Knott

For insektene som vanligvis kalles knott på Vestlandet, se sviknott (ceratopogonidae). For drivstoffet, se knottgenerator.
Knott (Simuliidae) er en familie av kraftig bygde mygg med larver som utvikler seg i rennende vann. Omtrent 50 arter knott er kjent fra Norge. Merk at på Vestlandet brukes betegnelsen oftest om den mindre sviknotten, som ikke er innenfor familien Simuliidae.
Hunnene til mange arter er blodsugere, og en del kan bli meget plagsomme. Tuneflua (Simulium truncatum) er et kjent eksempel. Andre arter kan spre alvorlige sykdommer og parasitter, for eksempel elveblindhet (onchocerciasis) i Afrika. Men det er også arter som ikke biter. 


== Utseende ==
Knott er små til middelsstore (1,2 - 6 mm lange) kraftige mygg. Hodet er noe kortere enn bredt, med store fasettøyne som møtes i pannen hos hannene, men uten punktøyne (ocelli). Antennene er korte og korthårete, sylindriske og består av 9-11 ledd. Munndelene er korte og kraftige, stikkende. Vingene er trekantede, de forreste årene er tydelige mens årene lenger bak er ganske utydelige. Beina er oftest ganske kraftige, og har ofte iøynefallende hvite flekker eller tverrbånd. 
Larvene er pølseformede, med en tydelig hodekapsel. Munndelene omfatter fire vifter av lange hår, som brukes til å filtere matpartikler fra vannet. 
Alle tovinger gjennomgår en fullstendig forvandling, med et puppestadium.  Puppene, som finnes fastsittende under vann, har et karakteristisk knippe av lange ånderør i den fremre enden.


== Levevis ==
Langt fra alle artene biter mennesker. Som hos alle blodsugende mygg er det bare hunnene som stikker, eller mer korrekt, biter.

Noen er autogene, og drikker ikke blod i det hele tatt.
Andre arter er primipart autogene, og legger et kull av egg uten å drikke blod, men må ha blod om de skal utvikle flere kull.
Andre arter er obligat anautogene, og må ha blod for i det hele tatt å kunne legge egg.Larvene lever i rennende vann, der de sitter fast på steiner eller vegetasjon og bruker viftene på munndelene til å filtrere ut matpartikler. De er avhengige av oksygenrikt vann, men noen arter tåler en viss forurensing. 
Larvene går gjennom fire til åtte, vanligvis sju, larvestadier (hudskifte). Dette er uvanlig mye for tovinger, men så mange hudskift finnes også hos hårmygg. 
Levetid på en knott er rundt 1 dag


== Noen knott «blir aldri voksne» ==
Vassdragsreguleringer kan synes av og til å favorisere arter som er plagsomme for mennesker og husdyr. Arten Prosimulium ursinum kan i svært kalde bekker droppe det voksne stadiet – den nye generasjon egg frigjøres direkte fra puppen uten at det har skjedd noen paring, og det voksne insektet klekkes aldri. Slik sparer den tid høyt til fjells der sommersesongen er kort.


== Sykdomsspredere ==
Når knotten drikker blod, sprøyter de inn et stoff for å hindre at blodet levrer seg. Dette forårsaker kløe, men kan også gi alvorlige allergiske reaksjoner. De norske knottartene skaper sjelden problemer utover det at de er plagsomme, selv om mange kan reagere kraftig på bittene. Enkelte tropiske knottarter overfører alvorlige sykdommer. 


=== Elveblindhet ===
Elveblindhet eller oncocerciasis, som forårsakes av rundormen Oncocerca volvulus er mest kjent. Denne sykdommen, som kan føre til blindhet, finnes langs mange elver i Afrika, og Verdens helseorganisasjon (WHO) har kalkulert at så mange som 85 millioner mennesker er utsatt for sykdommen. 


=== På fugler ===
Knott sprer også parasitten Leucocytozoon (Protozoa) til fugler, der den fremkaller en malarialignende sykdom, og kan spre farlige virus.


=== På husdyr ===
Man har funnet at opptil 6000 knott kan angripe ei ku samtidig, og dette kan være nok til å ta livet av dyret. Ved knottangrep kan det hos kveg oppstå en tilstand kalt simuliotoxicose, som kan ta livet av ei ku på bare 15 minutter, men det er uklart hva som forårsaker dette. Mer vanlig er det at bitende knott plager beitende dyr så mye at de ikke får spist skikkelig og taper seg i vekt og allmenntilstand.
Problemer med knott er ofte konsentrert rundt visse vassdrag. I Norge er særlig problemene med tuneflua, Simulium truncatum, i Østfold kjente.


== Systematisk inndeling / norske arter ==

Insekter, Insecta
orden tovinger (Diptera)
underorden mygg (Nematocera)
overfamilie Chironomoidea
familie knott, Simuliidae Newman, 1834
underfamilie Parasimuliinae Smart, 1945
slekten Parasimulium Malloch, 1914
underfamilie Simuliinae Newman, 1834
stamme Prosimuliini Enderlein, 1921
slekten Araucnephia Wygodzinsky & Coscáron, 1973
slekten Araucnephioides Wygodzinsky & Coscáron, 1973
slekten Cnephia Enderlein, 1921
Cnephia pallipes (Fries, 1824) – Østlandet
slekten Cnesia Enderlein, 1934
slekten Cnesiamima Wygodzinsky & Coscáron, 1973
slekten Crozetia Davies, 1965
slekten Ectemnia Enderlein, 1930
slekten Gigantodax Enderlein, 1925
slekten Greniera Doby & David, 1959
slekten Gymnopais Stone, 1949
slekten Helodon Enderlein, 1921
Helodon ferrugineus (Wahlberg, 1844)  – finnes over hele landet
slekten Levitinia Chubareva & Petrova, 1981
slekten Lutzsimulium d'Andretta & d'Andretta, 1947
slekten Mayacnephia Wygodzinsky & Coscáron, 1973
slekten Metacnephia Crosskey, 1969
Metacnephia saileri Stone, 1952  – finnes over hele landet
Gjendeflue, Metacnephia tredecimata (Edwards, 1920) – funnet over det meste av Norge
Metacnephia lyra (Lundström, 1911) – kjent fra Troms/Finnmark
slekten Paracnephia Rubtsov, 1962
slekten Paraustrosimulium  Wygodzinsky & Coscáron, 1973
slekten Pedrowygomyia Coscáron & Miranda-Esquivel, 1997
slekten Prosimulium Roubaud, 1906
Prosimulium hirtipes (Fries, 1824)   – finnes over hele landet
Prosimilium latimucro (Enderlein, 1925) – usikkert funn fra Østlandet
Prosimulium macropyga (Lundström, 1911) – kjent fra Sørlandet og Nord-Norge
Prosimulium ursinum (Edwards, 1935) – Sør-Norge, går høyt til fjells, biter ikke
slekten Stegopterna Enderlein, 1930
Stegopterna duodecimata (Rubzov, 1940)  – Østlandet
Stegopterna trigonia (Lundström, 1911) – Østlandet
slekten Sulcicnephia Rubtsov, 1971
slekten Tlalocomyia Wygodzinsky & Diaz-Nájera, 1970
slekten Twinnia Stone & Jamnback, 1955
slekten Urosimulium Contini, 1963
stamme Simuliini Newman, 1834
slekt Austrosimulium Tonnoir, 1925
slekt Simulium Latreille, 1802 - over 1600 arter. I Norge:
underslekt Hellichiella
Simulium (Hellichiella) dogieli (Rubzov, 1956)
Simulium (Hellichiella) annulus (Lundström, 1911)  – usikkert funn fra Nord-Norge
Simulium (Hellichiella) arcticum (Rubzov, 1956)  – Østlandet
Simulium (Hellichiella) baffinense (Twinn, 1936)  – Nord-Norge
Simulium (Hellichiella) crassum (Rubzov, 1956)  – spredt over det meste av landet
Simulium (Hellichiella) fallisi (Golini, 1975)
Simulium (Hellichiella) meigeni (Rubzov, 1971)  – Østlandet
Simulium (Hellichiella) olonicum Usova, 1961  – Østlandet
Simulium (Hellichiella) rendalense (Golini, 1975)
Simulium (Hellichiella) usovae (Golini, 1987)
underslekt Nevermannia
Simulium (Nevermannia) angustitarse (Lundström, 1911)  – Østlandet
Simulium (Nevermannia) beltukovae (Rubzov, 1956)  – spredt over hele landet
Simulium (Nevermannia) bicorne Dorogostajsky, Rubzov & Vlasenko, 1935  – finnes over hele landet
Simulium (Nevermannia) carpathicum (Knoz, 1961) 
Simulium (Nevermannia) costatum Friedrichs, 1920  – Østlandet
Simulium (Nevermannia) cryophilum (Rubzov, 1959)  – spredt over hele landet
Simulium (Nevermannia) silvestre (Rubzov, 1956)  – Østlandet
Simulium (Nevermannia) vernum (Macquart, 1826)  – finnes over hele landet
underslekt Eusimulium Roubaud, 1906
Simulium (Eusimulium) angustipes (Edwards, 1915) – Østlandet
Simulium (Eusimulium) aureum Fries, 1824  – over hele landet bortsett fra lengst i nord
Simulium (Eusimulium) velutinum (Santos Abreu, 1922) – Østlandet
underslekt Schoenbaueria
Simulium (Schoenbaueria) pusillum Fries, 1824  – Østlandet
underslekt Wilhelmia
Simulium (Wilhelmia) equinum (Linnaeus, 1758)  – Østlandet
underslekt Parabyssodon
Simulium (Parabyssodon) transiens Rubzov, 1940  – usikkert funn
underslekt Boophthora
Simulium (Boophthora) erythrocephalum (DeGeer, 1776)  – Østlandet og Sørlandet
underslekt Gnus
Simulium (Gnus) corbis Twinn, 1936  – finnes over hele landet
underslekt Odagmia
Simulium (Odagmia) frigidum Rubzov, 1940  – Østlandet
Simulium (Odagmia) intermedium Roubaud, 1906  – over hele landet bortsett fra lengst i nord
Kvitsokk, Simulium (Odagmia) ornatum Meigen, 1818  – finnes over hele landet
Simulium (Odagmia) rotundatum (Rubzov, 1956)  – spredt over det meste av landet
underslekt Simulium Latreille, 1802
Simulium (Simulium) argyreatum Meigen, 1838  – usikkert funn fra Østlandet
Simulium (Simulium) curvistylus Rubzov, 1957  – Østlandet
Simulium (Simulium) monticola Friederichs, 1920  – finnes over hele landet
Simulium (Simulium) morsitans Edwards, 1915  – Østlandet, Trøndelag og Troms/Finnmark
Simulium (Simulium) noelleri Friederichs, 1920  – spredt over det meste av landet
Simulium (Simulium) paramorsitans Rubzov, 1956  – Østlandet, Sørlandet og lengst i nord
Simulium (Simulium) posticatum Meigen, 1838  – Østlandet og Sørlandet
Simulium (Simulium) reptans (Linnaeus, 1758)  – Østlandet, Vestlandet og Trøndelag
Fjellsokk, Simulium (Simulium) rostratum (Lundström, 1911)  – finnes over hele landet
Tuneflue, Simulium (Simulium) truncatum (Lundström, 1911)  – finnes over hele landet, mest plagsom i Østfold
Simulium (Simulium) tuberosum (Lundström, 1911)  – finnes over hele landet
Simulium (Simulium) tumulosum Rubzov, 1956  – finnes over hele landet


== Kilder ==
Jedlicka, L. og Stloukalova, V. 1997. Family Simuliidae. Side 331-347 i: Papp, L. og Darvas, B. (red.): Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera, Volume 2. Science Herald, Budapest.
Jensen, F. 1997. Diptera Simuliidae, Blackflies. Side 209-241 i: Nilsson, A.N. (red.): Aquatic Insects of North Europe. A Taxonomic Handbook. Apollo Books, Stenstrup.
Raastad, J.E. 1996. Simuliidae, knott. Side 206-209 i: Aagaard, K. og Dolmen, D. (red.) Limnofauna norvegica. Katalog over norsk ferskvannsfauna. Tapir Forlag, Trondheim.


== Eksterne lenker ==
(en) knott – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) knott i Encyclopedia of Life 
(en) knott i Global Biodiversity Information Facility 
(no) knott hos Artsdatabanken 
(sv) knott hos Dyntaxa 
(en) knott hos Fauna Europaea 
(en) knott hos Fossilworks 
(en) knott hos ITIS 
(en) knott hos NCBI 
(en) Kategori:Simuliidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Simuliidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.