Norsk Data

Norsk Data (ND), stiftet 7. juli, etablert 8. august 1967 i Oslo, nedlagt 1992, var en norsk produsent av minidatamaskiner.


== Historie ==
Selskapet ble etablert som A/S Nordata – Norsk Data Elektronikk av Lars Monrad-Krohn, Per Bjørge og Rolf Skår, som hadde forlatt Forsvarets forskningsinstitutt.  Der de hadde utviklet SAM (datamaskin) (1962–67) som var grunnlaget for den første maskin, en Nord-1 levert til Norcontrol (1967).  
Adm.dir. var Lars Monrad-Krohn (1967–72), Kolbjørn Johansen (1972–77), Rolf Skår (1977–89) og Erik Engebretsen (1989–92). Navnet ble endret til ND i 1976.
ND ble en signifikant leverandør av minimaskiner til mange forskningsprosjekter, og spesielt til CERN i Genève hvor de i 1972 ble valgt som leverandør til partikkelakseleratoren SPS som kom i drift i 1976. ND hadde også en stor kontrakt med Singer for leveranse av datamaskiner til flysimulatorer, som bl.a. F-16-simulatoren. 
ND ble også en stor leverandør til offentlig sektor i Norge så vel som universiteter og andre innen utdanningssektoren.
ND ble det første norske selskap notert på  London Stock Exchange (1981) og NASDAQ (1983).  Man antok et stort vekstpotensiale, ikke ulikt  «dot-com» bølgen (2000), som innebar  utstrakt bruk av aksjeopsjoner til å belønne ansatte, men det ble hardt rammet av krakket 19. oktober 1987, og aksjekursen tok seg aldri opp igjen etter dette, på tross av at omsetningen fortsatt var stor.
Etter en lengre tid med stor suksess startet NDs nedgang tidlig på 1990-tallet, i stor grad fordi de ikke hadde sett for seg hvilken innvirkning PC-en ville ha på markedet. I markedet for minidatamaskiner fikk ND sterkere konkurranse fra Unix-maskiner.  Det offentlige FUNN-prosjektet, med ND-maskiner utplassert i distriktene (1989), mislyktes da maskinene ikke lenger var konkurransedyktige.
I nedgangstiden ble selskapet først delt opp i mindre selvstendige forretningsenheter, såkalte «partners», og det ble foretatt en drastisk nedbemanning i to hovedrunder. Tilslutt ble selskapet lagt ned, men deler av teknologiutviklingen ble videreført av Dolphin ICS.


== Nøkkelår i Norsk datas historie ==
1967: Norsk data stiftes, Nord-1 leveres til Norcontrol
1968: Ni Nord-1-maskiner selges
1971: Inngår kontrakt med Meteorologisk institutt
1972: Kontrakt med Cern i Sveits. Nord-5 lanseres
1973: Nord-10 lanseres
1977: Kontrakt for F-16 flysimulator
1981: Børsnotering i London
1982: Børsnotering i New York
1986: Planene om fusjon med Nixdorf skrinlegges
1992: Norsk data nedlegges


== Maskinvare ==

Viktige Norsk Data datamaskinmodeller var:
Nord-1, 16-bit minimaskin lansert i 1968, kjørte Nord TSS (se under) fra 1971
Nord-2B
Nord-5, 32-bit supermini lansert i 1972
Nord-9
Nord-10, 16-bit mini lansert i 1973
Nord-10S, Nord-10 forbedret med cache og paging.
Nord-12
Nord-20
Nord-50, andre generasjon 32-bit supermini i 1975
Nord-100, 16-bit, fra 1978
Nord-100/CE
ND-100 Compact, siste leveranse 2001
ND-120CX
ND-Satellite
ND-500, tredje generasjon 32-bit supermini i 1981
ND-505, 28-bit maskin tillatt gjennom CoCom embargoen
ND-510/CX
ND-520
ND-530
ND-540
ND-550
ND-570/CX, verdens raskaste 32-bit supermini i 1983, 7.1 Whetstone MIPS
ND-5000, fjerde generasjon 32-bit supermini i 1987
ND-5700
ND-5850, femte generasjon 32-bit supermini i 1987
ND-5904


== Programvare ==
Norsk Data tilbød også et utvalg av system- og applikasjonsprogramvare:

Nord TSS – Nord tiddelingssystem fra 1971, for Nord-1 og tidlige Nord-10.
SINTRAN II – Et sanntidssystem for Nord-1 og tidlige Nord-10.
SINTRAN III – operativsystem for Nord 10 og seinere modeller, fra 1973, III/VS i 1974
SIBAS databasesystem i 1975
Fortran kompilator. Diverse utgaver
BASIC kompilator. Diverse utgaver
Cobol kompilator
Pascal kompilator utvikla i Kiel, Tyskland
MAC (Har ikke noe med Macintosh å gjøre) – ND's assemblerspråk
Nord PL – Et programmeringsspråk utviklet av ND – en mellomting mellom et 3. generasjonsspråk og et assemblerspråk.
QED – Linjeorientert teksteditor
PED – sideorientert teksteditor
NOTIS – integrert tekstbehandling- og databasepakke
FOCUS - forms oriented language and software


== Trivia ==
WWW-arkitekt Tim Berners-Lee skrev Enquireprogrammet på en SINTRAN III minimaskin i CERN.


== Litteratur ==
Heradstveit, Per Øyvind (1985). Eventyret Norsk Data. Stenersen. ISBN 8272010402. 
Steine, Tor Olav (1992). Fenomenet Norsk Data. Universitetsforlaget. ISBN 8200215016. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk Data Forum
Norsk Data hjemmeside
Computer-Archiv – Norsk Data
NDWiki