Art deco

Art deco (av fransk: Exposition internationale des arts décoratifs et industriels modernes) var en bevegelse innenfor dekorativ kunst tidlig på 1900-tallet, som vokste til å influere arkitektur, mote og visuell kunst.


== Oversikt ==
Art deco tok navnet sitt fra Verdensutstillingen som ble arrangert i Paris i 1925, som tidligere hadde navnet Exposition Internationale des Arts Décoratifs et Industriels Modernes. Her ble franske luksusvarer fremvist og dette ble gjort for å forsikre verden om at Paris fortsatt var det internasjonale senteret for stil etter første verdenskrig.
Art deco var en av hovedretningene i Europa fra tidlig i 1920-årene og nådde USA rundt 1928, og utviklet seg raskt til Streamline Moderne gjennom 1930-årene, i tiåret som amerikanisert art deco er mest assosiert med i dag.
Paris opprettholdt sin status som sentrum for art deco-designet, gjennomført i møbler av Jacques-Emile Ruhlmann, den mest kjente art deco-møbeldesigneren og kanskje den siste av de tradisjonelle parisiske ébénistes, Jean-Jacques Rateau, bedriften Süe et Mare, skjermbrett fra Eileen Gray, smijernet fra Edgar Brandt, metall- og lakkarbeidene fra Jean Dunand, glass fra René Lalique og Maurice Marinot, klokker og smykker fra Cartier.
Uttrykket art deco ble først brukt under Verdensutstillingen i 1925, men kom ikke i vanlig bruk før det ble reevaluert i 1960-årene. Utøverne arbeidet ikke som et koherent miljø. Stilen betegnes vanligvis som eklektisk, og henter inspirasjon fra et vell av ulike kilder, deriblant:

Tidlige verk fra Wiener Werkstätte; funksjonell industriell formgiving
«Primitiv kunst» fra Afrika, Egypt og de mexicanske aztekerne
Antikk gresk skulptur og keramikkformgiving fra den mindre naturalistiske arkaiske perioden
Leon Baksts kulisser og kostymer til Sergej Djagilevs Ballets Russes
Oppdelte, krystallinske og fasetterte former fra dekorativ kubisme og futurisme
Flere former for neoklassisisme: Boullée, Schinkel
Alt som ble assosiert med jazz og jazzens tidsalder
Dyremotiver og dyreformer; tropisk bladverk; ziggurater; krystaller; stiliserte soloppganger; stiliserte fontenemotiver
Atletiske og «moderne» kvinneformer; 1920-årenes korte kvinnefrisyrer
Den industrielle tidsalders teknologi som radioen og høyhus.I samsvar med disse påvirkningene er art deco kjennetegnet ved bruken av materialer som aluminium, rustfritt stål, lakk, intarsia, hai- og sebraskinn. Den djerve bruken av sikksakk- og avtrappede former, og spenstige kurver (til forskjell fra sinuskurvene i art nouveau), chevron-mønstre, og solstrålemotiv. En del av disse motivene var allestedsnærværende – for eksempel ble solstrålemotivet benyttet i slike sammenheneger som kvinnesko, radiatorgrill, auditoriet i Radio City Music Hall og i spiret på Chrysler Building. 
Art deco er en overdådig stil, og denne overdådigheten er tilskrevet en reaksjon på den påtvungne  sparsommeligheten i årene under den første verdenskrig. 
Art deco var en populær stil for kinointeriører, teatre og de store passasjerskipene som Ile de France og Normandie.
En parallell strømning fulgte hakk i hæl, strømlinjeformen eller Streamline Moderne, var påvirket av strømlinjeformete industriprodukter som ble frembrakt gjennom vitenskap og masseproduksjon. Typiske forbilder er geværkulen og passasjerskipene, hvor hydro- og aerodynamiske tilpasninger er formgenererende. Chryslers Air-Flo design fra 1933 (date) hadde stor suksess, «strømlinjete» former ble anvendt til og med på produkter som blyantspissere, kjøleskap og kjøkkenmaskiner.
I arkitekturen ble art deco-byggene kjennetegnet av avrundete hjørner, spesielt i bygg ved veikryss.
Enkelte historikere ser på art deco som en type eller tidlig form for modernisme.
Art deco tapte langsomt terreng i vest etter den kom inn i masseproduksjonen, ble latterliggjort som prangende og for å gi et falsk bilde av luksus. Til slutt ble stilen overkjørt av den spartanske holdningen som hersket under den andre verdenskrig. I koloniene, som for eksempel India, ble stilen en døråpner for modernisme og var i fortsatt bruk langt inn i 1960-årene.
En fornyet interesse for art deco oppsto innen grafisk formgiving i 1980-årene, hvor stilens sammenheng med film noir og 1930-årenes glamour førte til at art deco ble brukt i reklamen for smykker og moter.
Dette er fremdeles herfra at det store flertallet av amerikanere har bildet av hva art deco bærer i seg.
I London kan man finne art deco i forbindelse med London Underground, og svært mange av T-banestasjonene i forstedene er bygd i denne stilen. Arnos Grove undergrunnsstasjon er en av de mest kjente stasjonene i art deco. Hovedkvarteret til London Transport 55_Broadway, tegnet av Charles Holden, er også gjennomført i art deco-stil. Hotellet Claridge's på Mayfair i London er også kjent for sitt art deco-interiør.


== Kjente art deco-kunstnere og -designere ==

Vadim Meller
Maurice Ascalon (1913–2003)
Adolphe Mouron Cassandre
Jean Dunand
Jean Dupas
Erté (Romain de Tirtoff) (1892–1990)
Alexandra Exter
Eileen Gray
René Lalique
Jules Leleu
Tamara de Lempicka
Paul Manship
Émile-Jacques Ruhlmann
Sue et Mar
Walter Dorwin Teague
Carl Paul Jennewein


== Kjente art deco-arkitekter ==
Ernest Cormier
Raymond Hood
William van Alen
Wirt C. Rowland
Joseph Sunlight


== Norske art deco-bygninger ==

Forum Kino, Bergen
Folketeateret, Oslo
Sauda III, Sauda
Studentersamfundet i Trondhjem, "Eystein Michaelsens Merry-go-round" i Trondheim


== Kjent art deco-design ==

Argyle Hotel i Los Angeles, California
Bullock's Wilshire-bygningen i Los Angeles, California (nå lokaler for Southwestern University School of Law)
Empire State Building
Chrysler Building
Dallas Fair Park Hall of State
Golden Gate Bridge
Fisher Building i Detroit
Guardian Building i Detroit
Mapes Hotel i Reno, Nevada
Peace Hotel i Shanghai
Paramount dansehall i Shanghai
Asmara, hovedstaden i Eritrea
Passasjerskipene «Ile de France», «Normandie» og «RMS «Queen Mary»»
Montreal Eaton restaurant i 10. etasje er en kopi av  restaurantsalen på første klasse på SS Ile de France.
Bombeflyet Boeing B-17 Flying Fortress
Napier (New Zealand) –  I 1931 ble byen Napier rammet av et jordskjelv, som startet en rekke branner. Byen ble gjenoppbygget i art deco.
Hoover-bygningen, Perivale, London
Kontorbygningen India Tyres of Inchinnan, Inchinnan, Renfrewshire, Skottland
Anzac War Memorial, Sydney bygget 1929–1934, designet av C Bruce Dellit (1900–1942), skulptør Rayner Hoff.
Rockefeller Center med Radio City Music Hall
Université de Montréal, hovedbygningen
Supreme Court of Canada i Ottawa
Marine Building i Vancouver
Østre og vestre deler av Arsenal stadion i London
Eltham Palace påbygg, Sørøst-London
The Colleen Moore Dollhouse i Chicago, Illinois Museum of Science and Industry
Boston Avenue Methodist Church i Tulsa, Oklahoma. Tegnet av Bruce Goff.
Rådhuset i Asheville, Nord-Carolina, bygget 1926–1928 [1].
Cincinnati Museum Center på Union Terminal i Cincinnati, Ohio.
Waterman Phileas' fyllepenn
Chicago, Illinois
Chicago Board of Trade Building
Carbon and Carbide Building
720 og 730 Fort Washington Avenue, i Hudson Heights-området av Manhattan i New York, New York.
South Beach i Miami Beach, Florida.
Tidligere Pennsylvania Railroad 30th Street Station og Suburban Station i Philadelphia, PennsylvaniaJean Gardners bok Houses of the Art Deco Years (ISBN 1-898030-71-5) tar for seg art decos innflytelse på forstedsbebyggelsen i England. Hun tar for seg hver enkelt arkitektonisk utforming, kapittel for kapittel, for å vise i hvor stor utstrekning art deco-stilen har influert britisk privatbebyggelse på 1920- og 1930-tallet.


== Eksterne lenker ==
(en) Art Deco – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Art Deco – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Art deco møbler og antikviteter
www.Art-Deco.de
ArtLex om art deco
V & A Art Deco exhibition, 2003
Artikkel om Anzac Memorial med fotografier
Art deco smykker
Art deco arkitektur-omvisning i Chicago
Jean Gardner
New York Art deco-arkitektur
Stor samling av fotografier