jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Oligarki

Oligarki (fra gresk ὀλιγαρχία (oligarkhía), «fåmannsvelde», av ὀλίγος (olígos), «få» og αρχία (arkhía), «styre») er en styreform hvor den politiske makten er samlet hos en liten gruppe mennesker, såkalte oligarker. Begrepet ble først definert av Aristoteles i hans analyse av styresformene; oligarkiet ble definert som en styresform der få har makten og styrer etter egeninteresser. Disse få makthaverne er økonomisk sterke, og styrer i henhold til sine egne økonomiske interesser. En bredere definisjon kan være at makten ligger hos dem som har den sterkeste posisjonen i samfunnet på grunnlag av rikdom, familierelasjoner, militær styrke, politisk innflytelse og/eller lignende. Visse politiske teoretikere har påstått at alle politiske styrer til en viss grad er et oligarki, uansett hva slags politisk styreform en stat har.
Et oligarki er som oftest styrt av et fåtall mektige familier, der barna blir oppdratt som arvinger av denne makten. I kontrast til aristokrati («styrt av de beste») behøver ikke makten i et oligarki å bli styrt offentlig, men fungerer ofte som et økonomisk styre bak «tronen». I et demokrati blir dette et alvorlig problem ettersom oligarkiet – i motsetning til politikerne – ikke er valgt av folket.
Mange europeiske kongedømmer begynte som et oligarki, hvor familiene med makten bestemte hvem som skulle innsettes som konger, biskoper og lignende.
Et vanlig moderne eksempel på et oligarki er når en stat styres av en militærjunta. 


== Oligarker i nyere tid ==
Da Boris Jeltsin overtok makten i Russland lot han en del oligarker kjøpe store deler av statens eiendommer for en symbolsk sum. Privatiseringspolitikken var ment å gi folket eierandeler i landets industri og ressurser, men ga i stedet –  med lovlige og mindre lovlige midler – noen få personer muligheten til å eie brorparten av de økonomiske verdiene som tidligere hadde vært på statlig hånd, noe som også ga de nye eierne stor politisk innflytelse.Vladimir Putin har etter at han ble valgt til president forsøkt å redusere makten til oligarkene noe.


== Se også ==
Meritokrati


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NUPI om oligarker og krisen i Russland på 1990 tallet.
Charlotte Knobloch

Charlotte Knobloch (født 29. oktober 1932 i München) er president for Zentralrat der Juden in Deutschland og visepresident for den europeiske jødiske kongressen og for den jødiske verdenskongressen. Hun har også gjennom mange år vært leder for det jødiske trossamfunnet i München og Oberbayern.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Charlotte Knobloch ble født inn i en velstående jødisk juristfamilie i München, og var datter av den dengang kjente München-advokaten Fritz Neuland, som i 1920-årene hadde et advokatkontor sammen med den senere bayerske statsministeren Wilhelm Hoegner. Moren Margarethe var født som kristen, men konverterte til jødedommen da hun ble gift med Neuland. Etter at foreldrene ble skilt i 1936 hun oppdratt av bestemoren Albertine Neuland. Da faren ble arrestert ble hun reddet av en fremmed kvinne med en barnevogn, som tok henne i hånden og gikk bort. 
Fra 1942 ble hun skjult av katolske bønder i Franken i Nord-Bayern (hennes onkels tidligere husholderske utga henne for å være sitt eget utenomekteskapelige barn), og faren overlevet krigen som tvangsarbeider. Fritz Neuland reiste etter krigen tilbake til München og ble leder for den lille jødiske menigheten der. Han ble senere bayersk senator.
Charlotte Neuland giftet seg i 1951 med Samuel Knobloch som opprinnelig var fra Kraków, men hadde flyktet fra det antisemittiske kommunistregimet. Opprinnelig planla hun å utvandre til USA, men etter at hennes barn var født og hennes mann opplevet sin første yrkesmessige suksess ble familien boende i München. Også Charlotte engasjerte seg i det jødiske trossamfunnet i byen, og ble i 1981 første gang innvalgt i styret.


=== Visepresident for Zentralrat der Juden in Deutschland ===
I 1984 ble hun den første kvinne som ble leder for et jødisk trossamfunn i Tyskland. Hun ble valgt til visepresident for Zentralrat der Juden in Deutschland i 1996, og i 2005 til visepresident for den jødiske verdenskongressen. I 2005 ble hun æresborger av München. Etter Paul Spiegels død ble hun i juni 2006 valgt til den første kvinnelige presidenten for Zentralrat der Juden.
Hun har særlig engasjert seg for bygningen av det Jødiske Senteret på St. Jakobsplatz i München, som har nærmere 10 000 jødiske innbyggere. I forbindelse med EU-utvidelsen advarte hun bl.a. om antisemittisme i de nye medlemslandene i Øst-Europa.


== Referanser ==
Musikkfolkehøgskolen Viken

Musikkfolkehøgskolen Viken er en kristen folkehøgskole i Gjøvik. Skolens mål er «å gi anerkjennelse og respons i et musikalsk fellesskap». Alle som blir tatt opp ved skolen må spille minst ett instrument. Gjennomsnittsalderen er ca. 20 år. Som alle folkehøgskoler har også Viken lørdagsundervisning. Engasjerte folkehøgskolelærere - dyktige musikere - som går sammen med studentene/elevene, for å sprenge grenser og nå store høyder. Og kanskje få inspirasjon til å skrive både tekst og musikk.
Viken er delt inn i Linjefag, Hovedinstrument, Valgfag, Fellesfag, Matsal, Internat, Turnéer, Turer (inn- og utenlands). Linjene har sine fastlagte prosjekter og valgmuligheter. Alle studenter/elever har undervisning på sitt Hovedinstrument. Valgfagene omfatter bl.a. Studio, Pianobesifring, Gitarbesifring, Arrangering, Låtskriving, Samspill, Vokalgruppe, Musikklære, Musikkterapi, Loop, Kammerkor, Gospelkor, Gospelkorband, Soul Children, Teater, Tro og tvil, Psykologi, Kunst, Dans, Gym, Friluftsliv, Jegerprøven. Fellesfagene er felles for alle; Verdibørsen, Musikkbørsen, Onsdagkonserter, Åpen scene, Elevkveld(lørdag), Vask, Litteratur, Skolekor, Gofot, Allmøte, Reisetimer, Møtepunkt. Felles matsal - fire måltider om dagen. Internatene - her bor ca 15 stk. på en fløy (to internat - åtte fløyer). Turnéer og turer, skoleturné og linjeturné, oppstart og avslutning, velge en studietur til utlandet (per 2018 er valget; Colombia, India, Kenya, Moldova, Spania)
Folkehøgskolen startet i 1901, første navnet var Oplandenes kristelige ungdomsskole. I 1988 gikk Viken over til å bli ren musikkfolkehøgskole, alle linjer ble nå innefor musikksegmentet. Gjennom 40 år tidligere har skolens navn vært Viken Folkehøgskole, så mange kjenner den som det.
2013 stod Viken ferdig nybygd/påbygd/ombygd. Folkehøgskolen har blitt et fantastisk kompetanse og kunstner-senter, spesielt for musikkinteressert ungdom. 134 senger, alle overnattingsrom har bad, og alle fløyer har en stue m/kjøkkenkrok. Musikk-undervisningsrom, bandrom, studio - som alle er bygd for lyd. Seks scener som også er lagd for musikk. Refektorium og Kapell som har ro og stillhet i seg. Gymsal, dansesal og treningsrom som git spenst. Viken har en beliggenhet og et uterom som kan få pulsen og grooven til sine rette slag.


== Linjer ==
Jazz Pop Rock
Ledertrening (2. år)
Musikk Bo Fritid (tilrettelagt)
Music Business Management
Singer-Songwriter
Studio
Team Skjærgårds
Voice


== Studenter/elever som har gått på Viken er bl.a. ==
Christel Alsos, sanger, Stian Carstensen, multimusiker, Silje Vige, sanger og Melodi Grand Prix-vinner, Jostein Hasselgård, sanger og Melodi Grand Prix-vinner, Rune Solheim, trommeslager i Kaizers Orchestra, Einar Stray, pianist og sanger, Torstein Sødal, sanger og Melodi Grand Prix-deltaker, Paul Inge Vikingstad, bassist i ORBO & The Longshots, Bård Aasen Lødemel, kjent som Skatebård fra Side Brok, Asbjørn Erlend Lerheim, gitarist i Chrome Hill og Quite Quiet Project.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Musikkfolkehøgskolen Viken – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
UDP

User Datagram Protocol (UDP) er en minimal meldingsorientert nettverksprotokoll for forbindelsesløs overføring av informasjon, og opererer på transportlaget i OSI-modellen for datanett.
UDP tilbyr et veldig enkelt grensesnitt mellom nettverkslaget og applikasjonslaget i TCP/IP-modellen. 
UDP gir ingen garantier for at en melding (pakke) skal bli levert og ingen tilstand om UDP-meldinger lagres hos 
avsender etter at meldinga er sendt ut på nettverket. 
UDP legger kun til applikasjonsmultipleksing og sjekksumming av data på toppen av en IP-pakke. 
UDP-hodet (header) består av kun 4 felt som vist i figuren til høyre. To av disse felta er valgfrie. 
Source Port, kildeport og Destination Port, destinasjonsport er begge på 16-bit og identifiserer 
sender- og mottakerprosessene. Siden UDP er tilstandsløs og en sender ikke nødvendigvis krever noe svar så 
er det valgfritt om senderporten fylles ut. Hvis feltet ikke benyttes bør det settes til 0. 
Etter portfelta følger UDP Length feltet som spesifiserer den totale lengda på UDP-pakka (inkludert hodet) i 
antall 8-bit tegn. Minimum lengde er på 8 tegn og omfatter kun UDP-hodet uten noe nyttelast. 
Det siste feltet i UDP-hodet, UDP Checksum er en 16-bit sjekksum som dekker hodet og nyttelasta. 
Sjekksummen er også valgfri, men nesten alltid brukt i praksis. 

Siden UDP ikke tilbyr pålitelighet så må applikasjoner som benytter protokollen akseptere litt tap, feil eller
duplisering. Noen applikasjoner som Trivial File Transfer Protocol kan implementere enkle 
mekanismer for å oppnå pålitlighet i applikasjonslaget etter behov. Som regel krever ikke applikasjoner som 
benytter UDP pålitlighet og kan i noen tilfeller forstyrres av det (uforutsigbar forsinkelse). Eksempler
på applikasjoner som ofte benytter UDP er multimediastrømmer, sanntidsspill og IP-telefoni.
Hvis en applikasjon krever høy grad av pålitlighet så kan en protokoll som TCP benyttes i stedet. 
UDP har ingen innebygd funksjonalitet for å unngå og kontrollere metning, så enheter i nettverket implementerer
gjerne mekanismer for å kontrollere UDP-trafikk for å unngå overbelastning. Dette kan gjøres
i enheter  som rutere ved hjelp ulike pakke-køer og pakkekastings-teknikker.
DCCP er en alternativ transportlagsprotokoll som har blitt utvikla 
som en erstatning for UDP, som beholder mange av egenskapene, men implementerer metningskontroll. 
Selv om UDP-trafikk ofte står for noen få prosent av nettverkstrafikken så bruker flere viktige applikasjoner
protokollen. Blant annet DNS, SNMP, 
DHCP og RIP.


== Eksterne lenker ==
RFC768 (Spesifikasjonen)
IANA Port Assignments
The Trouble with UDP Scanning (PDF)
Breakdown of UDP frame
Lantanoid

Lantanoider er en gruppe grunnstoffer med atomnummer fra og med 57 til og med 71. De er alle metaller. Grunnstoff nr. 61, promethium, er radioaktivt og har ingen stabile isotoper.
Lantanoidene tilhører periode 6 i periodesystemet, men er oftest plassert nedenfor resten av tabellen sammen med actinoidene.


== Sjeldne jordmetaller ==

Scandium og yttrium kalles sammen med lantanoidene sjeldne jordmetaller, siden de har en tendens til å finnes i samme malmen og har lignende kjemiske egenskaper. Betegnelsen er misvisende, da flere av disse metallene er nokså vanlige. For eksempel er det mer lantan på kloden enn det er bly og sølv.


== Referanser ==
Internet Protocol

Internet Protocol (IP) eller internettprotokollen er en protokoll som opererer på nettverkslaget i OSI-modellen. IP er en forbindelsesløs og upålitelig pakkeleveringstjeneste som er grunnsteinen i IP-protokollsettet. Alle transportlagsprotokoller som UDP og TCP blir overført som IP-pakker (som også kalles datagram). IP brukes også til å overføre kontroll-protokoller på nettverkslaget som ICMP, IGMP og ruting-protokoller. 
Med upålitelig menes at det er ingen garantier for at en IP-pakke kommer frem. En årsak til at en IP-pakke ikke kommer frem kan være at en ruter går tom for bufferlager og må kaste pakker. Konfigurasjonsfeil på rutere kan også føre til pakketap, bl.a. hvis feilen forårsaker en loop.
Med forbindelsesløs menes at hver enkelt IP-pakke behandles uavhengig, IP lager ingen tilstand til strømmene av pakker. Dette fører til at pakker kan komme ut av rekkefølge til mottakeren. Hvis det er ønskelig med pålitelighet og at pakker skal bli levert til mottakerapplikasjonen i rekkefølge, benyttes en pålitelig transportlagsprotokoll som TCP. 
Den mest brukte versjonen av IP er IPv4. Arbeidet med etterfølgeren IPv6 ble påbegynt i 1994 og er relativt moden, men har ikke blitt tatt i bruk i noen stor grad.


== IP-adressering og ruting ==
Det mest kompliserte aspektet av IP er kanskje adressering og ruting. Hver enkelt vert koblet til nettverket identifiseres med en eller flere IP-adresser. IP-adresserommet deles opp i mindre biter, og bitene benyttes på ulike nettverk. 
IP-ruting utføres av alle verter på nettverket, men viktigst av internettverk-rutere (rutere som knytter sammen nettverk). Disser ruterne bruker typisk enten interior gateway protocols (IGPs) eller external gateway protocols (EGPs) for å utveksle informasjon om ulike nett. Denne informasjonen må være tilgjengelig for at en ruter skal kunne avgjøre hvor en pakke skal sendes.


== Se også ==
DSCP
Johan Jørgen Hagemann

Johan Jørgen Broch Hagemann (født 1. november 1840 i Kristiansand, død 14. desember 1919 i Stavanger) var en norsk lege som var en sentral drivkraft i opprettelsen av Mandal sykehus. 
Han avla medisinsk embedseksamen 1867 med haud og var i 1867 og 1868 ansatt som kandidat ved Rigshospitalets Hovedafdeling. I mai 1868 kom han til Mandal, der han regnes som initiativtaker og drivkraft til opprettelse av Mandal sykehus som stod ferdig 9. oktober 1879. Han ble formann i byggekomiteen og deretter formann i sykehusstyret. Han var og flere år medlem av sunnhetskommisjonen. Hagemann var også formann i Byselskabet i Mandal som ble stiftet 5. september 1877. Byselskabet fikk i 1883 lagt ny vei til Kleven. 
Hagemann ble i 1884 distriktslege i Indre Hardanger. I 1895 flyttet familien til Stavanger der han var distriktslege og også amtslege og overlege ved Stavanger Amtssygehus. Han tok avskjed fra sistnevnte i 1910, og trakk seg helt tilbake i 1918.Hagemann var en pasjonert dyrker av seilsporten.
I 1874 giftet han seg med ei mandalsdame, Laura Charlotte Salvesen (1856–1919), som var datter til kjøpmann og bankkasserer Søren Salvesen. Han var far til offiser Reginald Fredrik Hagemann (f. 1879, d. 1955).


== Referanser ==
Mazda

Mazda er en japansk bilmerke med hovedkontoret i Hiroshima. Firmaet ble stiftet i 1920 og i 1979 startet selskapet et samarbeid med Ford Motor Company.
I 1966 sendte Mazda en 1500 og en varebil til Oslo med en flytende japansk industriutstilling. Tom Kolberg så utstillingen og reiste kort tid etter til Japan for å sikre seg agenturet. I1967 etablerte han Kolberg Motor AS. Før tiåret var omme så var det registrert 2666 Mazda personbiler pluss 146 varebiler.
I 1971 var Mazda Norges mest solgte japanske bilmerke. De hadde en markedsandel på personbiler på 7,6% og på varebiler 4,9%.  Mot slutten av 1970-årene gikk bilsalget ned i Norge, og dette rammet også Mazda.
På begynnelsen av 1980-tallet klatret personbilsalget igjen, og salget av Mazda tok seg opp, fram til en ny nedgangsperiode på slutten av tiåret. Siden dette har Mazdas markedsandel sunket, og konsernet overtok selv agenturet i 2004. På slutten av 1993 var det 142 906 personbiler registrert i Norge, på slutten av 2007 var det 75 259.


=== Mazda-modeller i Norge 2022 ===
CX-3
CX-5
CX-30
CX-60
MX-5 Roadster med tøytak og RF med metalltak
MX-30
Mazda2 Hybrid (ny modell basert på Toyota Yaris)
Mazda3 Hatchback og Sedan
Mazda6 Stasjonsvogn og Sedan


=== Mazda-modeller som har vært markedsført i Norge tidligere ===
121
323
626
929
Tribute
Demio
Premacy
5
MPV
RX-2 Wankel
RX-3 Wankel
RX-7 Wankel
RX-8 Wankel
MX-3
MX-6
CX-7
Xedos 6
Xedos 9
B-serie Pickup
BT Pickup
E-serie Van
616
818
1000 / 1200 /1300
1500 / 1800
Cosmo


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Mazda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mazda – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Mazda Norge
Bilnorge.no sin historie om merket
Norsk MX-5/Miata-klubb Arkivert 26. april 2005 hos Wayback Machine.
Montessoriskole

En montessoriskole er en skole som driver etter montessoripedagogikken, grunnlagt av den italienske legen Maria Montessori (1870–1952). Pedagogikken ble utviklet gjennom årevis med forskning, utprøving og observasjoner av barns læring.
Montessoripedagogikken tar utgangspunkt i barns naturlige utvikling og medfødte trang til å lære. Viktige prinsipper er selvstendighet, livsmestring, bærekraft, og et tilrettelagt og forberedt miljø som møter barnets behov. Skolene har aldersblanding, det vil si at elevene ikke er delt inn i klasser etter årskull, men i aldersblandede grupper med utgangspunkt i det Montessori kalte utviklingstrinn, perioder med bestemte kjennetegn, utviklingsmønstre og behov hos barnet: 0–3, 3–6, 6–12 og 12–18.


== Montessoriskoler i Norge ==
Høsten 2021 er 91 montessoriskoler, 32 av dem med elever på ungdomstrinnet, og 40 montessoribarnehager medlem i Montessori Norge. Montessori Norge er en medlemsorganisasjon for norske montessoriskoler og -barnehager, og eier Læreplan for montessoriskolen, en nasjonal læreplan for montessoriskoler godkjent av Utdanningsdirektoratet.Alle montessoriskoler i Norge er friskoler, og regulert av Friskoleloven. Montessoriskoler i Norge har fått godkjenning til å drive friskole basert på anerkjent pedagogisk retning, og myndighetene krever at minst 50% av undervisningspersonalet ved skolen skal ha både formell undervisningskompetanse og godkjent tilleggskompetanse i montessoripedagogikk.Montessori Norge er med i Friskolenes kontaktforum sammen med Norske Fag og Friskolers Forbund (NFFL), Kristne Friskolers Forbund (KFF), og Steinerskoleforbundet.
Oslo Montessoriskole er Norges største montessoriskole, og én av landets eldste. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Montessori Norge
Association Montessori Internationale
Oslo Montessoriskole
Rikskammerretten

Rikskammerretten (tysk Reichskammergericht) var den høyeste rettsinstans i det tysk-romerske rike. Den ble grunnlagt av riksdagen i Worms i 1495, og eksisterte frem til 1806. Rikskammerrettens sete var først i Frankfurt am Main, fra 1527 i Speyer og fra 1693 i Wetzlar.
Den var en av få felles institusjoner i det gamle tyske rike. Alle rettsavgjørelser kunne bringes inn for rikskammerretten, såfremt territorialherren ikke besatt noe privilegium de non appellando eller de non evocando.
I 1772 var Johann Wolfgang von Goethe praktikant ved rikskammerretten i Wetzlar.


== «Retten i Spir» ==
I norsk folkeminne fantes det lenge en forestilling om at saker som var tapt i den dansk-norske retten kunne innankes for den keiserlige «retten i Spir» eller «Spir-retten», det vil si rikskammerretten i Speyer. Knut Robberstad mener at denne tanken trolig er overtatt fra tyske bergmenn som kom til Norge fra 1500-tallet av, og som sto under den saksiske bergretten. Oscar Platou foreslår at forestillingen kan stamme fra hanseatene i Bergen, som levde under sin egen jurisdiksjon og som i siste instans måtte søkes for rikskammerretten. Som en tredje mulig kilde til forestillingen nevner Ludvig Aubert de mange tyske lensherrene i Norge på 1500-tallet og den sterke påvirkningen fra tysk rett i det dansk-norske rettsvesenet på denne tiden.Hans Jacob Wille beskriver forestillingen i sin Beskrivelse over Sillejords Præstegield fra 1786: «Forresten spørge de, som have tabt deres Sager ved Høiesteret, om de ei kan indstævne Sagen for Spirretten [d.e.] Retten til Speir i Tydskland, hvor de mene, at 4 Konger og 9 Bisper præsidere.» Juristen Ludvig Aubert skal så sent som omkring 1860 ha hørt en bonde fra Gudbrandsdalen si at han ville appellere en sak han hadde tapt for Høyesterett til «retten i Spir». Aubert skriver: «Ja, hin Tids tro paa den keiserlige Domstols Overlegenhed er trængt saa dybt, at jeg endnu har hørt det Folkesagn i Gudbrandsdalen, at man kan indanke en Sag fra Kongen «til Keiseren» eller «Spiret» ([d.e.] Spiirretten)».


== Referanser ==


== Litteratur ==
Quellen und Forschungen zur höchsten Gerichtsbarkeit im alten Reich. Böhlau, Köln u.a.
Knut Robberstad: «Retten i Spir og annen Seljord-jus i boki av Hans Jacob Wille», i Årbok for Telemark 1964, s. 138–143


== Eksterne lenker ==
Gesellschaft für Reichskammergerichtsforschung e.V. in Wetzlar
Forschungsprojekt der Universität Bochum zur Rechtsprechung des Reichskammergerichts
Svevende ord bibelsenter

Svevende Ord Bibelsenter er navnet på parodimenigheten som presenteres på den satiriske nettsiden Herregud.com, som ved gjentatte anledninger har blitt truet med politianmeldelse på grunn av påstander om blasfemi. Svevende Ord har vært på Internett siden 1999.


== Nettstedets budskap ==
I et intervju sier innehaveren: «Den parodierer det jeg kaller karismatiske og ultrakonservative menigheter i Norge(...)Jeg opplever at de har et hat mot de som ikke deler de kristnes livssyn, og jeg synes det er rart hvor opptatt kristne kan være av homofili. Ingen synd er verre, virker det som. Jeg mener de kan begynne et annet sted, med å ta onanistene, for eksempel.»


== Svevende Ord vs. Levende Ord ==
I 2002 ble nettstedet truet av Levende Ord med anmeldelse for brudd på Almindelig borgerlig Straffelovs paragraf 135a, som handler om hetsing av folkegrupper. Trusselen fikk medieomtale, men ble ikke gjennomført.Levende Ord har gjentatte ganger uttrykt misnøye ved Svevende Ords aktiviteter. Levende Ords talsmann kom med uttalelser som: «Siden er absolutt en forhåning» , «Faren er at mennesker begynner å se på kristen tro som et sosialt avvik. Unge kan komme til å tro at kirken og kristendommen bare er noe tull.» og «(...) kan føre til at autoriteter ikke blir tatt seriøst.»
Innehaveren av Svevende Ord har besvart kritikken med: «Jeg har i utgangspunktet full respekt for kristne mennesker. Men når enkelte kan tillate seg å mene at homofili er en sykdom, og at alle som ikke tror havner i det evige helvete, da har det gått for langt. Jeg synes heller ikke mye om at kristne skal reise verden rundt og fortelle alle andre at det de tror på er feil.»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Svevende ord bibelsenter Arkivert 9. november 2005 hos Wayback Machine.
Nå vurderer Flåten å anmelde hets på nett 
Levende Ord latterliggjøres på ny nettside
Markabygda

Markabygda er et sogn og ei bygd i Levanger kommune i Trøndelag. Bygda ligger nordøst for Movatnet, ca. 10 km sørøst for tettstedet Skogn og 15 km sør for tettstedet Levanger. Fylkesvei 754 forbinder Markabygda med tettstedet Skogn.
Markabygda kirke er sognekirke for Markabygda sogn i Sør-Innherred prosti i Nidaros bispedømme. Frem til 2004 var Markabygda sogn et annekssogn i Skogn prestegjeld. Markabygda sogn måler 47,5 km².Med formannskapslovene av 1837 var Markabygda en del av Skogn formannskapsdistrikt. I 1962 ble Skogn, Frol, Åsen og Levanger by slått sammen til Levanger kommune. I 1964 ble Ytterøy lagt til samme kommune. Poststedsnavnet Skogns Markabygd ble endret til Markabygda i 1986. Postkontoret i bygda ble lagt ned i 1992.
Markabygda Montessoriskole med rundt 50 barneskoleelever åpnet høsten 2004. I det offentlige skoleverket sogner Markabygda til Skogn barne- og ungdomsskole.Markabygda har fleridrettslaget Markabygda Idrettslag, stiftet i 1945.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hallan, Nelius m.fl. (1979). Skogns historie. Band VIII, Markabygda og Ekne. Levanger: I kommisjon hos B. Thurn-Paulsen.
Ommunddal

Ommunddal eller Ommunddalen (også stavet Amund- og Åmund-), er ei lita fjellbygd i Åfjord kommune i Trøndelag. Næringsvirksomhet i bygda er jordbruk. Ellers er bygda rik på flott fjellnatur med store muligheter til jakt og fiske. Ommunddalselva renner forbi her. Ommunddalen var en av de første stedene hvor man fikk et kraftverk i Åfjord. Det ble bygget ca. 1929. Gården Ommunddal ble nevnt for første gang i 1590, under Stigtens gods. Navnet kommer fra mannsnavnet Ommund.


== Referanser ==