jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Numismatikk

Numismatikk er læren om mynter, pengesedler og medaljer, og fritidsinteressen myntsamling. Hovedfokus er på mynter, mens samling av sedler gjerne inngår i numismatikken som en undergruppe. Seddelsamling kalles også notafili.
Myntsamling foregår i stor grad på samme måte som filateli ved at de fleste samlere ofte konsentrerer seg om et felt, for eksempel et land eller tidsepoke. En vanlig måte å samle mynter er å samle mynter av samme valør fra ulike årstall, for eksempel 1-kroner fra 1875 til 2008. Det finnes utallige andre måter å samle mynter på, for eksempel olympiske mynter, dollar-mynter, nød-mynter. 
Kvalitet er viktig for å avgjøre en mynts samlerverdi. I Norge benytter samlere seg av en skala: 0, 0/01, 01, 1+, 1, 1- og 2. En plettfri usirkulert mynt kalles en 0-mynt, mens et normalt sirkulert eksemplar kalles en kvalitet 1 mynt. Kvalitetsvurderingene tar ikke hensyn til myntens alder. Likevel kan måten mynten ble preget på spille inn i vurderingen, for eksempel om mynten er preget for hånd eller ved pregepresse.
Proof-mynter er preget på en spesiell måte som resulterer i mynter av høy pregekvalitet. Disse myntene er oftest speilblanke, men noen er preget som matte proof-mynter. Proof-mynter ligger som oftest i kapsel, og må ikke håndteres uten spesiell beskyttelse på fingrene om man tar den ut av denne, siden avsetning av hudens naturlige fettstoffer på mynten kan misfarge den over tid, og dermed senke verdien.
Sedler vurderes også etter en skala ganske lik mynter, men her tar man da utgangspunkt i ganske nøyaktige kriterier. Dette er beskrevet i boken Norske pengesedler av Karl Sæthre.Studiet av numismatikk er de fleste steder organisert som et spesialstudium innen kunsthistorie, ofte med berøringspunkter til arkeologi.


== Se også ==
Norske mynter
Norske pengesedler


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Numismatics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NNF – Norsk Numismatisk Forening
Forum for samlere
Wulfstan II av York

Wulfstan (død 28. mai 1023) var erkebiskop av York fra 1003 til sin død. Han var den andre erkebiskop av York med dette navnet. Han er, sammen med Alfric av Eynsham, en av de fremste forfatterne i den benediktinske reformperioden i England.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Man antar at Wulfstan innledet sitt liv som kleriker som munk i benediktinerordenen. 


=== Biskop av London ===
Han ble  biskop av London i år 996. 
Mens han var biskop der, skrev han en serie prekener som viser stor kyndighet i retorisk prosa. Han skrev i en rytmisk form med allitterasjon. Prekenene ble skrevet på gammelengelsk, selv om de er kjent under sine latinske navn. 
Den mest kjente av dem er Sermo Lupi ad Angelos («Ulvens preken til anglerne»), hvor han fremstiller danene som en straff fra Gud for engelskmennenes synder: Han anklaget det engelske folk for umoral og dårlig disiplin. Wulfstan anså vara dette som årsaken til at Gud lot vikingene herje landet.
Sermo Lupi inneholder en svart liste over syndere, hekser og illgjerningsmenn, og blant dem nevnes blant annet waelcyrge - sammr ord som valkyrier, asaguden Odens kvinneliga vesen som velger ut de falne kjemparne på slagmarken og fører dem til Valhall.
Flere av hans prekener omhandler de siste ting og Antikrists komme.
Under Ethelred II den rådville og Knut den store var han ansvarlig for å skrive ned engelsk lov, både verdslig og kirkelig. Han ser ut til å ha hatt en viktig posisjon ved hoffet.


=== Erkebiskop av York ===
I år 1002 ble han valgt samtidig til biskop av Worcester og erkebiskop av York, og innehadde begge embedene til 1016, da han frasa seg Worcester, men forble som erkebiskop av York frem til sin død.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Barlow, Frank (1970). Edward the Confessor. Berkeley: University of California Press.
Bethell, DL (1969). Bethell, DL (1969). "English Black Monks and Episcopal Elections in the 1120s" i The English Historical Review  84 (333): s. 673-694.
Davidson, HR Ellis 1964. "Nordens gudar och myter" s. 61.
Førstegangstjenesten (TV-serie)

Førstegangstjenesten er en norsk TV-serie fra 2019, laget av Herman Flesvig og NRK. I serien får seerne «møte» flere unge personer som ankommer en norsk militærleir for å avtjene førstegangstjenesten. Flesvig spiller selv flere av rollene. Serien ble tatt opp på Hvalsmoen ved Hønefoss.I forbindelse med koronaviruspandemien i 2020 slapp Herman Flesvig en humoristisk instruksjonsvideo der en av rollefigurene, Ola Halvorsen, gir instrukser på hvordan man vasker hendene for å unngå smitte.
Under utdelingen av Årets mediepriser 2019 ble serien tildelt Excellence-prisen i klassen årets programserie web-TV. Serien ble kåret til beste humorprogram under Gullruten 2021.


== Sesong 1 ==
Det ble først laget to pilotepisoder som ble sendt i 2019, og disse episodene ble en så stor suksess at NRK bestemte seg for å lage en hel sesong med 10 nye episoder i 2020.


== Sesong 2 ==
Sesong 2 hadde premiere i november 2021.


== Rollefigurer ==
De sentrale rollene i serien spilles alle av Herman Flesvig: 

Ahre-Ketil Lillehagen: våpengal østfolding på 22 år som tror at førstegangstjenesten innebærer krigføring
Preben Lohrengren: typisk og bortskjemt pappagutt fra Asker
Tanja Laila Gaup: blondine fra Sørøya i Finnmark som er sterkere, tøffere og råere enn alle guttene. Har 600 gram silikon i puppene og bruker størrelse 46 i sko.
Ola Halvorsen: etnisk norsk rekrutt som har vokst opp blant flerkulturelle nordmenn på Haugenstua i Groruddalen. Han snakker kebabnorsk og er fremmed for alt som oppfattes som tradisjonell norsk kultur, i en av episodene får han et ublidt møte med brunost i soldatmessa.Mikkel Niva og Jonas Kinge Bergland spiller sentrale biroller i serien.


== Priser og nominasjoner ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Førstegangstjenesten på Internet Movie Database 
(no) Førstegangstjenesten på NRK TV
Alpine County

Alpine County er et fylke i den amerikanske delstaten California. Alpine County er det fylket i California med lavest innbyggertall, 1 208 personer ifølge folketellingen i 2000. Administrasjonssenteret ligger i Markleeville.


== Historie ==
Alpine County ble opprettet i 1864 av deler fra fylkene Amador, El Dorado, Calaveras og Tuolumne.


== Geografi ==
Fylket dekker et areal på 1 925 kvadratkilometer, hvorav 1 913 kvadratkilometer er land og 12 kvadratkilometer er vann. Fylket ligger i fjellkjeden Sierra Nevada, mellom Tahoesjøen og Yosemite Nasjonalpark.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Alpine County, California – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Yosemite nasjonalpark

Yosemite nasjonalpark (uttale: [joʊˈsɛməti] yoh-SEM-it-ee) er en nasjonalpark og et verdensarvområde i delstaten California, USA.  Parken ble etablert 1. oktober 1890, og er på 3 081 km². De viktigste naturattraksjonene i parken er spektakulære granittklipper, høye fossefall, klare elver, mammuttrær og biologiske mangfold. Omkring 89% av parken regnes som villmark, som i liten grad er preget av menneskelig aktivitet. 


== Geografi ==
Yosemite ligger i fjellkjeden Sierra Nevada i California mellom 648 og 3 997 moh. og favner over fem vegetasjonssoner: chaparral/eikeskog, submontan, montan, subalpin og alpin. 
Parken har tusenvis av innsjøer, vann og bekker, 1300 kilometer med stier og over 500 kilometer med veier. Yosemite-dalen er omgitt på begge sider av loddrette, opptil 900 meter høye fjellvegger, hvorav de mest kjente er Half Dome og El Capitan. Disse er populære mål for fjellklatrere fra hele verden.


== Historie ==
Indianerstammer som paiute, Sierra Miwok og ahwahnechee bodde i området før europeerne kom hit.
Gullrushet i California rundt 1850 økte ferdselen i området. Turismen tiltok fra 1855 og allerede i 1864 ble deler av området vernet under navnet Yosemite Grant. Yosemite ble med det den første naturfredningen i regi av USAs føderale myndigheter; selv om det ikke ble den første nasjonalparken – det ble Yellowstone nasjonalpark i 1872. Skotsk-amerikanske John Muir (1838–1914) var en av ildsjelene bak naturfredningen, og han deltok også i arbeidet med naturvitenskapelig utforskning av området. Siden 1984 har parken stått på UNESCOs Verdensarvliste. 
Årlig besøker over 3,5 millioner mennesker parken, de fleste av dem besøker bare de 18 km² i Yosemite-dalen som utgjør ca. 1% av parkens areal.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Yosemite National Park – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Yosemite National Park – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Rebekka Bakken

Rebekka Bakken (født 4. april 1970 i Oslo) er en norsk jazzsanger og komponist.
Rebekka Bakken samlet de første erfaringer som sanger i forskjellige skoleband. I 1988 begynte hun å skrive egne sanger og å synge i profesjonelle soul-, funk- og rockband. I 1995 avbrøt hun sitt filosofistudium og dro til New York, hvor hun og hennes band ble velvillig mottatt.Hun er kjent for sin særlig uttrykksfulle og variasjonsrike stemme. Hun fremfører musikk som er en kombinasjon av folk, jazz og pop og regnes som en av de viktigste representantene for den nye skandinaviske retningen i improvisert musikk. Hun betrakter seg ikke selv som jazzmusiker, selv om hun som regel blir tilordnet jazzen, og musikken hennes er sterkt preget av jazz.Den 17. mai 2007 mottok hun den østerrikske musikkprisen Amadeus Austrian Music Award for plata I keep my cool i kategorien jazz/blues/folk.


== Diskografi ==
Daily Mirror (2001, med Wolfgang Muthspiel)
Beloved (2002, med Wolfgang Muthspiel)
Scattering Poems (2003, med Julia Hülsmann)
The Art Of How To Fall (2003)
Is That You? (2005)
I Keep My Cool (2006)
Morning Hours (2009)
September (2011)
Little Drop Of Poison (2014)
Things You Leave Behind (2018)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rebekka Bakken – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Rebekka Bakken på Discogs 
(en) Rebekka Bakken på MusicBrainz 
(en) Rebekka Bakken på Spotify 
(en) Rebekka Bakken på Songkick 
(en) Rebekka Bakken på Genius — sangtekster 
(en) Rebekka Bakken på AllMusic
BBC Monitoring

BBC Monitoring (BBC M) er en avdeling i BBC som overvåker massemedia over hele verden. Avdelingen velger ut og oversetter informasjon fra radio, fjernsyn, presse, nyhetsbyråer og Internett fra 150 land på over 70 forskjellige språk. BBC Monitoring holder til i Caversham i Reading øst for London, og finansieres ikke via kringkastingsavgiften, men direkte fra interessentene, samt fra salg av abonnementstjenester til myndigheter og bedrifter.
BBC Monitoring ble opprettet i 1939 for å gi den britiske regjeringen tilgang til utenlandsk media og propaganda. Avdelingen skaffet regjeringen verdifull informasjon under andre verdenskrig, spesielt i områder der britiske journalister ikke hadde tilgang. Den spilte også en viktig rolle under den kalde krigen ved å bistå observatører med å følge utviklingen bak jernteppet. Senere har avdelingen vært aktiv i forbindelse med konfliktene i Jugoslavia, Midtøsten, Afghanistan, Irak og Nord-Korea.


== Se også ==
Frikildeetterretning


== Eksterne lenker ==
BBC Monitoring Arkivert 17. mars 2008 hos Wayback Machine.
Fylkesvei 855

Fylkesvei 855 (Fv855) går mellom Finnfjordbotn i Senja og Buktamoen i Målselv.
Veien tar av fra E6 ved Buktamoen og går i retning nordvest til Finnfjorden.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms og Finnmark fylke ===

Senja

MålselvFagerfjellveien 

Karlstadveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv855
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Sivilforsvarets hederskors

Sivilforsvarets hederskors er en medalje for personell i Sivilforsvaret, som tildeles for rådsnar innsats under farefulle forhold eller for spesiell fortjenstfull innsats. Medaljen ble innstiftet 6. november 2003 og er administrert av sjef Sivilforsvaret under Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Den er den fremste av de fire etatsmedaljene i Sivilforsvaret, foran Sivilforsvarsmedaljen med laurbærgren og Sivilforsvarsmedaljen og er Norges 18. høyeste dekorasjon av 49. Medaljen benyttes på Sivilforsvarets uniform og er også godkjent for bruk på norsk militær uniform. Statuttene ble sist oppdatert den 16. september 2020. Hederskorset var per august 2020 utdelt kun to ganger: til kong Harald og til distriktssjef i Nord-Trøndelag sivilforsvarsdistrikt Jørn Ove Myrvold.


== Tildeling ==
Sivilforsvarets hederskors kan tildeles norsk sivilforsvarspersonell, tjenestepliktige, tjenestemenn og øvrige ansatte i Sivilforsvaret som i tjenestesammenheng og under farefulle forhold har utvist personlig rådsnarhet og faglig dyktighet utover det som forventes.Det skal stilles særlig høye krav til enestående faglig utøvelse, særlig handling utover det som forventes/kreves eller at utøvelsen er særlig farefull og utført for å redde liv eller avverge alvorlig skade på liv, helse, miljø og materielle verdier.Hederskorset kan også tildeles for særdeles fortjentsfull stillingsutøvelse i sivilforsvarsetaten, dersom ikke høyere rangert norsk dekorasjon blir tildelt.Hederskorset kan i særlige tilfeller tildeles personer utenfor Sivilforsvaret, også utenlandske, som i kraft av sin stilling på en særdeles fortjenstfull måte har bistått Sivilforsvaret.


== Utforming ==
Medaljen består av et blått malteserkors i emalje med en midtmedaljong i sølvfarget metall der Sivilforsvarets emblem er plassert. Sivilforsvarets emblem viser en løve som holder et skjold foran seg, det hele med en kongekrone over. På reversen er inskripsjonen: «honor et caritas» (ære og barmhjertighet). Båndet har fargene sølvgrått med to smale blå striper ved hver av kantene.


== Se også ==
Sivilforsvarets medalje for internasjonal tjeneste
Sivilforsvarsmedaljen
Sivilforsvarsmedaljen med laurbærgren
Liste over norske dekorasjoner


== Litteratur ==
Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge, bilag til Forsvarets Forum, nr. 5, 2012, Oslo: Forsvarets Forum / Forsvarets Veterantjeneste, 2012
Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser, i f-xtra, nr. 1, 2009, bilag til Forsvarets Forum, nr. 11, 2009
Fylkesvei 854

Fylkesvei 854 (Fv854) går mellom Målsnes og Rundhaug i Målselv. Veiens lengde er 44,6 km.
Veien begynner ved Rundhaug og går nordover forbi Fleskanesan, krysser E6 ved Bukta/Olsborg og går videre nordover langs østsiden av Målselvfjorden til Målsnes.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms og Finnmark fylke ===

MålselvMålsnesveien 

 Målselv kirke


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv854
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Sivilforsvarsmedaljen med laurbærgren

Sivilforsvarsmedaljen med laurbærgren er en medalje som blir delt ut av Sivilforsvaret til personer som har utmerket seg spesielt i tjenesten. Medaljen ble innstiftet 6. november 2003 og er administrert av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Siste oppdatering av statuttene var 16. september 2020. Den er den nest fremste av de fire etatsmedaljene i Sivilforsvaret, etter Sivilforsvarets hederskors, men foran Sivilforsvarsmedaljen (som er en selvstendig medalje). Medaljen benyttes på Sivilforsvarets uniform og er også godkjent for bruk på norsk militær uniform.


== Tildeling ==
Medaljen kan tildeles personer som har utvist personlig dyktighet og fortjentsfull innsats utover det som forventes i tjeneste for Sivilforsvaret. Det stiller høye krav til fortjenstfull utøvelse og handling utover det som forventes/kreves eller at utøvelsen har vært svært krevende og har hindret skade på person eller eiendom.Medaljen kan også tildeles personer som over tid og i vesentlig grad har anvendt sin kunnskap i etatens tjeneste og til utviklingen av norsk sivilforsvar.Medaljen kan også tildeles personer utenfor sivilforsvarsetaten som gjennom stilling, faglig samarbeid eller særlig personlig initiativ har utvist fortjenstfull bistand til Sivilforsvaret.


== Utførelse ==
Medaljen er rund, i sølv, og har Sivilforsvarets våpenmerke på advers. Sivilforsvarets emblem viser en løve som holder et skjold foran seg, det hele med en kongekrone over. På medaljens revers står teksten «SIVILFORSVARET – FOR TJENESTER». Båndet er grått og med en tynn blå, vertikal stripe på midten. Båndet er forsynt med en laurbærgren i sølvmetall.


== Se også ==
Sivilforsvarets medalje for internasjonal tjeneste
Sivilforsvarsmedaljen
Sivilforsvarets hederskors
Liste over norske dekorasjoner


== Eksterne lenker ==
Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser Arkivert 24. juli 2011 hos Wayback Machine. i f-xtra, nr. 1, 2009, bilag til Forsvarets Forum, nr. 11, 2009
Maudheimmedaljen

Maudheimmedaljen ble stiftet av Kong Haakon VII 14. november 1951 til minne om Den norsk-britisk-svenske vitenskapelige ekspedisjon til Antarktis 1949-1952. 
Medaljen er den samme som Kongens fortjenstmedalje i sølv, men den har en sølvspenne over båndet som er merket «MAUDHEIM 1949–1952». 
Bare 18 personer ble tildelt Maudheimmedaljen. Ekspedisjonens leder John Giæver var blant nordmennene som ble tildelt Maudheimmedaljen. Blant svenske mottagere var glasiologen Valter Schytt, meteorologen Gösta Hjalmar Liljequist og filmfotografen Stig Hallgren.


== Mottagere ==
Disse ble tildelt Maudheimmedaljen:
AustraliaJohn Jelbart, fysiker, post mortem
Gordon de Quetteville Robin, fysikerCanadaErnest Frederick Roots, geologNorgeJohn Giæver, ekspedisjonsleder
Bjarne Lorentzen, stuert
Peter Jul Melleby, mekaniker og hundekjører
Nils Roer, topograf
Egil Gunnar Rogstad, radiosjef
Nils Jørgen Schumacher, meteorolog
John Snarby, stuertSverigeBertil Ekström, mekaniker, post mortem
Stig Hallgren, filmfotograf
Gösta H. Liljequist, meteorolog
Valter Schytt, glasiolog og nestkommanderende
Paul Ove Wilson, legeStorbritanniaLeslie Arthur Quar, radiotekniker, post mortem
Alan Reece, geolog
Charles Swithinbank, glasiolog


== Se også ==
Liste over norske dekorasjoner


== Referanser ==


== Litteratur ==
Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge, bilag til Forsvarets Forum, nr. 5, 2012, Oslo: Forsvarets Forum/Forsvarets Veterantjeneste, 2012
Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser] i f-xtra, nr. 1, 2009, bilag til Forsvarets Forum, nr. 11, 2009
Haakon VIIs 70-årsmedalje

Haakon VIIs 70-årsmedalje er en norsk krigs- og minnemedalje. Medaljen ble innstiftet av kong Haakon VII 27. oktober 1942. Den ble delt ut til militært personell som gjorde tjeneste i de norske væpnede styrkene i Storbritannia på kongens fødselsdag, 3. august 1942. 


== Utforming ==
Medaljen er laget i bronse og har et bilde av kong Haakon VII i admiralsuniform med omskriften «HAAKON 7 NORGES KONGE» på advers. På revers står teksten «TIL MINNE OM / 70 ÅRSDAGEN / 3 AUGUST 1942» over tre linjer omgitt av ordenskjedet for St. Olavs Orden. I toppen av medaljen er en kongekrone. Medaljen har et rødt bånd med to gule striper, og skal bæres på venstre side av brystet. Den er modellert av Oskar Sørensen og er produsert i 1946 av gullsmedfirmaet J. Tostrup i Oslo.


== Tildeling ==
Etter innstiftelsen i 1942 ble mottagerne av Haakon VIIs 70-årsmedalje kun tildelt båndstripe. Selve medaljen ble først produsert og utdelt i 1946. Det ble da levert 9 500 eksemplar. Antallet tildelinger antas å være tilsvarende.


== Rangering ==
Haakon VIIs 70-årsmedalje rangerer som nummer sju av de militære utmerkelsene for innsats under andre verdenskrig og som nummer 33 i rekken av norske sivile og militære utmerkelser.


== Nordmenn tildelt Haakon VII 70-årsmedalje ==
Mottakere av Haakon VII 70-årsmedalje på Wikipedia


== Litteratur ==
John Monn: «Haakon VII 70-årsmedalje», Forsvarets Forum, nr. 20, 1994
Caroline Serck-Hanssen: «Krigsdekorasjonene til en skytter i handelsflåten», Norsk våpenhistorisk selskap. Årbok 2003, Oslo: Norsk våpenhistorisk selskap, 2003, s. 28–42
Carsten Svarstad: «Norges krigsdekorasjoner», Nordisk Numismatisk Unions Medlemsblad, nr. 6, august, 1946, s. 97–103
Per Thornit: The royal commemorative and coronation medals of Scandinavia 1892-1982, København: Ordenshistorisk selskab, 1984, s. 111–112. ISBN 8788513025
Tore Z. Trosdahl: Norges medaljer 1920–1995, Oslo: Tosses forlag, 2001, s. 51. ISBN 8299656818


== Eksterne lenker ==
Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser i f-xtra, nr. 1, 2009, bilag til Forsvarets Forum, nr. 11, 2009
Fylkesvei 8570

Fylkesvei 8570 går mellom Heia i Balsfjord og Øverbygd i Målselv. Veiens lengde er 20,8 km.
Veien går i retning sørøst mellom E6 og fylkesvei 87.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 857, den er fortsatt primær fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Troms og Finnmark fylke ===

BalsfjordTakvassveien 

MålselvTakvassveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv8570
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Politimedaljen

Politimedaljen er en norsk medalje for politiet, og blir utdelt av politidirektøren. Medaljen ble innstiftet 1. mars 2002. Den er godkjent til bruk på politiuniform og på norsk, militær uniform. Politimedaljen er en av flere etatsmedaljer i politiet og rangerer etter Politiets hederskors og Politimedaljen med laurbærgren, som er en selvstendig medalje.


== Tildeling ==
Medaljen deles ut til politiembetsmenn, -tjenestemenn og sivilt personell som har tjenestegjort i til sammen 25 år i politiet. Mottakeren får deretter en forgylt stjerne for hvert femte år. Mottakeren kan få maksimalt tre stjerner. 


== Utførelse ==
Medaljen er rund og i sølvfarget metall. Advers har politiets etatsemblem, det norske riksvåpenet mot en bakgrunn strødd med kors og flankert av fasces, og en opphøyet rand ytterst. Revers har teksten «POLITIET» i en halvsirkel øverst og «FOR TJENESTER» i en halvsirkel nederst. To femtaggede stjerner skiller de to delene av innskriften. Medaljen er opphengt i et svart bånd med en loddrett gullstripe midt på. Båndet kan utstyres med stjerner.
Medaljen er i utforming identisk med Politimedaljen med laurbærgren, bortsett fra at denne har laurbærgrenen på medaljebåndet. 
Sammen med medaljen følger et diplom, påtrykt underskriften til politidirektøren. Diplomet er påført begrunnelse for tildelingen.


== Se også ==
Liste over norske dekorasjoner


== Litteratur ==
Heder og ære. Nasjonale og internasjonale dekorasjoner brukt i Norge, bilag til Forsvarets Forum, nr. 5, 2012, Oslo: Forsvarets Forum/Forsvarets Veterantjeneste, 2012
Oversikt over norske sivile og militære utmerkelser] i f-xtra, nr. 1, 2009, bilag til Forsvarets Forum, nr. 11, 2009