jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fokk

En fokk er et seil som føres på fokkestag eller fokkemast på seilfartøy.Som stagseil på mindre skip og båter er en fokk et trekantet forseil som settes på stag mellom stormasten/formasten og baugen/baugsprydet. En tradisjonell stagfokk går ikke lenger akterover enn til masten. 
Stormfokk er et seil med lite areal og kraftig materiale beregnet for mye vind.
Genoafokk, også kalt genoa eller genua, betegner et forstagseil som strekker seg aktenfor masten. Graden av genoaens overlapp måles i prosent, slik at en 120 % genoa strekker seg 20 % bak masten, mens en 100 % genoa akkurat når masten. I senere tid har en del seilere begynt å bruke begrepene fokk og genoa om hverandre.
Rullefokk eller rullegenoa er et system der forstagswieren er erstattet med en profil, vanligvis av aluminium, som kan roteres slik at forseilet rulles rundt profilen ved reving av seilet. Nederst på profilen er det en snelle med et tynt tau som føres tilbake til cockpit. For å reve seile (redusere arealet), trekkes i tauet og rotasjon i profilen ruller opp seilet. 
En selvslående fokk er et forstagseil som uten manuell hjelp bytter hals når båten passerer vindøyet.
På fokkemast, forreste mast på flermastede fartøy, er fokk et firkantet råseil som føres på nederste rå. Se f.eks fullrigger.


== Referanser ==
Anholdelse

En anholdelse er en kortvarig frihetsberøvelse foretatt av en politimyndighet . En anholdelse er et lite inngripende tvangsmiddel overfor personer, og innebærer en kortere frihetsberøvelse uten å bli bragt inn til polititjenestested. Politiet kan anholde personer når det er tjenestemessig behov for det. Det kan for eksempel være at politiet har behov for å kontrollere noens identitet i nærheten av et sted det er begått en forbrytelse.   
Reglene for politiets mulighet til å anholde personer, reguleres av Politiloven:

§ 7. Politiet kan blant annet regulere ferdselen, forby opphold i bestemte områder, visitere person eller kjøretøy, uskadeliggjøre eller ta farlige gjenstander i forvaring, avvise, bortvise, fjerne eller anholde personer, påby virksomhet stanset eller endret, ta seg inn på privat eiendom eller område eller påby områder evakuert.Anholdelse er et av de minst inngripende tvangsmidlene mot personer. Neste trinn på skalaen er når politiet velger å innbringe noen (iht. politilovens §§8 og 9), det vil si å transportere en person inn til et polititjenestested (oftest en politiarrest). Neste skritt igjen er å pågripe (eller i dagligtale: arrestere) noen.  I sistnevnte tilfelle forutsettes det at vedkommende er mistenkt for et straffbart lovbrudd, i motsetning til ved anholdelse (eller innbringelse) hvor slik mistanke ikke er nødvendig for å benytte tvangsmiddelet.


== Eksterne lenker ==
(en) Arrests – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pågripelse

Pågripelse er et tvangsmiddel i norsk straffeprosess hvor politiet anholder og arresterer en mistenkt i en straffesak. En pågripelse kan besluttes av påtalemyndigheten eller underordnet politimann. En pågripelse gir den mistenkte status som siktet.En mistenkt skal så raskt som mulig etter pågripelsen fremstilles for varetektsfengsling hvis det er aktuelt. Dette kan skje senest på den tredje dag etter pågripelse, slik at den pågrepne enten må løslates eller fremstilles for varetektsfengsling.
En pågripelse skal «foretas så skånsomt som forholdene tillater», og den som blir pågrepet skal få informasjon om hva han eller hun er mistenkt for og skriftlig kopi av beslutningen om pågripelse (hvis den er utferdiget skriftlig). Selv om pågripelsen skal være skånsom hindrer det ikke de som pågriper fra å handle raskt for å unngå at vedkommende stikker av, tyr til våpen eller kvitter seg med bevismateriale. I denne forbindelse kan den pågrepne ransakes.Har en siktet vært pågrepet i mer enn 24 timer har han rett på forsvarer.


== Vilkår for pågripelse ==
Det er visse vilkår for at en person kan pågripes. Vedkommende må «med skjellig grunn» være mistenkt for en handling som kan medføre fengsel i seks måneder eller mer. I tillegg må da et av fire følgende vilkår være oppfylt:

det er grunn til å frykte for at han vil unndra seg forfølgingen eller fullbyrdingen av straff eller andre forholdsregler,
det er nærliggende fare for at han vil forspille bevis i saken, f eks ved å fjerne spor eller påvirke vitner eller medskyldige,
det antas påkrevd for å hindre at han på ny begår en straffbar handling som kan medføre høyere straff enn fengsel i 6 måneder,
han selv begjærer det av grunner som finnes fyldestgjørendeHvis vedkommende er mistenkt for en forbrytelse som kan medføre fengsel i 10 år eller mer, eller har forbrutt seg mot straffeloven § 228 annet ledd annet alternativ (legemsfornærmelse med døden eller betydelig skade til følge), § 229 annet alternativ (legemsbeskadigelse med sykdom eller arbeidsudyktighet til følge) eller tredje alternativ (legemsbeskadigelse med døden eller betydelig skade til følge), kan vedkommende pågripes selv om vilkårene ovenfor er oppfylt og vedkommende har tilstått eller det er andre forhold som «i særlig grad styrker mistanken». Det kan her legges vekt på om det er «egnet til å støte allmennhetens rettsfølelse eller skape utrygghet dersom mistenkte er på frifot».I tillegg til vilkårene ovenfor kan alltid en person pågripes hvis han blir tatt på fersk gjerning i en straffbar handling og ikke velger å stoppe frivillig, eller hvis den mistenkte ikke har bolig i Norge og det er grunn til å frykte at vedkommende vil flykte fra landet.


== Referanser ==
Lov om rettergangsmåten i straffesaker (Straffeprosessloven) Kap 14. Pågripelse og fengsling (Lovdata)
Rhoca-Gil

Rhoca-Gil er et tetningsmiddel for fjell som selges av Rhône-Poulenc.  Det består av to væsker som blandes, fortynnes med vann og deretter sprøytes inn i borrede hull i fjellet. En av væskene inneholder de giftige og helseskadelige stoffene akrylamid og metylolakrylamid. Den blandede løsningen blir en lettflytende væske som trenger inn i sprekker og hulrom i fjellet der væskene reagerer – polymeriseres – til en tettende plastmasse. Polymerisering er en prosess der kjemikaliene omvandles til ett nytt stoff. Når Rhoca-Gil er fullstendig polymerisert er det stabilt og avgir ingen giftige substanser.


== Bruk i Norge ==
Det som hendte ved tunnelprojektene i Hallandsåsen og Gardermobanen var at ikke all væske ble polymerisert, hvilket gjorde at en del av de giftige stoffene ikke ble omdannet til plast, men kom ut i miljøet.
Rhoca-Gil ble forbudt å bruke i Norge i 1997 etter å ha vært brukt i en rekke tunnelprosjekter: Transporttunnel til Sentrum stasjon, Kloakktunnel i Oslo, Norges Bank, Det norske teater, Stortinget stasjon, Stortingets garasje, Aker Brygge, Fjellinjen, Granfosstunnelen, Vestbanekrysset, Oddatjønndammen, Osa kraftverk, Vendesløyfa i Oslo, Dokka kraftverk, Svartisen kraftverk, Mongstad, Fjellhaller hos Norsk Hydro, Falconbridge og Romeriksporten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Ingen erstatning for svensk Rhoca Gil-skandale», Byggindustrien  16. oktober 2007
«Forbyr tetningsstoffet Rhoca-Gil», Dagbladet 13. november 1997
Kenneth G. Wilson

Kenneth Geddes Wilson (født 8. juni 1936, død 15. juni 2013)  var en amerikansk fysiker. Han ble tildelt Wolfprisen i 1980 og nobelprisen i fysikk i 1982. Nobelprisen fikk han «for sin teori for kritiske fenomen ved faseoverganger»
Wilson er utdannet fra Harvard University, og tok en filosofisk doktorgrad ved California Institute of Technology i 1961 med Murray Gell-Mann som veileder. Wilson begynte forskerkarrièren ved Cornell University, der han ble professor i 1970. Siden 1988 har han vært ansatt som professor ved Ohio State University.


== Publikasjoner ==
Wilson, K.G. «Broken Scale Invariance and Anomalous Dimensions», Stanford Linear Accelerator Center (SLAC,) Stanford University, Laboratory of Nuclear Studies, Cornell University, United States Department of Energy (gjennom det tidligere Atomic Energy Commission), (mai 1970).
Gupta, R.; Wilson, K.G.; & C. Umrigar. «Improved Monte Carlo Renormalization Group Method», Los Alamos National Laboratory (LANL), Cornell University, United States Department of Energy, (1985).
Wilson, K.G.: Problems in physics with many scales of length, Scientific American, August 1979
Wilson, K.G.: The Renormalization group (RG) and critical phenomena 1, Physical Review B, volume 4, 1971, s. 3174
Wilson, K.G.: The renormalization group: critical phenomena and the Kondo problem, Reviews of modern physics, 47, 1975, s. 773-839
Wilson, K.G., og Fisher, M.: Critical exponents in 3.99 dimensions, Physical Review Letters, 28, 1972, s. 240
Wilson, K.G.: Non-lagrangian models in current algebra Physical Review,  179, 1969, s. 1499-1512
Wilson, K.G.: Model of coupling constant renormalisation, Physical Review D,  2, 1970, s. 1438–1472
Wilson, K.G.: Operator product expansions and anomalous dimensions in Thirring model, ibid., s. 1473–77
Wilson, K.G.: Anomalous dimensions and breakdown of scale invariance in perturbation theory, ibid. s. 1478–93
Wilson, K.G.: RG and strong interactions Physical Review D,  3, 1971, s. 1818–46
Wilson, K.G.: Confinement of quarks, Physical Review D,  10, 1974, s. 2445–59


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 1982 hos Nobelprize.org
(en) Kenneth G. Wilson hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1982
Kirjan Waage

Kirjan Waage (født 28. mai 1975) er en norsk dukkemaker, manusforfatter, skuespiller og dukkefører.
Waage var Ibsens dukkefører i skuespillet The Death of Little Ibsen for dukketeater. Waage er opprinnelig fra Oslo og Haugesund. Han er utdannet ved Ecole Jacques Lecoq i Paris, og har i en årrekke hatt base i New York som medlem av figurteatergruppa Wakka Wakka Productions. Pr. 2017 leder han denne gruppa sammen med Gabrielle Brechner og Gwendolyn Warnock.Wakka Wakka har hatt en rekke gjestespill på norske scener, og har også samarbeidet med flere norske teatere om å utvikle nye oppsetninger. Også flere av oppsetningene til kompaniet har blitt inspirert av norske forhold og norsk historie. Forestillingen Fabrik: The Legend of M. Rabinowitz gjenfortalte historien om den jødiske immigranten Moritz Rabinowitz, som startet en fremgangsrik herreekviperingsforretning i Haugesund, men ble drept i konsentrasjonsleir av nazistene under andre verdenskrig.


== Priser og utmerkelser ==
Med Wakka Wakka Productions har Waage vunnet en rekke internasjonale utmerkelser. I 2008 ble kompaniet hedret med en UNIMA Citation of Excellence for oppsetningen Fabrik: The Legend of M. Rabinowitz. I 2011 mottok de et «Obie Award»-stipend. Wakka Wakka har også blitt tildelt hele fire «Drama Desk Awards». I 2013 fikk kompaniet også en «Special Drama Desk Award for Sophisticated Puppetry». Dessuten har de vunnet en «Helen Hayes Award for Outstanding Visiting Production».
Individuelt har Kirjan Waage blitt tildelt en «Hawes Design Award» for sitt arbeid med produksjonen Fabrik.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Kirjan Waage hos Sceneweb 
(no) Norske teaterperler i New York
Flikka

Flikka er et sted i Flekkefjord kommune i Agder. Det ligger på en morenerest langs innsjøen Loia, som er forbundet med den innerste delen av Grisefjorden gjennom Løgene, en delvis kunstig kanal basert på det naturlige avløpet. Gårdsnavn er Flikka og Lavoll (Lavold). Navnet Flikka synes å stamme fra et gårdsnavn, norrønt flikkar, en ubestemt flertallsform. Navnet har gitt navn til bynavnet Flekkefjord.


== Om stedet ==
Fjellsidene rundt er bratte, og stiger fra 2 til om lag 400 meter over havet. To større bekker utgjør hovedtilsiget av vann utenom en viss tilstrømning av tidevann. Vannet er derfor lite salt og Loia ofte islagt om vinteren, med godt metertykk is. Dette gjorde at en tok ut is og hadde ishus i strandkanten, mest i tilknytning til sildeårene mot slutten av 1800-tallet, men i bruk inntil 1960-årene. I sin tid var det to butikker og poståpneri på stedet. Annen næring var jordbruk og gartneri.
Flikka var opprinnelig knutepunkt mellom den sørlandske hovedvei og veien til «dalstroka innafor», Fossdal, Gyland og etter hvert forlenget til Sirdalen. Hovedveien kom sydfra og delte seg før hovedveien gikk gjennom bebyggelsen og opp Lavoldbakkene som var en av de mange flaskehalsene på veien. Den gamle barneskolen lå også i bakken, som et kompromiss for elever fra Eide og Flikkeid slik at alle fikk like lang skolevei.
Før veinettet, var Lavold endestopp for båter. Ferden videre til Øvre Sirdal gikk over Flikkeid og med båt opp Lundevatnet til Sirnes. Der tok en landeveien fatt til Osen ved Sirdalsvannet, og en fem mil lang båttur til Tonstad før en fortsatte på bygdeveier videre.
Flekkefjordbanen går i ei stor steinur over og vest for Flikka. Stoppestedet heter Lavold. 


== Referanser ==
Knut Bergsland

Knut Bergsland (født 7. mars 1914 i Kristiania, død 9. juli 1998 i Oslo) var en norsk professor i finsk-ugrisk språkvitenskap (fennougristikk) ved Universitetet i Oslo. 


== Liv og virke ==
Hans første arbeid innen samisk språk ble publisert i 1942, om Det samiske slektskaps- og svogerskapsordsystem. Hans doktoravhandling, Røros-lappisk grammatikk, kom i 1946, og han publiserte siden en rekke vitenskapelige arbeider, foruten lærebøker og undervisningslitteratur i og på samiske språk. 
Innenfor samisk var Bergslands hovedfelt de sørsamiske dialektene. Foruten samisk og finskugrisk språkforskning arbeidet Bergsland også med aleutisk og eskimoisk språkforskning. Sammen med Israel Ruong laget han i 1948 Bergsland-Ruong-rettskrivingen som var i bruk i nordsamisk fra 1948 til 1978. 
I tillegg til språkvitenskapelig forskning har Bergsland skrevet artikler innenfor samisk kultur og historie, så som Runebomme (1969), Om middelalderens finnmarker (1970), Jemtlands grense mot Herjedalen i samisk lys og Lais Lappebyen (1978). han skrev flere faglige utredninger om sørsamenes historie, knyttet til sørsamenes rettskamp for deres gamle bruksområder. Her engasjerte Bergland seg sterkt i arbeidet med å dokumentere sørsamenes bosetning og bruksområde. Han arbeidet med å fremskaffe stedsnavns- og annen språkhistorisk materiale, og forskjellig historisk arkivmateriale, blant annet en utredning for samenes part i Brekkenvassmålet i Høyesterett i 1963; Utredning for Skattefjällsmålet om de sydlige sameområders historie omkring 1751 (1975), og en sakkyndig utredning om sørsamenes historie for Samerettsutvalget (ikke publisert).


== Artikler ==
Om middelalderens Finnmarker Historisk tidsskrift 1970 49: 365-409
Synsvinkler i samisk historie Historisk tidsskrift 1974 53: 1-36


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Knut Bergsland i Norsk biografisk leksikon
(no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av Knut Bergsland, bøker om Knut Bergsland
Rhône-Poulenc

Rhône-Poulenc var et fransk kjemisk og farmasøytisk selskap grunnlagt i 1928 som et resultat av sammenslåingen mellom Société Chemique des Usines du Rhône og Établissements Poulenc Frères.  I januar 1999 gikk Rhône-Poulenc sammen med Hoechst AG og dannet Aventis.  I 2004 gikk Aventis sammen med Sanofi-Synthélabo og dannet Sanofi-Aventis, nå Sanofi, verdens tredje største farmasøytiske selskap.
Landbruksdivisjonen av Rhône-Poulenc, som tok navnet Aventis CropScience etter sammenslåingen med Hoechst, ble solgt til Bayer AG i 2002.  I 1998 ble kjemidivisjonen av Rhône-Poulenc utskilt som et egent selskap: Rhodia.  Rhodia er verdensledende innenfor enkelte segmenter innenfor kjemisk industri.
I Norge er Rhône-Poulenc mest kjent for Rhoca Gil.
Krøyt

Krøyt (etablert 1993) er en norsk jazzgruppe, kjent fra flere utgivelser.
Den består av
Kristin Asbjørnsen sang,
Øyvind Brandtsegg tangent og vibrafon, samt
Thomas T. Dahl gitar.
Deres debutplate var Sub (Curling Legs, 1997).
Etterfølgeren kom med Low (BP, 1999), som ga Spellemannprisen 1999 i «åpen klasse».
I samarbeid med svenske Fläskkvartetten utvirket de bestillingsverket til Moldejazz 2001.
Platen Body Electric (EP, Music Network, 2001) inneholdt Silent som ga Edvard-prisen (2000).
Til Vinterspillene skrev de Frozen waterfall.  Deres seneste utgivelse er platen One heart is too small (Yonada, 2001).
På oppdrag fra Nordisk Kulturfond turnerte de Köln, Bergen, New York City og Tammerfors (2000), hvorpå de underholdt det ganske land på oppdrag fra Norsk jazzforum (2001).
Trioen har også laget fremføringen While my heart beats still, i samarbeidet med Vertavo-kvartetten (2003).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Krøyt på Discogs 
(no) biografi fra Norsk Musikkinformasjon
Mitridates VI av Pontos

Mitridates VI (gresk: Μιθριδάτης, mer presist Mithradates, bokstavelig betydning (persisk): «gitt av Mithra»), 132–63 f.Kr., også kjent som Mitridates den store og Eupator Dionysius var konge av Pontos i det nordlige Anatolia fra 120 til 63 f.Kr. Han er kjent som en av Romerrikets mest formidable og suksessfulle fiender, og som kjempet mot tre av de største generalene i senrepublikken: Sulla, Lucullus og Pompeius den store.


== Referanser ==
Stubbe

Denne artikkelen omhandler skogbrukstemaet. For de forkortede artiklene, se Wikipedia:Stubb.
Stubbe er den delen av et felt tre som er over bakken. Den står fortsatt fast på rota og mottar i en periode fortsatt næringsstoffer derfra.
Furustubber blir fylt med kvae slik at de ofte blir til en tyristubbe. Tyrirøtter er gode til opptenning. Granstubber ble før overlatt til å råtne på stedet, men blir i dag ofte fjernet med rota av store maskiner. Enkelte løvtrær råtner vekk, mens seiglivede sorter kommer med nye greiner langs snittflaten (særlig ask, hassel og selje). Noen av disse endte opp som styvinger i gamle dager. Mange løvtrær produserer også rotskudd.
Stubber kan være vanskelige å fjerne, men det finnes spesielle stubbefresere som letter arbeidet. På 1900-tallet brukte en stubbebryter til oppgaven..


== Eksterne lenker ==
(en) Tree stumps – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Langgata

Langgata eller Langgaten finnes flere steder:

Langgata (Sandnes)
Langgata (Oslo)
Langgata (Haugesund)
Langgata (Mandal)
Langgata (Porsgrunn)
Langgata (Stavanger)
Langgata (Skedsmo)
Langgata (Horten)
Langgaten (Holmestrand)
Nedre Langgate (Sarpsborg) – Klavestadhaugen
Øvre Langgate (Sarpsborg) – Klavestadhaugen
Nedre Langgate (Tønsberg)
Øvre Langgate (Tønsberg)
Nordre Langgate (Vardø)
Søndre Langgate (Vardø)
Erik Amundsen

Erik Amundsen (født 1. februar 1937 i Oslo, død 22. februar 2015) var en norsk jazzmusiker og bassist.
Erik Amundsen platedebuterte i 1954 med broren Arvid Amundsens trio og Atle Hammers sekstett. Utover på 1950-tallet spilte han med Karl Otto Hoffs trio, Eilif Holms kvartett, og ga ut plate med Mikkel Flagstad i 1956. På 1960-tallet var han med i European All Stars i Berlin (1961) og mottok Buddyprisen for 1961.
Amundsen ble nærmest selvsagt på norske jazzutgivelser, med Karin Krog, Bernt Anker Steen, Erik Andresen, Laila Dalseth, Magni Wentzel, Bjørn Johansen, Jan Berger og Bjarne Nerem.  På Metropol Jazz Centre spilte han meget, også med internasjonale storheter som Bud Powell. Amundsen spilte også med Al Cohn og Bengt Hallberg, i grupper ledet av Per Borthen og Totti Bergh, og gruppene VSOBOP, Street Swingers, Storeslem og Jazz A Pell Oktett.
I Erik Amundsen sekstett (2000) spilte Atle Hammer trompet, Jan Erik Ulseth saksofon, Erling Wicklund trombone, Roger Amundsen gitar og Eyvind Olsen trommer. Erik Amundsen ble rammet av hjerneslag i 2002 og spilte ikke etter det. I 2006 ble han hyllet i en konsert på Cosmopolite i Oslo. Nær 40 låter fra hans virke er å høre på Portrait Of A Norwegian Jazz Artist, som ble utgitt av Gemini Records i 2005.


== Premier ==
Buddyprisen for 1961


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi i Jazzbasen
Diskografi i Jazzbasen
Værtegn

Værtegn var de tegn og varsler våre forfedre benyttet for å forutsi været med før meteorologi og radioværmelding tok over.
«Alle snakker om været, men ingen gjør noe med det» heter det seg. Både sjø-og landbaserte næringer er nødt til å forholde seg til været. En langvarig regnbyge eller en uventet storm kan ødelegge mye.
Ved hjelp av almanakken og naturtegn var det mulig å ha en viss anelse om været de nærmeste dagene. Almanakk for Norge inneholdt forutsigelser om været, siste gang i 1863-utgaven. Noen bruker fortsatt tegnene til å komme med svært lange spådommer, gjerne om sommerværet eller strenge vintre.
Værtegn i norsk tradisjon knyttet til primstaven:

Været på formiddagen 7. januar (Eldbjørgdagen) eller 11. januar (Brettemesse) varslet været for mars, mens været på ettermiddagen samme dag varslet været for april.
Været 9. mars (De førti ridderne) skulle holde seg i de førti påfølgende dagene.
Været 8. juni (Medardus) skulle holde seg de fire følgenede ukene.Skyformasjoner og farge på himmelen ga indikasjoner, spesielt sammenholdt med småfugl som svaler, som aldri fløy høyt før en regnskur av betydning.
Samlet større måkeflokker seg inn over land, var det sannsynlig at været på havet var eller ville bli ille. Tunge havdønninger kunne både fortelle om vær som hadde vært og vær som var underveis.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ørnulf Hodne: Folkelige værvarsler - 1900 værtegn fra hele landet. 2014.
Microsoft Defender Antivirus

Microsoft Defender Antivirus (tidligere kjent som Windows Defender og Microsoft AntiSpyware) er et programvareprodukt fra Microsoft som er utviklet for å forebygge, fjerne og avsondre spyware i Microsoft Windows. Programmet er en del av Windows Vista og er tilgjengelig som et gratis program for nedlasting til tidligere støttede versjoner av Windows.


== Eksterne lenker ==
(en) Windows Defender – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Barbro Hætta-Jacobsen

Barbro Lill Hætta-Jacobsen (født 23. april 1972 i Kautokeino) er en norsk lege og politiker (Ap). Hun er kommunelege i Harstad, og var varaordfører i Harstad fra 2005 til 2007.
Barbro Hætta-Jacobsen er utdannet ved Universitetet i Tromsø. I 2003 ble hun valgt inn i kommunestyret i Harstad. Ved regjeringsskiftet høsten 2005 fikk daværende varaordfører i Harstad, Kari-Anne Larsen (nå Opsal), stilling som politisk rådgiver. Etter mye diskusjon ble Barbro Hætta-Jacobsen valgt til ny varaordfører. I 1996–1997 var hun politisk rådgiver i Kommunal- og arbeidsdepartementet, med ansvar for samepolitiske saker.
Våren 2007 ble hun foreslått til vervet som 1. visepresident i Norges Idrettsforbund, i forbindelse med at Roald Bergsaker ble foreslått som ny idrettspresident. Ingen av dem ble imidlertid valgt. Barbro Hætta-Jacobsen tapte valget som 1. visepresident mot Odd-Roar Thorsen.


== Eksterne lenker ==
(no) Barbro-Lill Hætta-Jacobsen hos Stortinget 
(no) Barbro-Lill Hætta-Jacobsen hos Norsk senter for forskningsdata