jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Falck Ytters plass (Oslo)

Falck Ytters plass (skrivemåten Falch Ytters plass er også i bruk, men ikke korrekt) er en plass på Ila i Oslo, oppkalt 1933 etter barnebokforfatter og byfogd Oluf Wilhelm Falck-Ytter (1832–1914).
Plassen er 5,2 mål stor og avgrenses av Waldemar Thranes gate, Ungers gate, Bjerregaards gate og Brandts gate.
Før og etter annen verdenskrig var plassen kjent som Ilabanen (fotball og bandy). Rundt år 2000 ble plassen bebygget slik at den i dag har:

Ilagarasjen i nedre etasje
kjøpesenteret «St. Hanshaugen senter» med butikker og vinmonopol i mellometasjen
bane for ballspill på taket (kalt «Ilataket» og «Rematoppen» blant barn og ungdom).I 2007/08 ble plassen stengt for basketballspill og rullebrettkjøring fordi det medførte for mye støy for beboere. 


== Eksterne lenker ==
(en) Falck Ytters plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kart som viser plassens plassering i strøkene omkring - kan zoomes
1. maitog i Waldemar Thranes gate 1932, sett fra nr. 62D, 5.etasje. Falck Ytters plass til venstre i bildet. Foto: Knut Sunde. Eiet av Oslo bymuseum.
Eidsvolls plass (Oslo)

Eidsvolls plass er en plass i Oslo foran Løvebakken mellom Karl Johans gate og Stortingsgata til Roald Amundsens gate. Plassen blir i dag delt i to av Rosenkrantz' gate, slik at den kan oppfattes som to plasser. 


== 1800-tallets historie ==
Opprinnelig var dette et sumpområde tilhørende Grünings løkke, men da dagens Stortingsgata ble opparbeidet etter den daværende eieren Andreas Grünings død i 1842, ble hans løkkeeiendom delt av den nye gaten. Den nordre delen, dagens plass, ble da solgt til huseierne på den andre siden av Karl Johans gate, slik at de unngikk gjenboere og fikk et parkområde i stedet. Området ble da kalt Huseiertomten og ble overført til staten i 1858 under forutsetning av at den ikke ble bebygget. Den fikk dagens navn i 1864 ut fra sin nærhet til Stortingsbygningen, som da var under bygging. Slik skulle forbindelsen med Riksforsamlingen på Eidsvoll til det nye Stortinget gjøres tydelig.
I vestenden står Brynjulf Bergsliens statue av Henrik Wergeland, skuende mot Stortingsbygningen. Statuen ble avduket av Bjørnstjerne Bjørnson 17. mai 1881. Folketilstrømningen var kolossal, og Bjørnson innfridde forventningene med å holde en av sine mest berømte taler.
Kommunen overtok ansvaret for plassen i 1889. 


== 1900- og 2000-tallet ==
Arkitekt Arnstein Arneberg utarbeidet en ny plan for området, med blant annet dagens speilbasseng. Dette ble anlagt i 1956, bekostet av Christiania Spigerverk, og fikk av den grunn det folkelige kallenavnet «Spikersuppa». Under OL på Lillehammer i 1994 ble det anlagt midlertidig isbane på ca. 1000 kvm i bassenget og dette ble suksess fra start. I 1995 ble isbanen gjort permanent, og den er åpen for skøyting døgnet rundt og har rundt 100 driftsdøgn hver vinter. Området ble videre besmykket med statuene Lekende barn av Arne Durban og Hjortegruppe av Arne N. Vigeland i 1958.
Store deler av plassen ble gravet opp i forbindelsen med gjennomføring av T-banen og jernbanen i 1970-årene. Da dette arbeidet var fullført i 1976, ble blant annet bassenget utvidet med rundt 25 prosent og trerekken mot Karl Johans gate ble fornyet.
Restauranten Saras telt, som lå rett vest for Rosenkrantz' gate, ble revet i 2013, og arealet ble tilbakeført til park. Dette gjorde at Eidsvolls plass igjen fremstår som et sammenhengende parkbelte.


== Se også ==
Studenterlunden


== Referanser ==


== Litteratur ==
Haraldsen, Ingunn: «Spikersuppa om vinteren. Kunstisbane for alle.» park & anlegg 1/2017, side 12–13.
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Eidsvolls plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 146. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Moe, Ingvild Siemers: Forutsetninger og forandringer - Lund og Slaatto former Eidsvolls plass og Studenterlunden. I Byminner nr.2-2011, s.24-35


== Eksterne lenker ==
(en) Eidsvolls plass – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Eidsvolls plass (Oslo)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Flyfoto over Eidsvolls plass, mulighet for kart
Kinas sentralbank

Republikken Kinas sentralbank (eng: Central Bank of the Republic of China (Taiwan)) er sentralbanken i Republikken Kina (på Taiwan). Denne må ikke forveksles med Kinas folkebank, som er sentralbanken i Folkerepublikken Kina. 


== Historie ==
Sentralbanken ble besluttet i 1923, og opprettet i 1924 av Sun Yat-sen, republikkens første provisoriske presidenten i denne republikken. Sentralbankloven ble formelt vedtatt i 1935. 
Hovedmålet ved opprettelsen var å finansiere nasjonale investeringer. Senere har banken utviklet seg til å bli en mer rendyrket sentralbank, med tilhørende oppgaver. I 1949 ble banken og regjeringen flyttet fra Fastlands-Kina til Taipei, etter at de mistet fastlandet til Folkerepublikken Kina (Kuomintang-styret) under den kinesiske borgerkrigen. Sentralbanken vr imidlertid ikke i full drift igjen før i 1961, med alle funksjoner. I mellomtiden var det Bank of Taiwan som fungerte som de facto sentralbank, og denne banken sto også for utstedingen av landets valuta (New Taiwan dollar inntil 2000, da Kinas sentralbank gjenopptok denne oppgaven. 
Sentralbankloven ble sist revidert i 1979. Da ble den underlagt kabinettet, som ligger under regjeringen, men beholdt en selvstendig rolle i å utforme landets pengepolitikk. Den fikk også som mandat å overvåke landets banknæring. Det ble også samtidig valgt å ha flytende valutakurs.


== Oppgaver og målsettinger ==
Bankens hovedoppgaver er å forme og utøve landets valuta- og pengepolitikk, utstede valuta, samt å være bankenes bank og regjeringens bank. Hovedmålsettingene er en finansiell stabilitet, en sunn banknæring, stabile valutaforhold og bidra til økonomisk utvikling innenfor rammen av de 3 første målsettingene. 


== Sentralbanksjef ==
Sentralbanksjef er pr august 2018 Chin-Long Yang. Han har hatt denne stillingen siden februar 2018. Som visesentralbanksjefer har han Tzung-Ta Yen og Nan-Kuang Chen.


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell hjemmeside (engelsk)
Fai-Nan Perng

Fai-Nan Perng (født 1939) er en taiwanesisk økonom. Han var Kinas sentralbanks øverste sjef fra 1998 til 2018.


== Utdanning ==
Perng studerte økonomi til en bachelorgrad National Chung Hsing University 1962, og til mastergrad ved University of Minnesota 1971.

1975 – IMF-instituttet


== Yrkeskarriere ==
1971 – Perng begynte å jobbe i Kinas sentralbank.
1986 – Generaldirektør for avdelingen for økonomisk forskning
1994 – Visesentralbanksjef
1998 – SentralbanksjefHan har siden 1998 også sittet som banksjef i to andre banker; «ROC Asian Development Bank» og «ROC Central American Bank for Economic Integration». I tillegg har han undervist ved National Chunghsing University, der han selv ble utdannet.
Som guvernør for Taiwans sentralbank har Perng Fai-nan styrt nasjonen gjennom de to finanskrisene 1997−1998 og 2007−2008. Han toppet magasinet «Global Finance»s liste over verdens beste bankfolk i åtte år på rad. Han distanserte seg alltid fra politiserte debatter, og strebet å opprettholde uavhengigheten av lokal valuta.


== Utmerkelser ==
1975 – «Årets ansatt» i Kinas sentralbank
1998 – «Outstanding Government Official», utnevnt av Excellence Magazine
1999 – «Outstanding Alumni Award» fra National Chunghsing University
1999 – «Outstanding Achievement Award», utnevnt av University of Minnesota
2000 – «Årets sentralbanksjef 2000», utnevnt av Global Finance Magazine


== Referanser ==
Sofies plass (Oslo)

Sofies plass (1-3D, 2A-2D) er en plass på Bislett i Oslo. Plassen ligger sydøst for Bislett stadion (ved Maratonporten). Sofies gate, Dalsbergstien og Bislettgata omkranser plassen. 
Området Lille Bislett, som ligger mellom stadion og plassen, ble rustet opp i 2008-10, og Sofies plass er blitt del av et større grøntareal. Sofies gate ble samtidig gågate langs plassen, og det ble etablert lekeplass i gatearealet.
Plassen har fra 1891 navn etter Oscar IIs dronning Sofie (1836–1913) av Norge og Sverige. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sofies plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 


== Galleri ==
Martinus Lørdahls plass (Oslo)

Martinus Lørdahls plass (skrivemåten Martinius Lørdahls plass er også utbredt) er en plass i Oslo. Den ligger ved Bislett stadion der Louises gate og Sofies gate møtes. 
Plassen dannes av tre gårder i funksjonalistisk stil med konkave fasader mot plassen. Disse ble bygget tidlig på 1930-tallet i den sydvestlige delen av plassen Bislett stadion. Bak gården mot sydøst, godt synlig fra plassen, ligger de store funksjonalistiske gårdene på høyden Doblougløkka. Den 17. september 2010 avduket ordfører Fabian Stang sammen med den tidligere kunstløperen og turneren Bergljot Sandvik-Johansen en byste av Martinus Lørdahl på plassen.Plassen fikk sitt navn i 1934 og er oppkalt etter idrettsmannen og kjøpmann Martinus Lørdahl (1873–1933) som i 1908 anla Bislett idrettsplass.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Martinus Lørdahls plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 360. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Martinus Lørdahls plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Bislettfunkis». Byantikvaren i Oslo. Besøkt 21. oktober 2015.
Wessels plass (Oslo)

Wessels plass i Oslo er en plass i Oslo sentrum omkranset av Akersgata, Nedre Vollgate, Prinsens gate og Stortingsbygningen. 

Plassen ble i 1891 oppkalt etter dikteren Johan Herman Wessel (1742–1785). Tidligere het plassen Stortingspladsen. Plassen ble rehabilitert og pusset opp i 2005 i forbindelse med 100-årsmarkeringen av at unionen med Sverige ble oppløst. 
På 100-årsdagen for Wessels død, 29. desember 1885, ble det avduket en bronsebyste av ham på Wessels plass bak Stortingsbygningen. Denne er utført av Carl Ludvig Jacobsen og var en gave fra Norske Selskab. Bystyret vedtok navnet i 1864. 
Wessels plass holdeplass ligger like sør for plassen.


== Kilder ==
Oslo byleksikon
Arild Svensgam (1999). «Wessels plass». De er døde - men lever fortsatt i Oslo! Gateskiltene i Oslo oppkalt etter avdøde personer (2. utg.). Oslo: Galehuset forlag. s. 222. ISBN 82-992894-2-4. 


== Eksterne lenker ==
(en) Wessels plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Europarådets plass (Oslo)

Europarådets plass ligger i Oslo sentrum ved Jernbanetorget og Fred Olsens gate (øst), Biskop Gunnerus' gate (nord) og Skippergata (vest). Plassen ble pusset opp med midler fra Hovedstadsaksjonen og private investorer til 100-årsjubileet for oppløsningen av unionen med Sverige, med flere trær og et grønnere miljø. 
På plassen ligger en av nedgangene til Jernbanetorget T-banestasjon. På grunn av dette hette en tid buss- og trikke-holdeplassen på plassen (i Biskop Gunnerus' gate) Jernbanetorget T.
Europarådets plass fikk navnet i 1999 ved Europarådets 50-årsjubileum. Plassen ble oppgradert fra desember 2009, i etterkant av ombygging av Jernbanetorget.
Veggen på sørvestsiden av plassen er utsmykket med skulpturen Fru Fortuna av Per Ung.
1 (hotell Scandic) er eneste nummer i bruk.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Europarådets plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 160. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (E)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
Mads Erling Amundsen: Oppgradering av Europaråderts plass (Utemiljønytt nr. 5/2010)
Kunst: Temahefte Bjørvika/2009 (Bjørvikautvikling.no), s. 19 (om plassens kunstneriske utsmykning)
Skaaret landskap (oppsummering av oppgraderingen)
Bislett plass

Bislett plass er en plass i Oslo ved Bislett stadion. Louises gate, Bislettgata, Pilestredet, Josefines gate, Underhaugsveien, og Thereses gate møtes der. 


== Relasjon til trafikk ==
Gatene som relaterer til plassen, møtes i en rundkjøring (som var blant de to første i Norge) med en gressplen i midten.
Trikken passerer over plassen, gjennom rundkjøringen.


== Eksterne lenker ==
(en) Bislett plass – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bislett plass Oslo kommune
Fornuften kan få seire i Bislett-saken... Informasjon fra Oslo Byes Vel, Fortidsminneforeningen, Allgrønn og Aksjon Bislett. «Riksantikvaren 28.05.2002 til Oslo kommune, Byantikvaren i konsekvensutredningssaken: ”Bislettgata er ett av de sterkeste plangrep som gjøres her i denne perioden, og som nytt bindeledd mellom Bislett plass og Dalsbertgstiens eldre veiløp»
Professor Aschehougs plass (Oslo)

Professor Aschehougs plass (1) er en plass i Oslo sentrum. Pilestredet, Grensen, Kristian IVs gate og Arbeidergata går til plassen. Samferdselsetaten har i 2006 oppgradert plassen.
Den fikk sitt navn i 1934 og er oppkalt etter professor i rettsvitenskap Torkel Halvorsen Aschehoug (1822–1909). 


== Litteratur ==
Ole Daniel Bruun (2008). «Professor Aschehougs plass». Arkitektur i Oslo. En veiviser til byens bygningsmiljø (2. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 456. ISBN 978-82-573-1945-8. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (P)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Johan Sverdrups plass (Oslo)

Johan Sverdrups plass er eller var en plass på Torshov i Oslo, der Vogts gate krysser Christian Michelsens gate.
Plassen ble i 1901 oppkalt etter stortingsmann og statsminister Johan Sverdrup, i en tid da Ring 2 ennå ikke var anlagt. Plassen ligger inntil Hallénparken og lar seg vanskelig skille fra denne. Ingen hus har adresse til plassen.Plassen er per 2016 ikke skiltet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Johan Sverdrups plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 284. ISBN 978-82-573-1760-7.
Rathkes plass (Oslo)

Rathkes plass er en liten plass i Oslo. Den er en del av Sofienberg gatetun og ligger i Rathkes gate / Kirkegårdsgata i Bydel Grünerløkka. I sentrum av plassen er det støpt et rundt vannspeil, og rundt det er det plantet lindetrær. 
Plassen hadde lenge ikke noe eget navn, men ble gjerne omtalt som Rathkes plass, ettersom den lå midt i Rathkes gate. I 2007 fikk den så dette navnet offisielt ved et vedtak i bydelsutvalget. Navnet er etter den norske professoren og naturvitenskapsmannen Jens Rathke.
På plassen ble det i 1979 reist en kombinert treskulptur/lekestativ, Stegosaurus av Ola Enstad. Den vakte både begeistring og bekymring. Etter noen år førte protester på grunn av manglende sikkerhet for klatrende barn til at skulpturen ble flyttet. Til minne om den tidligere skulpturen ble det plasser et stort granittegg i det nye vannbassenget da plassen ble rehabilitert i 1998. Egget ble avduket av forfatteren Jon Michelet, som leste fra sin roman Hvit som snø, der hovedpersonen etter en fuktig aften sjokkeres ved synet av en dinosaur midt i Oslo. Egget er utformet av Jon Berg hos landskapsarkitektene Berg og Dyring AS og er hogd ut i Kina.I 2020 ble Rathkes plass forsøkt brukt til markeder, og siden da er det Egget marked hver måned i sommerhalvåret. Markedet drives av Magnus Harsheim og Juthamat Chamsoongnern. På vinteren holder de til innendørs i samarbeid med forskjellige lokale organisasjoner som Hausmania og Vega Scene


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Rathkes plass». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 460. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Rathkes plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Flyfoto av plassen på Oslo kommunes hjemmeside
Bülow Hanssens plass (Oslo)

Bülow Hanssens plass er en plass med parkanlegg i Oslo. Plassen ligger ved Trondheimsveien foran Sophies Minde i strøket Carl Berner, rett nord for Carl Berners plass. Plassen er 4 dekar stor og ble anlagt som park i 1938. I den vestlige delen av plassen ligger en plaskedam. Mot tre sider vender plassen mot boliggårder.
Plassen ble oppkalt i 1947 etter overlege Paul Victor Bülow-Hansen (1861–1938), som var overlege ved Sophies Minde.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bülow Hanssens plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Oslo byleksikon
Flyfoto med kartmulighet
Bilde av lekeplass på Bülow Hanssens plass. Fra oslobilder.no, ukjent fotograf og datering (besøkt 3. april 2011)
Rådhusplassen (Oslo)

Rådhusplassen (1) er en plass i Oslo. Plassen ligger foran (sør for) Oslo rådhus og dette har adresse til plassen. Plassen er en del av Havnepromenaden, som ble åpnet i 2015.


== Beliggenhet og navn ==
Rådhusplassen har navn etter Oslo rådhus og ligger i Vika, sydvest i Oslo sentrum, mellom rådhuset og Rådhusbryggene i bunnen av Pipervika. Østenden av plassen heter Rolf Strangers plass etter mangeårig ordfører Rolf Stranger, i vestenden mot Vestbanestasjonen heter plassen Brynjulf Bulls plass etter mangeårig ordfører Brynjulf Bull. Vest for rådhuset ligger Kronprinsesse Märthas plass (Rådhushagen) nærmest rådhuset og ut mot Olav Vs plass ut mot Olav Vs gate. De øvrige gatene som munner ut på plasser er, fra sørøst: Akershuskaia, Rådhusgata, Rosenkrantz' gate, Tordenskiolds gate, Hieronymus Heyerdahls gate og Dronning Mauds gate.


== Historie ==
I 1939 vant billedhoggerne Emil Lie og Per Hurum konkurransen om utsmykking av Rådhusplassen. Per Hurums to fontenegrupper mot sjøsida, «Mor og barn», med skulpturer av sittende kvinner og barn, ble fullført i 1941 og 1944. Emil Lies fire sittende kvinnefigurer i granitt til midtfeltets hjørner ble satt opp i perioden 1954–58. Fonteneanlegget hans i midten, med basseng og høy granittblokk med bronsegruppe av to kvinnefigurer og to barn som står i ring, stod ferdig i 1960.Frem til 1961 gikk det trikk over plassen. Det gikk tog over plassen (Havnebanen) frem til 1980 da tunnelen mellom Vestbanestasjonen og Østbanestasjonen åpnet. Europavei 18 gikk i tillegg over plassen i mange år. Alt dette bidro til at Rådhusplassen på 1970- og 80-tallet var en av byens aller mest trafikkerte steder og også et av de mest forurensede. Det var ikke før Festningstunnelen ble åpnet i 1990 at trafikken avtok og plassen ble helt bilfri i 1994. Trikken kom tilbake til plassen 21. august 1995, og er en del av Vikalinjen.
Rosemarkeringen etter terrorangrepene i Norge ble avholdt på Rådhusplassen 25. juli 2011. Året etter ble konserten «Nasjonal minnekonsert 22.7.12», som var en del av minnemarkeringen i Oslo, avholdt på plassen.

		

		
		


== Årlige arrangementer ==
Hvert år arrangeres den store konserten VG-lista i regi av NRK P3 og matfestivalen Matstreif på Rådhusplassen.
Annet hvert år avsluttes gateparaden under Norsk Militær Tattoo på Rådhusplassen med konserter og oppvisninger.


== Trivia ==
«Rådhusplassen» er den dyreste eiendommen i den norske utgaven av spillet Monopol.
1. juli 1997 hoppet Steinar Hoen 2,36 meter i høyde og satte norsk rekord under et showstevne på Rådhusplassen.


== Se også ==
Fridtjof Nansens plass
Rådhuset i Oslo
Rådhusbryggene
Havnepromenaden (Oslo)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rådhusplassen, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Rådhusplassen – Byens festplass Byarkivet (Oslo kommune)
Sverre Refstads plass (Oslo)

Sverre Refstads plass er en plass på Risløkka i Oslo, ved krysset Risløkkalleen / Midtveien, som er opparbeidet som park med lekeplass. 
Plassen ble i 1954 oppkalt etter radiotelegrafist og motstandsmann Sverre Refstad, som ble skutt av den tyske okkupasjonsmakten i 1943. På plassen står et minnesmerke over Sverre Refstad. 


== Eksterne lenker ==
(en) Sverre Refstads plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Flyfoto med kartmulighet
Sperma

Sperma eller sæd er en væske som inneholder spermier og som skilles ut av mange dyrearter under befruktning. Sæd produseres bare av hannkjønn, eller hos begge parter hos arter med tvekjønnet forplantning. Spermaen er en substans bestående av en serie sekreter (sædvæske) foruten spermiene. I en ejakulasjon finnes det ca. 200–500 millioner spermceller.


== Sæd hos pattedyr ==
Hos mennesker og andre pattedyr kommer sæden fra testiklene der det dannes sædceller, og fra bitestiklene, sædblærene og blærehalskjertelen (prostata) der det dannes sekret som blandes med sæden. Sperma støtes ut av penis når hannen ejakulerer. Spermavæsken er melkeaktig hvit, i noen tilfeller grå- eller gulaktig, noe tyktflytende og består i tillegg til spermiene av vann, salt, proteiner, mineraler og fruktose. 
Sperma som når fram til egget i livmora kan føre til graviditet.


== Sæd hos fisk ==
Hos fisk kalles sæden «melke».


== Arkaiske synonymer ==
Møy er et synonym som var utbredt tidligere i Norge.


== Referanser ==


== Se også ==
Spermier
Testikler
Prostata
Befruktning
Sæddonasjon
Slottsplassen (Oslo)

Slottsplassen er en gruslagt plass i Oslo som ligger foran (øst) Det kongelige slott. Plassen ble tegnet av slottsarkitekt Hans Linstow i forbindelse med oppføring av Slottet og anleggelse av Slottsparken, som også Linstow tegnet. Plassen og Slottets fasade danner endepunktet i den linjen Linstow tegnet fra den daværende bybebyggelsen ved dagens Egertorget for å knyttet Slottet og byen sammen.  Dette ble den senere Karl Johans gate.
Sentralt på Slottsplasen står Brynjulf Bergsliens rytterstaue av kong Karl Johan fra 1875. Samtidig ble trappeanlegget foran med kandelaberlykter og balustrade anlagt av stadskonduktør Georg Andreas Bull.
Slottet har adresse Slottsplassen 1, som er eneste adresse knyttet til plassen.


== Grusdekket ==
Bruken av grus på den 15 dekar store plassen har vært omdiskutert. Plassen ble gruslagt i 1849, og har siden vært det. En del av plassen ble asfaltert under annen verdenskrig, og asfalten under grusdekket har skapt store erosjonsproblemer. På slutten av 1900-tallet ble det tilført rundt 150 tonn grus hvert år, mens grus fulgte med regnvann ned i Karl Johans gate, Universitetets kjellere og avløpsnettet. Et forslag i 1990-årene om brostein, som en folkegave til kongeparet, ble møtt med sterk kritikk, og kongeparet sa nei takk. 
I 2013 ble det bestemt å gjøre en full drenering og renovering av Slottsplassen og Slottsbakken ned til Frederiks gate og Karl Johans gate, til sammen 18 dekar. Disse seks lagene ble lagt, nevnt fra bunnen: fiberduk, forsterkningslag med pukk, bærelag med pukk av en annen sortering enn den som ligger under, et fire cm tykt lag med sort asfalt, et fire cm tykt lag med rødaktig asfalt, rød grus og fargeløst bindemiddel, og toppdekke av stabilisert grus.


== Bilder ==

		
		
		
		
		


== Historiske bilder ==

		
		
		


== Se også ==
Slottet i Oslo
«Karl Johan-monumentet»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Slottsplassen, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Johan Svendsens plass (Oslo)

Johan Svendsens plass er en plass på forsiden av Oslo Konserthus i Oslo. 
Plassen ble anlagt i forbindelse med byggingen av konserthuset i 1977, og ligger som et tak på bygningen ned mot Munkedamsveien. Konserthusets hovedinngang/publikumsinngang er fra denne plassen.
Plassen er oppkalt etter komponisten Johan Svendsen.
På plassen står skulpturene «Heptakord» av Turid Angell Eng og «Jordmusikk» av Harald Oredam.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt (red): Oslo byleksikon, Kunnskapsforlaget 2010, side 284, ISBN 978-82-573-1760-7


== Eksterne lenker ==
(en) Johan Svendsens plass, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons