i Det Norske Videnskaps-Akademi. Hun var også styremedlem i Norsk Kvinnesaksforening og Kvindestemmeretsforeningen.


== Familie ==
Hun var datter av Hans Resvoll (1823–1908) og Julie Martine Deichman (1831–1902). Faren var bankkasserer, og ble senere kopist i Justisdepartementet.Hun var søster av botaniker Hanna Resvoll-Holmsen. I 1895 giftet hun seg med hydrograf og bergmann Andreas Holmsen (1869–1955), bror til Gunnar Holmsen som i 1909 giftet seg med hennes søster Hanna. Disse fire etterlot seg en stor fotografisamling som nå i det vesentligste befinner seg i bildeavdelingen til Nasjonalbiblioteket i Oslo (Resvoll-Holmsen-samlingen).


== Utdannelse og yrkesliv ==

Etter examen artium i 1892 begynte Thekla Resvoll å studere på universitetet. I 1899 ble hun en av de første fem kvinnene som avla embetseksamen på det matematisk-naturvitenskapelige fakultet. Allerede som student mottok hun sitt første forskningsstipend, fra Det Rathske legat, som hun også flere ganger senere fikk stipend fra. Thekla Resvolls veileder frem til embetseksamen var Axel Blytt. Etter sin embetseksamen dro hun til København, der hun arbeidet på Universitetet i Københavns botaniske laboratorium under professor Eugen Warming.I 1900 var Thekla Resvoll tilbake ved universitetet i Oslo. Hun ble assistent for professor Wille ved botanisk avdeling, og holdt kurs i planteanatomi for medisinere og farmasøyter. I 1902 ble hun fast ansatt som amanuensis ved Det Kongelige Frederiks Universitet. Denne stillingen hadde hun til 1936. 
I 1904 fikk hun to stipender fra Det grevelige Hjelmstjerne-Rosencroneske legat. Stipendene var på henholdsvis 800 og 500 kroner. Hun dro da til München for videre botanikkstudier. I München arbeidet hun ved universitetets plantefysiologiske laboratorium under professor Goebels, gikk på forelesninger og deltok på ekskursjoner til Bayern, Tyrol og Nord-Italia. På laboratoriet i München begynte hun å undersøke orkidéblomstens organer. Disse undersøkelsene fortsatte hun med da hun kom hjem igjen til Norge.Hun tok doktorgraden i 1917 på avhandlingen Om planter som passer til kold og kort sommer, der hun studerte fjellplantens tilpasningsdyktighet i goldt klima, og påviste issoleiens mangeårige opplagring av energi. Hun var oppdager av Aursunds-aster, Aster subintegerrimus ved Røros (1897).
Hun hadde forskeropphold på Java, ved den botaniske hagen i Buitenzorg, et halvt års tid 1923–24.
Hun grunnla i 1924 fjellhagen på Kongsvold på Dovrefjell, opprinnelig anlagt ved Kongsvoll stasjon, men flyttet til knausene bak Kongsvold Fjeldstue, der man i dag finner hennes minnesten i klebersten fra Sel av Per Haugen.


== Verv og utmerkelser ==
Norsk Kvinnesaksforening, medlem av hovedstyret fra 1901
Kvindestemmeretsforeningen, mangeårig medlem av ledelsen
Kvindelige Studenters Klub, første formann
Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt 1923 (tredje kvinne i historien)


== Utgivelser ==
Thekla R. Resvoll (1911). Vinter-flora. Vore vildtvoksende løvtrær og buske i vinterdragt. Aschehoug.  [80 sider]
Thekla R. Resvoll (1917). Biologi for gymnasiet. Del 1, botanikk (landsmål). Aschehoug.  [98 sider. Utkom i 10 utgaver]
Thekla R. Resvoll (1917). Om planter som passer til kort og kold sommer. Komm. hos Morten Johansen.  [224 sider. Avhandling til dr.philos.]
Thekla R. Resvoll (1934). Norske fjellblomster. Den norske turistforening.  [48 sider]


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Thekla Resvoll i Norsk biografisk leksikon