Arsinoe II av Egypt

Arsinoe II (316–270 f.Kr.) var ptolemeisk prinsesse fra Egypt og via ekteskap var hun dronning Trakia, Anatolia og Makedonia som hustru av kong Lysimakhos, og senere medhersker av Egypt som gift med sin bror Ptolemaios II Filadelfos.


== Biografi ==

Arsinoe var den eldste datteren til konge og farao Ptolemaios I Soter (gresk: Πτολεμαίος Σωτήρ, Ptolemaios «Frelseren»), grunnleggeren av den hellenistiske, ptolemeiske kongedømme i Egypt, og med sin andre hustru Berenike I av Egypt.Arsinoe var femten år da hun ble gift med Lysimakhos. Hun fødte ham tre sønner: Ptolemaios Epigonos, Lysimakhos, og Filip. For å sikre posisjoner for sine sønner for tronen, anklaget hun Lysimakhos' eldste sønn og antatte arving fra et tidligere ekteskap, Agathokles for forræderi. Agathokles var gift med Lysandra, en annen av Ptolemaios I Soters døtre. Halvsøstrene Arsinoe II og Lysandra var bitre fiender. Lysimakhos fikk kastet Agathokles i fengsel, og der ble han senere myrdet av Ptolemaios Keraunos, en halvbror av Arsinoe II og som var en flyktning ved Lysimakhos' hoff.Etter at Lysimakhos døde i et slag i 281 f.Kr. flyktet hun til byen Kassandria i Makedonia og giftet seg deretter med sin halvbror Ptolemaios Keraunos, en av sønnene til Ptolemaios I Soter fra et tidligere ekteskap. Dette ekteskapet var politiske grunner da begge krevde tronen i Makedonia og Trakia (på den tiden da Lysimakhos døde var han hersker over begge regioner, og hans makt strakte seg til sørlige Hellas og vestlige Anatolia). Forholdet mellom dem var aldri bra. Etter hvert som Ptolemaios Keraunos ble mer mektig, besluttet hun at det var på tide å stoppe ham. Hun konspirerte mot ham med sine sønner, men det slo feil og Keraunos drepte to av sønnene hennes, Lysimakhos og Filip, mens den eldste, Ptolemaios I Epigone, greide å slippe unna og flyktet nordover til Dardania, en historisk region i Balkan. Selv dro hun til Alexandria i Egypt for å søke beskyttelse hos sin bror, Ptolemaios II. Det er uklart når hun kom til Egypt, en gang mellom 279-274/3 f.Kr.

I Egypt fortsatte hun sine intriger og antagelig anstiftet anklagen og forvisningen sin brors første hustru Arsinoe I. Hun ble forvist til øya Koptos i sørlige Egypt hvor hun antagelig døde, men datoen er ukjent. Med brorens hustru fjernet kunne Arsinoe II å gifte seg med sin egen bror. Som et resultat fikk de begge epitet Filadelfoi, Φιλάδελφοι, «Søskenelsker» (flertall) av de grekere som mislikte denne incestuøse forbindelsen.
Arsinoe II delte alle titlene som hennes bror hadde og hun hadde åpenbart stor innflytelse. Hun fikk byer dedikert til seg, sin egen religiøse kult (slik egyptisk skikk var), og hennes bilde ble gjengitt på mynter. Tilsynelatende bidro hun stort til utenrikspolitikken, inkludert Ptolemaios' seier i den første syriske krig (274-271 f.Kr.) mellom Egypt og Selevkideriket i Midtøsten. Etter hennes død fortsatte Ptolemaios II å referere til henne på offentlige dokumenter, foruten også å prege mynter med hennes bilde og fortsette hennes kult. Han etablerte også dyrkelsen av henne som en gudinne, noe som samtidig etablerte sin egen dyrkelse som en gud.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Burstein, S. M. (1982): «Arsinoe II Philadelphos: A Revisionist View» i: Adams, W. L. & Borza, E. N. (red.): Philip II, Alexander the Great and the Macedonian Heritage, Washington


== Eksterne lenker ==
Mynter med hennes portrett
«Arsinoe II», oppslag i historisk kildebok av Mahlon H. Smith