jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hauksbók

Hauksbók er en samling med norrøne håndskrifter fra middelalderen. Håndskriftene finnes i den Arnamagnæanske Samling. De er nedskrevet av islendingen Haukr Erlendsson (død 1334), derav navnet «Hauksbók».Hauksbók er ikke én fortelling, men en samling av mange forskjellige tekster av forskjellige sjangere. Forfatterne av de ulike tekstene er stort sett ukjente.


== Innhold ==
Håndskriftet består av i alt 141 blad, og inneholder følgende tekster:


=== Mer eller mindre historiske tekster ===
Landnåmabok
Kristnisaga
Fosterbrødrenes saga
Eirik Raudes saga
Skáldasaga
Om Opplendingenes konger
Hemings þáttr Áslákssonar
Ragnarssona Þáttr
Hervors saga
Trójumannasaga
Bretasogur
MerlinusspáDe historiske tekstene er av ulik historisk kvalitet, det vil si at noen av dem har forholdsvis høy kildeverdi, mens andre er mer for sagn eller eventyr å regne. Flere av dem er gjengitt i andre skrifter i tillegg til Hauksbók.


=== Middelalderlig teologi, filosofi og etnografi ===
Elucidarius
Heimslýsing ok Helgifræði
Heimspeki ok Helgifræði
Viðræda æðru ok hugrekki
Pronostica Temporum


=== Naturhistorie ===
Náttúrusteinar


=== Matematikk ===
Algorismus
Cisio Janus


=== Eddadikt ===
Voluspå


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Algorismus i Hauksbok. Utdrag fra Nordisk matematikkdidaktikk nr. 1, 1995.
Algorismus i Hauksbok. En norrøn regnetekst fra 1300-tallet av Otto B. Bekken, Marit A. Nielsen og Steinar Thorvaldsen. Eureka Digital, 2010.
Algorismus på norrønt Utgitt av P. A. Munch i 1848, Heimskringla.no
Om Hauksbók og Hauk Erlendsson Utgitt av P. A. Munch i 1847, Heimskringla.no
Hauksbók utg. Eirikur og Finnur Jónsson, 1892-96
Terje Sandkjær

Terje Sandkjær (født 24. februar 1944 i Landvik, Aust-Agder) er en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Aust-Agder i 1993. Han er far til Bjørg Sandkjær (Sp), som er statssekretær i Utenriksdepartementet fra 2021.


== Stortingskomitéer ==
1993–1997 medlem i Samferdselskomitéen
1993–1997 varamedlem i Den utvidede utenrikskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Terje Sandkjær hos Stortinget 
(no) Terje Sandkjær hos Norsk senter for forskningsdata
Tore A. Liltved

Tore Adolf Liltved (1939–2004) var en norsk lærer og politiker (H) fra Moland/Arendal i Agder. Han var ordfører og stortingsrepresentant.
Han var vararepresentant på Stortinget fra Aust-Agder fra 1977, og møtte fast mens Astrid Gjertsen satt i regjering 1981–1986. I 1989 ble Liltved valgt inn på fast plass, og satt i to perioder frem til 1997. I perioden 1979–1981 var Liltved ordfører i Moland kommune (nå en del av Arendal).I det sivile liv var han lærer ved Moland ungdomsskole 1966-1981.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Tore A. Liltved hos Stortinget 
(no) Tore A. Liltved hos Norsk senter for forskningsdata
Jasmila Žbanić

Jasmila Žbanić (født 19. desember 1974 i Sarajevo) er en bosnisk filmregissør.Hun er utdannet i filmregi ved Film- og teaterakademiet i Sarajevo.Hun har også jobbet som dukkespiller i Vermont-baserte Bread and Puppet Theater fra 1995 til 1997, og som klovn i en Lee De Long workshop. Hun var regissøren bak filmen Grbavica (2005), som i 2006 vant Gullbjørnen for beste film ved den internasjonale filmfestivalen i Berlin.
I 2006 var hun juryformann under Sarajevo Film Festival.Hennes tredje langfilm, For those who can tell no tales (2013), ble vist for publikum første gang på Toronto Film Festival. Året etter hadde filmkomedien Love Island verdenspremiere på Locarno internasjonale filmfestival. I 2015 vendte hun tilbake til dokumentarsjangeren med One Day in Sarajevo, som er en collage der en rekke kunstnere etter invitasjon fra Zbanic har gjort filmopptak på 100-årsdagen for hendelsen som kalles Skuddene i Sarajevo, da en ung mann skjøt og drepte den østerriksk-ungarske kronprinsen og hans hustru. Dette regnes som foranledningen til utbruddet av første verdenskrig. 100 år etter er det fortsatt svært ulike syn på om drapsmannen var en terrorist eller en revolusjonær helt, og Zbanic ønsket å lage en dokumentar som belyste de ulike perspektivene på den historiske hendelsen.
I sin omtale av One Day in Sarajevo kalte Cineuropes filmanmelder Jasmila Zbanic for «(t)he biggest filmmaking name to break out of Bosnia and Herzegovina after Danis Tanović» (norsk: det største filmnavnet med utspring i Bosnia-Hercegovina siden Danis Tanovic).


== Filmografi ==
2015 – One Day in Sarajevo, dokumentar (60 min.)
2014 – Love Island, komedie
2013 – For those who can tell no tales
2010 – På vei (org: Na putu), drama
2006 – Grbavica, drama
2004 – Birthday, kortfilm
2003 – Images from the Corner, kort dokumentar
2003 – Sjećaš li se Sarajeva
2000 – Red Rubber Boots, kort dokumentar
1998 – Ljubav je...
1998 – Noć je, mi svijetlimo, dokumentar
1997 – Poslije, poslije, kort dokumentar
1995 – Autobiografija


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jasmila Žbanić på Internet Movie Database 
(sv) Jasmila Žbanić i Svensk Filmdatabas 
(da) Jasmila Žbanić på Filmdatabasen 
(da) Jasmila Žbanić på Scope 
(fr) Jasmila Žbanić på Allociné 
(en) Jasmila Žbanić på AllMovie 
(en) Jasmila Žbanić hos The Movie Database
Sigurd Manneråk

Sigurd Manneråk (født 28. august 1942 i Marnardal, Vest-Agder, død 5. april 2003) var en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Vest-Agder i 1993.
Manneråk var varaordfører i Kvinesdal i 1983–1987
Han var utdannet lærer i Kristiansand i 1964. Etter et år som lærer i Laudal, var han skolestyrer i Herøy fra 1966 til 1973. Fra 1973 til 1975 var han pedagogisk konsulent i Rygge, før han var rektor i tolv år på Liknes skule i Kvinesdal. Han skiftet så retning ettersom han ble valgt som helse- og sosialsjef i Kvinesdal kommune fra 1987 til 1993. 
Fra 1970-tallet deltok Manneråk i politisk virksomhet for Senterpartiet. Han var med i kommunestyret i Kvinesdal fra 1980 til 1987, og de siste fire årene som varaordfører samtidig som han hadde fast plass i fylkestinget i Vest-Agder.
Høsten 1993 ble han valgt som stortingsrepresentant for Senterpartiet hvor han var medlem av Kirke-, utdannings og forskningskomiteen.
Etter at han gikk ut av Stortinget var han fra 1997 til 2002 ansatt ved Agderforskning som leder av Senter for videreutdanning. Det siste han drev med før han gikk bort var å lede et selskap utgått fra Høgskolen i Agder.
Han var også delaktig i vedtaket om tilleggspoeng etter folkehøyskole. 


== Familie ==
Han var gift med Solfrid Manneråk, og de hadde tre barn sammen.


== Stortingskomiteer ==
1993 – 1997 medlem i Kirke-, utdannings- og forskningskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Sigurd Manneråk hos Stortinget 
(no) Sigurd Manneråk hos Norsk senter for forskningsdata
Solveig Torsvik

Solveig Torsvik (født 30. desember 1954 i Stange, Hedmark) er en norsk politiker og tidligere partisekretær i Ap. 
Hun ble valgt inn på Stortinget fra Akershus i 1993. Før dette var hun forbundssekretær i Norsk Kommuneforbund fra 1989 til 1990, og statssekretær for kommunalminister Kjell Borgen fra 1990 til 1992. Hun var i tillegg vararepresentant til Stortinget i periodene 1981 – 1985,  1985 – 1989 og  1989 – 1993, og møtte som fast representant i til sammen mer enn fire år i disse stortingperiodene.
I 1996 ble Torsvik som første kvinne valgt til partisekretær i Arbeiderpartiet. Hun stilte derfor ikke til valg til Stortinget i 1997. Etter Arbeiderpartiets historisk dårlige valgresultat i 2001, trakk hun seg som partisekretær og forlot norsk politikk til fordel for jobb som eiendomsutvikler i Tom Hagen Eiendom i Lørenskog.
I oktober 2006 ble hun politisk rådgiver i Jens Stoltenbergs andre regjering, først for statsråd Sylvia Brustad i Helse- og omsorgsdepartementet (2006-2008), deretter for statsråd Dag Terje Andersen i Arbeids- og inkluderingsdepartementet (2008-2009).
Fra høsten 2009 er Torsvik sekretariatsnestleder for Arbeiderpartiets stortingsgruppe. Hun er samboer med tidligere stortingsrepresentant fra Oppland, ambassadør Haakon Blankenborg.


== Regjering ==
3. november 1990 – 4. september 1992 statssekretær Kommunaldepartementet
24. juni 2008 – 20. oktober 2006 politisk rådgiver Arbeids- og inkluderingsdepartementet
13. oktober 2006 – 24. juni 2008 politisk rådgiver Helse- og Omsorgsdepartementet


== Stortingskomitéer ==
1993 – 1997 sekretær i Samferdselskomitéen
1993 – 1997 varamedlem i Den utvidede utenrikskomitéen
1989 – 1993 medlem i Sosialkomitéen
1985 – 1989 leder i Samferdselskomitéen
1985 – 1989 medlem i Samferdselskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Solveig Torsvik hos Stortinget 
(no) Solveig Torsvik hos Norsk senter for forskningsdata
Eva R. Finstad

Eva Rolstad Finstad (1933–1998) var en norsk politiker (H). 
Finstad var valgt inn som vararepresentant på Stortinget for Akershus fra 1981, og var fast møtende vara mens Rolf Presthus satt i regjering. Hun rykket deretter opp til fast plass i 1988 da Presthus døde, og Finstad satt på Stortinget ut 1997.
Utenfor politikken drev Finstad gården Setra på grensen mellom Nes og Sør-Odal. Hun var også engasjert i lokalpolitikken i Nes, der hun satt i formannskap og kommunestyre før hun gikk inn i rikspolitikken.


== Stortingets presidentskap ==
10. oktober 1989 – 30. september 1993 Varasekretær i Stortinget


== Stortingskomitéer ==
1993 – 1997 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1993 – 1997 medlem i Energi- og miljøkomitéen
1993 – 1997 varamedlem i Valgkomitéen
1993 – 1997 medlem i Fullmaktskomitéen
1989 – 1993 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1989 – 1993 medlem i Energi- og industrikomitéen
1989 – 1993 nestleder i Justiskomitéen
1989 – 1993 varamedlem i Valgkomitéen
1985 – 1989 medlem i Forbruker- og administrasjonskomitéen
1985 – 1989 medlem i Energi- og industrikomitéen
1985 – 1989 medlem i Sosialkomitéen
1981 – 1985 medlem i Sosialkomitéen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Eva R. Finstad hos Stortinget 
(no) Eva R. Finstad hos Norsk senter for forskningsdata
Tuzla

Tuzla er en by og kommune i delstaten (entiteten) Føderasjonen Bosnia-Hercegovina i Bosnia-Hercegovina. Foreløpige tall fra folketellingen i 2013 viste at Tuzla hadde 120 441 innbyggere. Tuzlas navn kommer av tuzlu, det tyrkiske ordet for salt.Byen er kjent for sin omfattende fremstilling av salt, fra underjordiske gruver under hele byen. Denne utnyttelsen har ført til at byen bokstavelig talt har sunket flere meter i løpet av tiårene, og dette har ført til og fører fortsatt til store materielle skader. I museet Solni Trg finnes utstilt flere hundre år gamle redskaper brukt til saltfremstillingen, og andre ting som vitner om at Tuzla regnes for å være byen med den eldste kontinuerlige bosetningen i Europa.
Et av byens fremste kjennemerker den saltholdige innsjøen, beliggende i sentrum. Under kommunismen i tidligere Jugoslavia utviklet Tuzla seg til et stort industrielt og kulturelt senter. Tuzla er også anerkjent som den mest multikulturelle og tolerante byen under krigen fra 1991 til 1994, som greide å beholde sitt etniske mangfold og samhold da alle andre byer langt på vei hadde tapt den kampen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tuzla – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Radio Slon (på bosnisk) Arkivert 29. oktober 2016 hos Wayback Machine.
En avis i Tuzla (på bosnisk)
Kapija 25.05.1995.massacre in Tuzla (på bosnisk)
Stephen Bråthen

Stephen Bråthen (født 2. september 1964 i Lørenskog i Akershus) er en norsk politiker (FrP) og informasjonssjef i Den norske revisorforening. Han ble innvalgt på Stortinget fra Akershus i 1993. Stephen Bråthen var også stortingsrepresentant for FrP.
Fra 3. mai 1994 var Bråthen uavhengig representant. 


== Stortingskomitéer ==
1993 – 1997 medlem i Finanskomitéen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Stephen Bråthen hos Stortinget 
(no) Stephen Bråthen hos Norsk senter for forskningsdata
Arild Hiim

Arild Hiim (født 17. august 1945 på Hønefoss i Buskerud) er en tidligere, norsk politimann, advokat og politiker (H).
Etter juridisk embetseksamen ved Universitetet i Oslo i 1972 var han politifullmektig, politiadjutant og politiinspektør ved Ringerike politikammer på Hønefoss. Han var disponent i Ringerikes Blad 1984–1987 og administrerende direktør i Berg & Sanboe og Berg Eiendom 1988–1989. Etter tiden på Stortinget har han vært advokat og rådgiver.Hiim var formann i Nes Unge Høyre 1964–1966, formann i Buskerud Unge Høyre 1967–1969 og studieleder i Den Konservative Studenterforening 1968–1969. Videre gikk han inn i lokalpolitikken som medlem av Ringerike kommunestyre 1972–1979, formann i Buskerud Høyre 1978–1990, medlem av Buskerud fylkesting og fylkesutvalg 1980–1987 samt Buskeruds fylkesordfører 1980–1983. Hiim var innvalgt på Stortinget fra Buskerud 1989–1997, og satt i justiskomiteen og kontrollkomiteen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Arild Hiim hos Stortinget 
(no) Arild Hiim hos Norsk senter for forskningsdata
Roy N. Wetterstad

Roy Nettum Wetterstad (født 22. mars 1963 i Kongsberg i Buskerud) er en norsk politiker (FrP). Han ble innvalgt på Stortinget fra Buskerud i 1993. Han var vararepresentant i perioden 1989–1993.
Wetterstad var uavhengig representant fra 3. mai 1994. 


== Stortingets presidentskap ==
11. oktober 1993 – 30. september 1994


== Stortingskomitéer ==
1993–1997 medlem i Familie-, kultur- og administrasjonskomitéen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Roy N. Wetterstad hos Stortinget 
(no) Roy N. Wetterstad hos Norsk senter for forskningsdata
Johanne Sommersæter

Johanne Elfrida Sommersæter (tidligere Gaup; født 23. oktober 1950 i Tromsø) er en norsk politiker (Sp). Hun var Senterpartiets første stortingsrepresentant fra Finnmark fra 1993 til 1997.
Hun vokste opp i Nordreisa og bodde mange år i Kautokeino.Hun var leder i Finnmark senterparti og partiets eneste representant i Finnmark fylkesting fra 1988 til 1991. Ved valget i 1991 fikk partiet inn tre representanter i fylkestinget, og Gaup fikk plass i fylkesutvalget.Fra 1993 til 1997 var hun stortingsrepresentant og satt i Stortingets samferdselskomité. Hun ble ikke gjenvalgt i 1997, men ble utnevnt til den første statssekretæren for samiske spørsmål i Kommunaldepartementet. Hun gikk av sammen med resten av sentrumsregjeringen i 2000. Hun var leder i Senterkvinnene fra 1998 til 2000.Hun frasa seg ny nominasjon til Stortinget i 2001 og ble i stedet Senterpartiets presidentkandidat ved sametingsvalget det året. Hun ble ikke valgt, men ble ansatt som politisk rådgiver for Senterpartiet i Sametingsrådet. Hun var også varaordfører i Kautokeino kommune fra 2003 til 2007.Hun har arbeidet ved Nordisk Samisk Institutt og ellers hatt ulike kommunale stillinger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Johanne Sommersæter hos Stortinget 
(no) Johanne Sommersæter hos Norsk senter for forskningsdata
Volundkvadet

Volundkvadet (eller Volundarkviða) er et dikt fra Den eldre Edda basert på germanske sagn om mestersmeden Volund smed. Kvadet beskriver tapt kjærlighet og dypt savn, men også hat og brutal hevn.
Det finnes flere versjoner av myten, men i Den eldre Edda finner vi følgende historie:
Smeden Volund er sønn av en finnekonge, og han bor sammen med sine to brødre i Ulvedaler. Han blir forlatt av sin elskede Hervor, og blir sittende tilbake og smi ringer mens han tenker på sin tapte kjærlighet. En natt blir han tatt til fange av kong Nidud og tatt med til en holme. Den onde dronningen sørger for at Volunds sener blir kuttet av ved kneet, slik at han ikke kan rømme. En armring som Volund har smidd til sin kjæreste, blir tatt fra ham og gitt til kongsdatteren Bodvild. Etter at Volund har smidd kostbarheter for kong Nidud en stund, tar Volund hevn over kongen ved å drepe hans to sønner og smi vakre skåler av hodeskallene deres. Han voldtar Bodvild og gjør henne gravid. Dette forteller Volund hoverende til kong Nidud før han flyr av gårde med et par vinger som han har smidd seg.
Volundkvadet skal ha blitt til i Hålogaland under sterk påvirkning fra angelsaksiske dikt. Forskningstradisjonen rundt Edda-diktningen har diskutert hvorvidt Volundkvadet hører hjemme blant gude- eller heltediktene. Nyere forskning har plassert diktet blant gudediktene, av den grunn at hovedpersonen er en alv, og dermed anses å høre hjemme i gudeverdenen.
I historien om Volund kjenner vi igjen figuren Daidalos fra gresk mytologi – smeden som ble tatt til fange av kongen på Kreta, men som etter en tids fangenskap fløy av gårde til frihet ved hjelp av selvlagde vinger. Mytologisk trekker denne figuren også veksler på figurene Hefaistos og Vulkan.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Völundarkviða på norrønt hos heimskringla.no
Ragnhild Queseth Haarstad

Gerda Ragnhild Queseth Haarstad (født 4. april 1939 i Grue i Hedmark, død 6. juni 2017 i Oslo) var en norsk Senterparti-politiker. Hun var stortingsrepresentant for Hedmark i fire perioder 1981–1997 og kommunalminister i Sentrumsregjeringen 1997–1999.
Hun var vararepresentant til Stortinget i periodene 1973–1977 og 1977–1981. Før hun ble innvalgt på Stortinget var hun medlem av Grue kommunestyre 1972–1975, medlem av Hedmark fylkesting og fylkesutvalg 1976–1982, formann i fylkeslandbruksstyret 1975–1977 og formann i fylkesskolestyret 1977–1979.
Hun var leder i Senterpartiets kvinnebevegelse, Senterkvinnene, i årene 1988–1994. Hun satt da også i Senterpartiets sentralstyre. Sammen med Berit Ås var hun sentral i etableringen av det første Kvinneuniversitetet i 1983.
Etter realskole og handelsskole gikk hun Musikkonservatoriet i Oslo. Hun var kontorassistent i Oslo før hun gikk husmorskole og landbruksskole. Hun giftet seg i 1961 med Harald Haarstad, bonde på Hårstad på Kirkenær, sønn av bonden og skytterkongen Thorbjørn Haarstad.


== Stortingskomitéer ==
1993–1997: leder i Energi- og miljøkomitéen
1993–1997: varamedlem i Den utvidede utenrikskomitéen
1989–1993: medlem i Kommunal- og miljøvernkomitéen
1989–1993: medlem i Valgkomitéen
1985–1989: nestleder i Kirke- og undervisningskomitéen
1985–1989: medlem i Valgkomitéen
1981–1985: sekretær i Kirke- og undervisningskomitéen
1981–1985: medlem i Kirke- og undervisningskomitéen
1981–1985: medlem i Valgkomitéen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ragnhild Queseth Haarstad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Ragnhild Queseth Haarstad hos Stortinget 
(no) Ragnhild Queseth Haarstad hos Norsk senter for forskningsdata 
(en) Ragnhild Queseth Haarstad hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Magnar Sortåsløkken

Magnar Sortåsløkken (født 1947) er en norsk SV-politiker og organisasjonsrådgiver. Han var stortingsrepresentant for Hedmark i tre valgperioder fra 1985 til 1997.Sortåsløkken arbeidet ved Moelven Brug fra 1964 til han ble valgt inn på Stortinget. Etter den politiske karrieren har Sortåsløkken arbeidet som fagsjef og senere spesialrådgiver i Landsforeningen for hjerte- og lungesyke. Han var styreleder i Stiftelsen Rettferd for taperne 2003–2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Magnar Sortåsløkken hos Stortinget 
(no) Magnar Sortåsløkken hos Norsk senter for forskningsdata
Hallvard Bakke

Hallvard Bakke (født 4. februar 1943 i Flesberg) er en norsk politiker (Ap) fra Bergen. Han var stortingsrepresentant fra Hordaland  i fem perioder fra 1977 til 1997, og hadde to statsrådposter: handelsminister og kulturminister. 
Han gjennomførte Forsvarets russiskkurs 1963-1964 og er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole 1968. Han arbeidet som informasjonssekretær og deretter økonomisjef ved Den Nationale Scene 1968-1976 .
I EU-debatten markerte han seg tydelig på nei-siden, og var leder for Sosialdemokrater mot EU 1993–94. Han var formann i Hordaland Arbeiderparti 1974-1976, 1981-1984.
Bakke har vært styreleder i Carte Blanche, NRK og Festspillene i Nord-Norge. Han ledet Massemedieutvalget (1979-1983) og Dagspresseutvalget (1999-2000).
Han har vært gift med Gunvor Hals, programleder i NRK.


== Regjering ==
15. januar 1976 – 8. oktober 1979 Statsråd Handels- og skipsfartsdepartementet
9. mai 1986 – 16. oktober 1989 Statsråd Kultur- og vitenskapsdepartementet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hallvard Bakke på Internet Movie Database 
(no) Hallvard Bakke hos Stortinget 
(no) Hallvard Bakke hos Norsk senter for forskningsdata 
(en) Hallvard Bakke hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Magnus Stangeland

Magnus Stangeland (født 17. mars 1941 i Austevoll) er en tidligere norsk politiker (Sp).
Stangeland var innvalgt på Stortinget fra Hordaland 1985–1997 og var 1. vararepresentant 1981–1985. Før dette var han ordfører i Austevoll 1975–1981. 


== Bakgrunn og virke ==
Han jobbet som fisker 1959–1961, lærer ved Storebø skole 1966–1968, idrettsinstruktør i Sjøforsvaret i 1969, rektor ved Storebø skule 1970–1978 og daglig leder i Austevoll utbyggingsselskap 1978–1980. Stangeland har hatt lederstillinger i verftsindustrien, herunder administrerende direktør i District Offshore (DOF) A/S 1981–1985 og administrerende direktør i DOF Industri A/S fra 1997. Stangeland var styreleder i Posten 1999–2002 og president i Redningsselskapet i seks år frem til 6. desember 2005 da han gikk av etter en turbulent periode i selskapet.
Magnus Stangeland var i 2012–2015 styreformann i Bergen Group ASA, der han gjennom investeringsselskapet Flyfisk AS eier 22 027 570 aksjer tilsvarende 27,88 %.
Etter en rapport av Riksrevisjonen i 2008, ble Stangeland tiltalt for urettmessig å ha fått utbetalt 536 195 kroner i pensjon fra Stortinget fordi han unnlot å opplyse Stortingets pensjonsstyre om at han hadde inntekter som oversteg pensjonsbeløpet, i form av fast lønn fra AS Bergen Yards, styrehonorarer og fri bil. Han har hele tiden nektet straffeskyld i pensjonssaken. 7. januar 2011 ble han funnet skyldig etter tiltalen i den såkalte pensjonssaken av Oslo tingrett. Stangeland ble dømt til 60 dagers ubetinget fengsel og til å betale det offentliges sakskostnader med 100 000 kroner. Stangeland anket dommen, og ble frifunnet av Borgarting lagmannsrett mandag 29. november 2011. Lagmannsretten fant at selv om Stangeland ikke hadde krav på pensjon i perioden fra oktober 2004 til 28. februar 2006, så kunne hans opptreden samlet sett ikke beskrives som «kvalifisert klanderverdig eller foranledige sterke bebreidelser for mangel på aktsomhet.»Tirsdag 13. desember 2011 anket Riksadvokaten frifinnelsen til Høyesterett, som 23. april 2012 forkastet anken. Høyesterett mente, i motsetning til lagmannsretten, at Stangeland heller ikke objektivt sett hadde overtrådt bestemmelsen om grovt uaktsomt grovt bedrageri. Frifinnelsen er dermed rettskraftig.8. august 2018 ble Stangeland funnet kraftig nedkjølt på den ubebodde Fugløya i Austevoll. Han dro ut i båt kvelden før og havnet i sjøen, men hadde klart å svømme til øyen. Det ble satt igang en redningsaksjon da Stangelands båt ble funnet tom med motoren i gang. Stangeland ble funnet kort tid etter.


== Stortingskomiteer ==
1993–1997 leder i Samferdselskomiteen
1993–1997 varamedlem i Valgkomitéen
1989–1993 medlem i Samferdselskomiteen
1985–1989 medlem i Samferdselskomiteen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Magnus Stangeland hos Stortinget 
(no) Magnus Stangeland hos Norsk senter for forskningsdata
Kjellbjørg Lunde

Kjellbjørg Lunde (født 1944) er en norsk lærer, SV-politiker og utdanningsdirektør fra Stord. Hun var stortingsrepresentant for Hordaland i fire perioder fra 1981 til 1997 og var utdanningsdirektør i Hordaland fra 1997.
Lunde var nestleder i Sosialistisk Venstreparti i 1987–1995 og parlamentarisk leder 1989–1997. Hun var leder av Kringkastingsrådet fra 2002 til 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kjellbjørg Lunde på Internet Movie Database 
(no) Kjellbjørg Lunde hos Stortinget 
(no) Kjellbjørg Lunde hos Norsk senter for forskningsdata