jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Femtekolonne

Femtekolonne er en betegnelse for borgere i et land som under krig sympatiserer med fienden og driver politisk og militært undergravingsarbeid bak egne linjer. En femtekolonnist kan være infiltratør, spion, sabotør eller simpelthen sympatisør.Uttrykket er først dokumentert under den spanske borgerkrig (1936–1939), da det ble brukt av nasjonalistgeneralen Emilio Mola. Han sendte styrker i fire kolonner mot Madrid, og under en radiotale sa han at det også var en femte kolonne (spansk: quinta columna) som var inne i byen allerede som politisk samarbeidet med Franco for å undergrave regjeringen.Det ble også brukt sammen med beskrivelsen av å være sionister av det kommunistiske styret i Polen i 1960-årene, da i sammenheng med utdrivelsen av de fleste resterende jøder som fortsatt befant seg i Polen etter den andre verdenskrig. Det har også blitt brukt av Lev Trotskij som navn på den sovjetiske Femte armé, men da uten noen spesiell betydning.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bilek, Bohumil (1945): Fifth Column at Work, London: Trinity. Beskrivelse av den tyske minoriteten i Tsjekkoslovakia.
Loeffel, Robert (2015): The Fifth Column in World War II: Suspected Subversives in the Pacific War and Australia, Palgrave.
Liv Grete Skjelbreid

Liv Grete Skjelbreid (tidligere Skjelbreid Poirée; født 7. juli 1974 i Bergen, fra Hålandsdalen i Fusa) er en norsk tidligere skiskytter og tidligere ekspertkommentator. 
Hun har vunnet åtte gullmedaljer i VM i skiskyting (seks individuelle, en i stafett og en i lagkonkurranse), to OL-sølv (ett i stafett), 1 OL-bronse og 22 enkeltseire i verdenscupen i skiskyting. 
I Nagano-OL i 1998 fikk hun bronsemedalje på stafetten sammen med Norges lag, der også søsteren Ann-Elen deltok. Hun var norsk flaggbærer i vinter-OL 2002 i Salt Lake City. I Salt Lake City OL i 2002 ble hun den første norske kvinnen med individuell OL-medalje i skiskyting, da hun tok sølvmedalje på den innledende 15-kilometeren. På stafetten ble det også sølvmedalje – igjen sammen med storesøsteren. I 2000 mottok hun Porsgrunds Porselænsfabriks Ærespris. Hun ble den første kvinnelige skiskytteren som tok fire gullmedaljer i ett og samme verdensmesterskap, i Oberhof i 2004. Hun vant også verdenscupen sammenlagt i 2003/2004. 26. mars 2006 gjennomførte Skjelbreid sin siste internasjonale konkurranse i Holmenkollen. Etter at hun la opp som aktiv skiskytter, var hun i 16 år fram til 2022 en av NRKs ekspertkommentatorer på skiskyting.I perioden 1990–1993 var hun elev ved NTG Geilo. Fra 2000 til 2013 var hun gift med den franske skiskytteren Raphaël Poirée. I 2011 var hun med i tredje utgave av Mesternes Mester på NRK.


== Meritter ==


=== Olympiske leker ===
3 medaljer (2 sølv, 1 bronse)


=== Verdensmesterskap ===
12 medaljer (8 gull, 3 sølv, 2 bronse)

*Lagkonkurransen ble fjernet som øvelse i 1998, og jaktstart ble lagt til i 1997, mens felllesstart ble lagt til i 1999 og miks-stafett i 2005.


== Verdenscupseire ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Liv Grete Poirée – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Liv Grete Skjelbreid på Internet Movie Database 
(de) Liv Grete Skjelbreid – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Liv Grete Skjelbreid – Olympedia 
(en) Liv Grete Skjelbreid – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Liv Grete Skjelbreid – FIS (langrenn) 
(en) Liv Grete Skjelbreid – IBU 
(en) Liv Grete Skjelbreid – biathlon.com.ua
Nidelva (Agder)

Nidelva er hovedelva i Arendalsvassdraget i Agder. Den har navnet fra der Nisserelva og Fyresdalsåna renner sammen, og til utløpet ved Arendal. Et tidligere navn på elva var Nidarå, dette navnet gjenfinnes ennå i firmanavn og lignende.
Elva Gjøv, med utspring i Nesvatn, renner også ut i Nidelva. Vassdraget er utbygd med flere kraftverk.
Nidelva er lakseførende på en 22 kilometer lang strekning opp til Evenstad kraftverk. Elva har ikke reproduserende laks, og det planlegges derfor kalking og kultivering.
Ved Rygene er gjennomsnittlig vannføring 110 m³/s. Den høyeste vannføringen ble målt høsten 1987. Da passerte ca. 1200 m³/s Rygene kraftverk.
Nidelva er en del av Arendalsvassdraget, som i norsk sammenheng er et av de mest regulerte vassdrag, med til sammen 16 kraftverk.
Nidelva har tre utløp, et mot Arendal, et mellom Hisøy og Gjervoldsøy og et på vestsiden av Gjervoldsøy.


== Navnet ==
Betydningen av elvenavnet er omdiskutert og ikke sikkert tolket. Ifølge Norsk stadnamnleksikon (4. utg. 1997) kan det bety:

til adverbet ned, gno. niðr, 'elva som ligg lågt nede' (Rygh)
i skyld med gotisk nidwa f 'rust'
med latin nitere 'skine', nitor m 'skin', altså 'den skinande elva' (E. Hellquist)
til nyislandsk niður m, gno. *niðr m? 'elvebrus', 'den brusande elva (M. Olsen)
til ei indoeuropeisk rot */nid/- 'strøyme', flyte' (J. Sandnes)


== Bilder ==

		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Andreas Vevstad:  Arendalsvassdraget - et vassdrag i samfunnets tjeneste.
Nidelva - kulturhistorisk guide. AB Forlag 1991.
Nugatti

Nugatti er varenavnet på et sjokoladepålegg laget av hasselnøtter og nougat. Pålegget produseres av Stabburet, og inneholder blant annet sukker, solsikkeolje, kakao, melk og hasselnøtter.Pålegget ble lansert i 1969, og er dermed litt yngre enn sjokoladepålegget Sjokade. Det blir solgt rundt 7 millioner bokser Nugatti årlig. Pålegget var først på pappbeger, senere på plastbeger, men blir også solgt i tuber. Det finnes i flere varianter; Nugatti, Nugatti Crisp, Nugatti Zero, Nugatti Air, Nugatti Nøttekrønsj og Nugatti Salt Karamell.
Nugatti med appelsinsmak var en utgave av Nugatti Max som var i produksjon i 2007, omtalt som en påskevariant av nugatti.


== Referanser ==
Liste over hoppukevinnere

Liste over hoppukevinnere omfatter alle vinnerne siden den første hoppuka ble arrangert i sesongen 1952/53. Hoppuka har siden blitt arrangert hvert år. Den første vinneren var Sepp Bradl. Den finske skihopperen Janne Ahonen er den eneste som har vunnet sammenlagtseieren fem ganger. 
Tyske Jens Weißflog har vunnet hoppuka fire ganger. Bjørn Wirkola, Helmut Recknagel og Kamil Stoch har vunnet tre ganger, og Wirkola er den eneste som har vunnet hoppuka tre ganger på rad. Sven Hannawald, Kamil Stoch og Ryōyū Kobayashi er de eneste som har klart å vinne alle fire rennene i den samme hoppuka.
Tyskland (med DDR), Finland og Østerrike har alle vunnet 16 ganger og Norge 11 ganger. 
Listen nedenfor viser de tre beste i sammendraget i hoppuka:


== Nasjonskampen ==


== Fotnoter og referanser ==


== Kilder ==
(tysk) Hoppukas offisielle hjemmeside
(tysk) Skispringen.com med alle vinnere
Oppland Arbeiderblad – Tidligere vinnere
Tysk film


== Tysk ekspresjonisme ==
På 1920-tallet ble det laget et tjuetalls filmer i Tyskland som regnes som tysk filmekspresjonisme. Filmene kjennetegnes med fokus på skygger og menneskets underbevissthet.


== Under nasjonalsosialtistene ==
Etter at Hitler tok over makten i 1933 ble det produsert en del propagandafilmer for NSDAP. Den kanskje mest kjente av de  nasjonalsosialistiske regissørene var Leni Riefenstahl som blant annet laget «Viljens triumf» «(Triumph des Willens»), en banebrytende propagandafilm om rikspartidagene i Nürnberg, og «Olympia», fra olympiaden i Berlin i 1936, en film feiret for sine estetiske kvaliteter.


== Etterkrigstiden ==
I etterkrigstiden har regissører som Volker Schlöndorff gjort seg bemerket, med bl.a. «Blikktrommen». Det samme gjelder Rainer Werner Fassbinder («Katharina Blums tapte ære» m.fl.)
Til de mest profilerte filmskapere i samtiden hører Roland Emmerich, Wolfgang Petersen («Das Boot» m.fl.), Florian Henckel von Donnersmarck, Caroline Link, Wolfgang Becker, Fatih Akin, Andreas Dresen, Uwe Boll, Dani Levy, Oskar Roehler, Uli Edel, Wim Wenders, Daryush Shokof, Werner Herzog og Tom Tykwer («Løp, Lola, løp!») samt Bernd Eichinger som døde i 2011.


== Referanser ==
Lars Lauvik

Lars Lauvik (født 21. september 1973) er en av Norges mest etablerte tegneserieskapere som blant annet har utgitt Eon med tegneseriene Eon, Wildlife og Oppgulp. Før de ble samlet i Eon-bladet, ble seriene publisert i flere andre blader. Førstnevnte gikk fast i bladet Pondus siden det startet i 2000, og er en av de mest populære seriene som har vært i bladet, mens Wildlife var fast inventar i bladet Rocky. Lars Lauvik er sammen med Frode Øverli blant de sentrale personene i tegneseriemiljøet i Norge, (2005) og de har begge bidratt sterkt til at interessen for norske tegneserier har tatt seg opp. Det er likevel verd å merke seg at Lauvik inntil nylig ikke hadde fått sitt eget blad, mens tegneserieskapere med langt mindre fartstid enn ham har fått nettopp det.
Serien Eon går fast i blant annet Verdens Gang og Bergensavisen. Seriene til Lars Lauvik representeres av Bulls Press.


== Utgivelser ==


== Priser ==
Bergens Tidendes tegneseriekonkurranse, 1996 for Wildlife
Raptus-prisen til beste nykommer (debutant-prisen), 1998Han var nominert til sproingprisen i 2001 for sitt Wildlife-album.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
http://comicwiki.dk/wiki/Lars_Lauvik
Politisk forsamling

En politisk forsamling er en debatterende og besluttende forsamling, som regel med lovgivende makt, og ofte også bevilgende makt. 
Politiske forsamlinger er kjent under mange navn, inkludert parlament, kongress, riksdag, kommunestyre (bystyre), fylkesting og senat. I politiske systemer med maktfordeling er den politiske forsamlingen jevnbyrdig med – og uavhengig av – den utøvende regjeringen. I parlamentariske systemer er den politiske forsamlingen overordnet.


== Eksempler ==
Stortinget i Norge
Oslo bystyre
Riksdagen i Sverige
Forbundsdagen i Tyskland
Parlamentet i Storbritannia
Europaparlamentet
Kongressen i USA
Argentinas nasjonalkongress
Nasjonalkongressen i Aserbajdsjan
Parlamentet i Ungarn
Generalforsamlingen i Uruguay
Den lovgivende forsamlinga i Costa Rica
Bystyret i Bergen
Tynwald på Man
Landstinget på Grønland


== Se også ==
Parlament
Langfredag

Langfredag (latin: Dies Passionis Domini, egentlig Herrens lidelsesdag) markerer i kristen tradisjon dagen da Jesus Kristus døde på korset, og markeres fredag før påske.
I Norge betraktes langfredag fremdeles som en viktig helligdag, en av de fire årlige som blant annet markeres med reklamefrie sendinger i kommersielle radio- og TV-kanaler.Benevningen «langfredag» kommer antagelig fra tradisjonen med at man på denne dagen skulle gjøre bot ved å arbeide hardt og/eller piske seg selv, ikke la barn leke, og på alle måter sørge over Jesu' død, slik at dagen føltes som «en lang dag.»Langfredag er en helligdag to dager før påsken begynner. Den tidligste datoen for langfredag er 20. mars og den seneste er 23. april. Langfredag faller på 7. april i 2023, og på 29. mars i 2024.


== Historie ==
På slutten av 300-tallet ble det i Jerusalem feiret en lang gudstjeneste som begynte på kvelden skjærtorsdag. Den inkluderte en vandring langs Via Dolorosa som endte opp på Golgata. I Roma er langfredagsfeiringen dokumentert fra 600-tallet. Feiringen besto da av bibellesning og bønn, og de troende fikk nattverd som var konsekrert dagen før (se nedenfor).
Langfredag ble tidlig en dag knyttet til bot og faste. I katolsk og ortodoks tradisjon er det en abstinensdag, hvilket betyr at de troende ikke skal spise kjøtt, og at de bare skal spise maksimalt et fullt måltid og to små. Unge, gamle og syke er unntatt fra regelen om mengden mat som kan inntas, men ikke fra forbudet mot kjøtt.


== Liturgi ==
I den katolske kirke er langfredag en aliturgisk dag, det vil si en dag hvor man ikke feirer messe. Selv om navnet antyder at det ikke er noen liturgi, stemmer ikke det. Man konsekrerer dobbelt så mange nattverdsbrød på skjærtorsdag, og oppbevarer disse i et repositorium for utdeling i langfredagsliturgien. Liturgien består av bibellesninger med lidelseshistorien, høytidelige forbønner, hyllest av korset og utdeling av nattverden. Langfredag er andre dag i påskens hellige triduum.
Den liturgiske fargen er fiolett. Tidligere brukte man i den katolske kirke også svarte messeklær denne dagen. I den lutherske kirke i Norge er det forskjellige tradisjoner når det gjelder den liturgiske farge. Majoriteten av prester og menigheter bruker fiolett, slik som for fastetiden, palmesøndag og skjærtorsdag. Det er dog noen som velger å bruke svart som liturgisk farge på langfredag. 


== Se også ==
Palmesøndag
Skjærtorsdag
Påskeaften
Påske
Bevegelige merkedager


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Språkrådet: Påskeord
Mesosfæren

Mesosfæren er det laget av jordens atmosfære som ligger over stratosfæren og under termosfæren. Mesosfæren ligger på 50-80/85 km over jordas overflate. I dette laget avtar temperaturen med økende høyde.
Temperaturen i den øvre mesosfære faller til så lavt som 200K (~ -70 °C), varierende med breddegrad og årstid. Daglig brenner millioner av meteorer opp i mesosfæren som resultat av kollisjoner med gasspartikler i dette laget. Disse kollisjonene danner nok varme til å brenne opp det fallende objektet før det når bakken.
Stratosfæren og mesosfæren kalles også den midlere atmosfære. Mesopausen, som ligger i 80 km høyde, skiller mesosfæren fra termosfæren –- det nest ytterste laget i jordens atmosfære. Mesosfæren er en viktig del av atmosfæren.
Helmut Recknagel

Helmut Recknagel (født 20. mars 1937) er en tidligere østtysk skihopper, en av de mestvinnende gjennom alle tider.
Recknagel var den første tyske (og ikke-nordiske) hopperen som tok OL-gull i skihopping. I 1960 vant han i Squaw Valley. Recknagel skilte seg ut ved at han hoppet med armene strukket ut foran seg. På den tiden var den såkalte finne-stilen den dominerende, der løperen hadde armene strukket langsmed kroppen, eller klistret til baklomma. I 1962 tok Recknagel en overlegen seier i VM-bakken i Zakopane.
Recknagel vant i tillegg hoppuka tre ganger – 1957/58, 1958/59 og 1960/61. Dette er bare blitt tangert av Bjørn Wirkola, Jens Weißflog (som senere passerte sin landsmann med 4 seire), og Janne Ahonen (som har hele 5 seire). I 1960 ble Recknagel tildelt Holmenkollmedaljen. På begynnelsen av 1980-tallet var han også på en snarvisitt i Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Helmut Recknagel – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Helmut Recknagel – Olympics.com 
(en) Helmut Recknagel – Olympic.org 
(en) Helmut Recknagel – Olympedia 
(en) Helmut Recknagel – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Helmut Recknagel – FIS (skihopping)
Doppler (roman)

Doppler er en roman skrevet av Erlend Loe, utgitt av Cappelen forlag i 2004. Den handler om Andreas Doppler og hans kamp mot det han kaller «flinkheten». Erlend Loe har skrevet to oppfølgere til Doppler, Volvo Lastvagnar (2005) og Slutten på verden slik vi kjenner den (2015).


== Handling ==
Boka handler om Andreas Doppler, en mann som ikke liker andre mennesker og som føler at samfunnet har tatt gal retning. Han har kone og to barn, men etter å ha falt av sykkelen og slått seg et sted i skogen, fant han ut at han heller ville tilbringe tiden alene i skogen. Han flytter derfor ut i et telt i skogen, bare noen hundre meter inn i skogen utenfor Oslo. Han begynner etter hvert å «jobbe mot flinkheten».
Tidlig i boka dreper Doppler ei elgku, men elgkuas kalv blir igjen. Etter hvert tar Doppler elgkalven til seg, gjør den til sin bestevenn og gir den navnet Bongo.
Etter hvert bestemmer Doppler seg for å bygge en totempæl til ære for sin avdøde far. Denne skal være minst elleve meter høy, og han får Bongo og sønnen til å hjelpe seg.
Det er ingen klar relasjon mellom karakteren Doppler og selve dopplereffekten. Det kan hende at det er Doppler som står stille utenfor samfunnet og derfor opplever det i en annen frekvens enn samfunnet selv.


== Referanser ==
Stratosfæren

Stratosfæren er det laget av jordens atmosfære som ligger mellom troposfæren og mesosfæren. Ved ekvator starter stratosfæren om lag 17 km over jordoverflaten, og over polene ved om lag 8 km høyde. Grenseområdet mellom troposfæren og stratosfæren kalles tropopausen og er lavere over polene på grunn av mindre solenergi her.
Ozonlaget ligger i stratosfæren, omtrent 24 km over bakken. Ozonlaget absorberer ultrafiolett stråling og denne effekten, sammen med andre dynamiske og kjemiske prosesser, fører til at temperaturen i stratosfæren stiger med høyden. Toppen av stratosfæren kalles stratopausen, og temperaturen her er omtrent 0 °C. Denne temperaturstigningen med høyden gjør stratosfæren svært dynamisk stabil, og her er det ingen konveksjon eller turbulens. Kommersiell flytrafikk på tempererte breddegrader flyr som regel i de laveste nivåene av stratosfæren (i nær 10 km høyde) for å unngå atmosfærisk turbulens som man gjerne har i troposfæren.
En interessant egenskap ved den stratosfæriske sirkulasjonen er ”Den toårige oscillasjonen” (Quasi-Biennal Oscillation (QBO)) på tropiske breddegrader. Denne sirkulasjonen drives av atmosfæriske bølger som er konvektivt generert i troposfæren. QBO inkluderer en sekundær sirkulasjon som også er viktig for den globale transporten av gasser som ozon og vanndamp i stratosfæren.
Vinterstid på den nordlige halvkulen oppstår av og til en brå stratosfærisk oppvarming (sudden stratospheric warming). Dette kommer av absorpsjon av rossbybølger i stratosfæren.
Manitoba

Manitoba er en provins i Canada, med Winnipeg som hovedstad.
Manitoba ble skilt ut fra Nordvestterritoriene og offisielt anerkjent som provins av de føderale myndigheter 16. juli 1870 som Canadas femte provins. Slik ble Manitoba etablert som den første provinsen med utgangspunkt i de såkalte «Territories». Den er den østligste av de tre prærieprovinsene, de to andre er Alberta og Saskatchewan.
Manitoba ligger mellom provinsene Ontario i øst og Saskatchewan i vest, og i sør grenser Manitoba til delstatene Nord-Dakota og Minnesota i USA.
Hovedstaden Winnipeg er også den største byen med halvparten av provinsens innbyggere.


== Natur ==
Størstedelen av Manitoba består av grunnfjellsplatå med barskog, som går over i tundra i nord. Området dreneres av elvene Nelson og Churchill, som renner ut i Hudson Bay. Det  høyeste punktet er Baldy Mountain som stiger 832 meter over havet, og ligger nær grensen til Saskatchewan. Den sørlig delen av Manitoba er flat og fruktbar. Klimaet er kontinentalt med varme somrer og svært kalde vintrer.


== Befolkning ==
Den etniske sammensetningen er variert. Etterkommere av skotsk-irske emigranter, tyskere, skandinaver, ukrainere og franskmenn er blant de viktigste etniske gruppene. I nord bor det indianere og inuiter. Omkring 75% av befolkningen bor i byer. Den største byen er hovedstaden Winnipeg. 


== Næringsliv ==
Den sørlige delen av Manitoba hører til de beste jordbruksmarkedene i Canada, med dyrking av blant annet hvete, havre, bygg og poteter. Winnipeg er et av verdens ledende kornmarkeder. Husdyrholdet er betydelig, men mindre enn i naboprovinsene. Industrien er den dominerende næringsgrenen og sysselsetter cirka 53 000 personer, mest innenfor næringsmiddel og transportmiddel. Dernest kommer gruvedrift (nikkel, sink, gull og sølv.) 


== Se også ==
Liste over Manitobas statsministre
Liste over Manitobas viseguvernører
President for Manitobas lovgivende forsamling


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Manitoba – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Manitoba – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Arbeidsgiverforeningen Spekter

Arbeidsgiverforeningen Spekter (tidligere Norges arbeidsgiverforening for virksomheter med offentlig tilknytning) ble etablert i 1993 som arbeidsgiverforening for fristilte statlige virksomheter. 6. juni 2007 ble navnet endret til Arbeidsgiverforeningen Spekter. I dag er Spekter åpen for alle bedrifter som ønsker medlemskap.
Arbeidsgiverforeningen Spekter er Norges tredje største arbeidsgiverforening (etter Næringslivets Hovedorganisasjon og KS).
Som en av hovedorganisasjonene i norsk arbeidsliv er Spekter en aktiv deltaker i trepartssamarbeidet mellom arbeidslivets parter og Regjeringen. Spekter skiller seg ut med en forhandlingsmodell der lønnsdannelse og avtaleutvikling i størst mulig grad knyttes til den enkelte bedrift. Spekter representerer alle de statlige helseforetakene og har høy organisering innenfor områder som transport/logistikk og kultur.


== Medlemsvirksomheter ==
Noen av de største og mest kjente medlemsvirksomhetene:

De statlige helseforetakene i Norge
En rekke teatre og orkestre
Flere av studentsamskipnadene i Norge
Avinor AS og Oslo lufthavn
Bane NOR SF
Go-Ahead Norge AS (Sørtoget)
Innovasjon Norge
Norges Bank
Norsk Medisinaldepot AS
Norsk rikskringkasting AS (NRK)
Norsk Tipping AS
Posten Norge AS
Statnett SF
Statskog SF
AS Vinmonopolet
Vygruppen AS
Vy Buss ASDet som særlig skiller Spekter fra de andre store arbeidsgiverforeningene, er at antallet medlemmer er relativt lavt. Med relativt få og store medlemmer blir Spekters produkter, forhandlingssystem og service i stor grad bygget på «skreddersøm» og direkte kontakt med medlemmene. Spekters forhandlingsmodell legger derfor vekt på at lønnsdannelsen og tariffavtalene i størst mulig grad skal knyttes til den enkelte virksomhet.
Administrerende direktør i Arbeidsgiverforeningen Spekter er Anne-Kari Bratten. Styreleder er Herlof Nilssen, som tok over etter Dag Mejdell.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Bogstadveien (Oslo)

Bogstadveien (1-73, 2-80) er en travel handlegate og innfartsåre i Oslo. 
Hegdehaugsveien går over i Bogstadveien i krysset med Professor Dahls gate / Underhaugsveien, Veien går så over i Sørkedalsveien ved Majorstuen skole (nr. 74) og den sørvestlige undergangen til t-banen på Majorstuen stasjon. 
Gaten het opprinnelig Sørkedalsveien, men byttet navn til Bogstadveien da den i 1878 ble innlemmet i Kristiania. I 1892 ble gaten utvidet i bredde for å tjene som hovedgate opp mot Majorstuen, og i 1932 ble gateløpet mer strømlinjeformet. I forbindelse med dette ble de to siste trehusene, Bauergården nr. 15 og 36, revet. I sistnevnte bodde Aasmund Olavsson Vinje, og ble der kjent med maleren Peder Balke. Den norske eventyrsamleren Peter Christen Asbjørnsen bodde en periode i et lite trehus i krysset mellom Bogstadveien og Rosenborggaten.Bogstadveien utgjør en del av fylkesvei 168.
I Bogstadveien finner man mange av byens mer eksklusive klesforretninger. Veien er også kjent for sine to årlige arrangementer som kalles Bilfri Bogstadvei.
Gaten fra Sorgenfrigata til Parkveien ble oppgradert med prioritering av trikk og gående som mål. Fortauene fikk granittgulv med gatevarme. Anlegget ble åpnet i 2014 og ble designet av Bjørbekk & Lindheim.


== Bebyggelse ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oslo byleksikon: Bogstadveien
Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1945 og 1945–1955. Oslo: Fredhøi. 
Ragnar Olsen (2017). Gatevandring Majorstuen. Bok 1 (2. utg.). Oslo. s. 10–50. ISBN 978-82-999615-1-6. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (B)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Bajaj

Bajaj ble grunnlagt i 1945 og er et av Indias største industrikonsern. Bajaj produserer de italienske Vespa-scooterene på lisens. Mest kjente modeller er Bajaj Sunny, Bajaj Super og Bajaj Spirit.
I Norge er scootere og mopeder den kanskje mest kjente eksportvaren.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bajaj Group – kategori av bilder, video eller lyd på Commons