jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Pedagogikk

Pedagogikk er et vitenskapelig fagområde som handler om «oppdragelse, undervisning og sosialisering i alle aldre og på alle livets områder». Pedagogikk er nært knyttet opp mot fagområdene psykologi, filosofi og sosiologi.


== Teori og praksis ==
Som fag har pedagogikk både en teoretisk og praktisk side. Teoretisk dreier det seg om å beskrive og drøfte oppdragelse og undervisning og belyse forholdet mellom disse virksomhetene og individ, samfunn og kultur. Praktisk dreier det seg om, gjennom ulike undervisnings- og oppdragelsestiltak, å legge til rette for læringsprosesser for tilegnelse av kunnskaper og ferdigheter, holdninger, normer og verdier og for utvikling av de ulike sider ved menneskets personlighet.
Forholdet mellom teori og praksis i pedagogikken kan enklest uttrykkes slik at den primære hensikten med det teoretiske arbeidet er å bidra til en mer reflektert og forbedret praksis.


== Historie ==
Mot slutten av 1800-tallet løsrev pedagogikken seg fra avhengighetsforholdet til teologi og filosofi og etablerte seg etter hvert som en egen vitenskapelig disiplin. I dag er pedagogikk som vitenskap både deskriptiv, årsaksforklarende og normativ.


== Pedagogiske emner ==
Som fag og studium deles pedagogikken gjerne inn i ulike pedagogiske disipliner eller forskningsområder. Noen av disse er vokst fram gjennom kontakten med andre vitenskaper. Det gjelder disipliner som pedagogisk psykologi, pedagogisk sosiologi, pedagogisk filosofi og historisk pedagogikk. Andre disipliner har en mer umiddelbar tilknytning til den pedagogiske situasjonen, slik som didaktikk (undervisningsteori) og oppdragelsesteori, der en forsøker å analysere og systematisere den pedagogiske virkelighet med sikte på å utvikle prinsipper og retningslinjer for den pedagogiske praksis. De ulike pedagogiske disiplinene har imidlertid stor berøringsflater med hverandre på den måten at det samme problemet ofte blir betraktet fra forskjellige synsvinkler, alt etter i hvilken disiplin problemet blir tatt opp.


== Utdanning i pedagogikk ==
Utdanning innenfor pedagogikken har to retninger. Profesjonsstudier og akademiske studier.
Profesjonsutdanningene er

Lærerutdanningen
Barnehagelærerutdanningen
Praktisk-pedagogisk utdanningLærer- og førskolelærerutdannigen tilbys ved lærerhøyskolene, mens praktisk-pedagogisk utdanning er en tilleggsutdanning for de som allerede har en akademisk eller yrkesfaglig utdannelse. Praktisk-pedagogisk utdanning gir rett til å undervise i skolen innenfor et avgrenset fagfelt. 
De akademiske studiene fører frem til en bachelor- eller mastergrad. Akademiske studier innenfor pedagogikk tilbys ved de fleste høyskoler, og alle landets universiteter.


== Referanser ==


== Se også ==
Didaktikk
Konfluentpedagogikk
Pedagogisk psykologi
Skole
Utdannelse
Balkan

Balkan er også navnet på en provins i Turkmenistan.Balkan eller Balkanhalvøya er en halvøy i Europa som ligger i og danner det som vanligvis defineres som Sørøst-Europa. Balkanhalvøya grenser mot Adriaterhavet og Det joniske hav i vest, Egeerhavet og Marmarahavet i sør, og Svartehavet i øst. Det er noe uenighet om hvor Balkans nordre grense på landjorden går, men en vanlig definisjon er å sette grensen i elvene Donau, Sava og Kupa. Balkan rommer en myriade av folkeslag, kulturer, religioner og språk. Regionen har et areal på 550 000 km² og omkring 53 millioner innbyggere. 
Opp gjennom historien har Balkan vært et sentralt krysningspunkt og møtested for handel, invasjon og migrasjon. Bare det smale Bosporosstredet skiller Balkan fra Asia, og det har lenge vært livlig kontakt mellom folk og kulturer på begge sider av sundet og nordover inn i svartehavsområdet. Den gunstige plasseringen ved dette skjæringspunktet mellom øst, vest, nord og sør ga makthaverne i Istanbul muligheter til å kontrollere ferdselen og handelen i området, og var et grunnlag for rikdom og makt. Balkans historie preges av at regionen har vært underlagt ulike stormakter som kjempet om innflytelse på halvøya. Kombinert med halvøyas etniske mangfold har dette ført til at statsdannelser og grenser har vært omskiftelige, omstridt og gjenstand for en rekke kriger og konflikter.
Regionen har navnet fra Balkanfjellene som går gjennom midten av Bulgaria og inn i Øst-Serbia. Navnet Balkan kommer fra det protobulgarske balh («rikdom»).


== Stater på Balkan ==

En vanlig definisjon av hvilke stater eller deler av stater som tilhører Balkan er følgende (ikke inkludert eventuelle øyer):
Hele landet:

 Hellas
 Albania
 Nord-Makedonia
 Bulgaria
 Montenegro
 Kosovo
 Bosnia-HercegovinaMesteparten av landet:

 Kroatia (ikke den nordlige delen)
 Serbia (ikke Vojvodina)Kun en mindre del av landet:

 Italia (kun Provinsen Trieste og delvis Provinsen Gorizia)
 Romania (kun Nordlige Dobruja)
 Slovenia (områdene sør for elven Sava)
 Tyrkia (kun den europeiske delen, kjent som Øst-Trakia)


== Eksterne lenker ==
(en) Balkans – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Balkans – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Friluftsloven

Friluftsloven, egentlig lov om friluftslivet, har som hensikt «å verne friluftslivets naturgrunnlag og sikre almenhetens rett til ferdsel, opphold m.v. i naturen, slik at muligheten til å utøve friluftsliv som en helsefremmende, trivselskapende og miljøvennlig fritidsaktivitet bevares og fremmes». Loven definerer innmark og utmark og regulerer forholdet mellom grunneier og allmennheten, inkludert ferdsel på innmark og i utmark. Friluftsloven har bestemmelser om friluftsområder. Friluftsloven omhandler blant annet det som populært kalles allemannsretten. Loven gir også allmenheten rett til å raste og telte i utmark minst 150 m fra bebyggelse og inntil 2 døgn (§ 9). 


== Eksterne lenker ==
LOV 1957-06-28 nr 16: Lov om friluftslivet.
Innmark

Innmark er all dyrket jord, som åker, eng, kulturbeite, hage og yngre plantefelt. Innmark er også gårdsplass, hustomt og industriareal. I moderne landbruk er det innført nye begrep som «nær utmark», «gjengroingsareal» og «beitelandskap». Disse begrepene er nye betegnelser på innmark som gjør det lettere å kunne beskrive forandringer i kulturlandskapene som følge av drifts og bruksendringene i den akselererende sentraliseringsprosessen som preger store deler av jordbruksaktiviteten.
Innmark brukes som begrep i friluftsloven, og er her motstykket til utmark. I motsetning til i utmark vil allmennhetens rettigheter i forbindelse med innmarksområder være sterkt begrenset.


== Se også ==
Mark


== Litteratur ==
Reusch, Marianne: Allemannsretten - friluftslivets rettsgrunnlag, 2012


== Kilder ==
(no) Innmark i Store norske leksikon


== Eksterne lenker ==
Miljødirektoratet om allemannsretten
Utmark

Utmark er i norsk rettslig forstand i prinsippet alt areal som ikke defineres som innmark. Betegnelsen omfatter det meste av innsjøer og vann, strender, myr, skog og fjell i Norge. Begrepet brukes i friluftsloven, som betegnelse på områder der enhver har utstrakte rettigheter, blant annet til ferdsel.


== Se også ==
Mark
Allemannsretten


== Kilder ==
(no) Utmark i Store norske leksikon


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus i Norge: Marka
Domstol

En domstol er et organ for løsning og avgjørelse av konflikter. Etter maktfordelingsprinsippet i europeisk statsskikk er domstolene – den dømmende myndighet – den tredje statsmakt, og skal operere uavhengig fra den lovgivende (parlamentet) og den utøvende (regjeringen) myndighet. 
En domstol kan være sikret uavhengighet gjennom at det skal være vanskelig å si opp dommere – et vanlig krav er at dette må skje ved dom (jf. embede).


== Eksempler på domstoler ==
Norges Høyesterett
Lagmannsrett
Tingrett
Krigsrett
Forliksråd
Skjønnsrett
Forhørsrett
Ankedomstol
Internasjonal domstol
Ekklesiastisk domstol
Administrativ domstol
Kirkelig domstol


== Se også ==
Tinghus
Norges domstoler


== Referanser ==
Fagforening

Fagforening er en sammenslutning av arbeidstakere innenfor samme industrigren eller fag. En fagforening tar vare på interessene til en yrkesgruppe. Fagforeningens fremste oppgaver er å kjempe for bedre lønn og gode arbeidsvilkår. Etter andre verdenskrig har også trygdeordninger, velferdsgoder og ulike politiske solidaritetsspørsmål blitt viktige kampsaker.
I områder med flere bedrifter innenfor samme fag, blir det ofte opprettet fagforeningsklubber på hver enkelt bedrift. De fleste fagforeninger er knyttet til et fagforbund, også kalt fagorganisasjon eller yrkesorganisasjon. Fagforbundene er som regel landsomfattende organisasjoner som er bygd opp av lokale fagforeninger eller avdelinger.
Tradisjonelt ble fagbevegelsen fra midten av 1800-tallet oftest bygd opp rundt fagene, gjerne knyttet til den dominerende produksjonen ved en lokal fabrikk eller primærnæring. Jo større bedriftene var, desto lettere var det å organisere arbeiderne og skape det samholdet og lojaliteten som trengtes i begynnelsen for å forsvare organisasjonsretten. Arbeidstakerne i grafisk industri var tidligst ute, mens andre tidlige grupper var skogsarbeidere, metallarbeidere, fyrstikkarbeidere, og telegrafarbeidere. Det første norske fagforbundet i Norge var Norsk Centralforening for Boktrykkere etablert i 1882. 
Disse fagforbundene ble etterhvert organisert i nasjonale hovedsammenslutninger. LO ble etablert i 1899 som en sammenslutning av fagforbund, og er den eldste hovedsammenslutningen i Norge. Etterhvert ble bedriftene sammensatt av mer ulike yrkesgrupper ettersom produksjonen ble mer avansert, og det ble vanligere med industriforbund hvor alle ansatte innen industrien, uavhengig av fagutdanning, organiserte seg. Tidlige industrier som ble fagorganisert omfatter eksempelvis kjemisk industri og verftsindustri. 


== I Norge ==
Norges eldste fagforening som fortsatt eksisterer er Norges Farmaceutiske Forening, stiftet i 1858. Den nest eldste som fortsatt eksisterer er Den Typografiske Forening, stiftet i 1872.En stor del av fagforbundene er tilknyttet Norges største lønnstakerorganisasjon, Landsorganisasjonen i Norge (LO). Denne organisasjonen representerer over halvparten av alle som er tilknyttet en yrkesorganisasjon, over 910 000 medlemmer i 2016. I likhet med YS baserer LO seg på å organisere alle utdanningsgrupper på de enkelte arbeidsplassene, i motsetning til Unio og Akademikerne som organiserer bestemte utdanningsgrupper og dermed gjerne har flere fagforbund representert på samme arbeidsplass.


=== Hovedsammenslutninger av fagforbund ===
Landsorganisasjonen i Norge – LO — 930 000 medlemmer (2019)
Unio — 368 000 medlemmer (2019)
Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund – YS –  222 000 medlemmer (2019)
Akademikerne — 203 000 medlemmer (2019)


=== Nedlagte ===
Akademikernes Fellesorganisasjon – AF


== Se også ==
Fagforbund
Fagarbeider
Hovedsammenslutning


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
ITUC – International Trade Union Congress
Kjellberg, Anders (1999) "Fagorganisering i Norge og Sverige i et internasjonalt perspektiv", Arbeiderhistorie 1999. Aarbok for Arbeiderbevegelsens Arkiv och Bibliotek (Tema: LO 100 år). Oslo 1999, sid 57-83
Alsace

Alsace (fransk uttale IPA: [alˈzas], tysk Elsass [ˈɛlzas]) er en historisk provins og en tidligere administrativ region i Frankrike langs grensen mot Tyskland og Sveits. Rhinen er grenseelv, og den største byen er Strasbourg.
Alsace er siden middelalderen kjent for produksjon av hvitvin. Historisk har området tilhørt både Tyskland og Frankrike, og har vært et sentralt stridsområde mellom de to statene. Alsace og deler av naboprovinsen Lorraine var en del av Tyskland mellom 1871 og 1919 (se Alsace-Lorraine).
Den administrative regionen besto av departementene Bas-Rhin og Haut-Rhin. Med over 1,8 millioner innbyggere i 2010 og det minste arealet var regionen den tredje tettest befolkede i France métropolitaine. Regionene Alsace, Champagne-Ardenne og Lorraine ble fra 1. januar 2016 slått sammen til en ny region med det midlertidige navnet Alsace-Champagne-Ardenne-Lorraine. Det ble foreslått å kalle den nye regionen Grand Est, et navn som også ble offisielt vedtatt.Språklig er både fransk og tysk representert i regionen. Det lokale elsassiske språk ble i 1946 talt av 90 % av befolkningen. Dette tallet falt til 46 % i 2012. 


== Geografi ==
Alsace ligger lengst øst i Frankrike, og grenser i øst mot Tyskland, i sør mot Sveits og i vest mot Franche-Comté og Lorraine. Regionen omfatter slettelandet mellom Rhinen i øst som er grensa mot Tyskland og fjellkjeden Vogesene i vest. Høyeste punkt er Grand Ballon på 1424 moh.


== Matkultur ==
Tradisjonelle matretter i Alsace er blant annet Raclette, Flammkuchen, Baeckeoffe og Choucroute.


== Bilder ==

		
		
		


== Se også ==
Alsace (vin)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Alsace – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alsace – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Lulesamisk

«Lulesamisk» kan også referere til lulesamer.
Lulesamisk (Julevsámegiella) er et samisk språk.
I 1990 ble det anslått at totalt 2 000 lulesamer (1 500 i Sverige og 500 i Norge) snakket språket. I 2009 var tallet «under 1 000» og i 2015 «omkring 650».Det snakkes langs Luleälven i Sverige, spesielt rundt Jokkmokk og Gällivare i Norrbottens län, og i Nordland i Norge, i Hamarøy og Sørfold.  Lulesamisk skriftspråk ble utarbeidet og beskrevet i Nils Eric Spiiks Lulesamisk grammatik fra 1977, senere vedtatt av lulesamisk språknemnd i 1983 og gjelder både for Norge og Sverige. Rettskrivingsmodellen er etter Knut Bergsland og Israel Ruong fra 1948.
Lulesamisk grammatikk ble nedskrevet allerede tidlig på 1800-tallet av prosten Lars Levi Læstadius. Drag skole i Tysfjord har undervist i språket siden 1985 og Knut Hamsun videregående skole i Hamarøy har siden 2008 hatt et treårig undervisningstilbud i språket som blir gjennomført på Drag.I 2016 hadde 27 grunnskoleelever i Norge lulesamisk som førstespråk, mens 78 hadde det som andrespråk. I skoleåret 2012/2013 hadde totalt 12 elever videregående opplæring i lulesamisk.Det er verdt å merke seg at de sørlige dialektene i det nordsamiske språkområdet, og da særlig den markasamiske dialekten, bærer sterkt preg av at den ligger på grensen til det lulesamiske språkområdet.Lulesamisk har minst 14 kasus, deriblant nominativ, vokativ, attributiv-genitiv, ablativ, akkusativ, lokativ, allativ, prolativ og partitiv.Susanna Angéus-Kuoljok (1939–2009) var den første som tok doktorgrad i lulesamisk. Hennes avhandling Nominalavledningar på ahka i lulesamiskan kom i 1997.


== Bibliografi ==
Ordbøker og grammatikkHarald Grundström: Lulelapsk ordbok (Lulelappisches Wörterbuch). Waverly Press, Baltimore 1954
Nils-Eric Spiik: Lulesamisk grammatik. Sameskolstyrelsen, Luleå 1989
Nils-Eric Spiik: Lulesamisk ordbok: svensk–samisk. Sameskolstyrelsen, Jokkmokk 1994SkjønnlitteraturAnta Pirak: Jåhtte sáme viessom 1933, sist utgitt i 2000, oversatt til svensk med titelen En nomad och hans liv.


== Referanser ==

Wp/smj Wikipedia på lulesamisk på Wikimedia Incubator


== Eksterne lenker ==
Árran. Julevsáme guovdásj, hjemmesiden til Lulesamisk senter
Lulesamisk retteprogram
Lulesamisk retteprogram online
Maskinoversetting nordsamisk til lulesamisk
Anders Kintels lulesamisk-norsk-lulesamisk ordbok
Giehttjit áddjá goaden -lydbok på lulesamisk
Assembler

Assembler (ASM) er en notasjon for et programmeringsspråk som er leselig for mennesker, brukt av en spesifikk maskinarkitektur. Maskinspråk, som i bunn og grunn bare er et mønster av bit (0 eller 1), blir gjort leselig ved å erstatte rådata med symboler kalt mnemonics. Assemblerspråk er 2. generasjons programmeringsverktøy, direkteinntasting av maskinkoder er 1. generasjons verktøy.
Så, mens en maskin vil kjenne igjen hva maskininstruksen IA-32 

 10110000 01100001

gjør, er det lettere for programmereren å huske assemblerspråkets representasjon

 mov  al, 0x61

(som betyr å flytte heksadesimal-verdien 61 (97 på desimaltall) inn i prosessorregisteret 'al'.)
Til forskjell fra høynivåspråk, er det tilnærmet et 1:1 forhold mellom enkel assemblerkode og maskinkode. For å konvertere fra assemblerspråk til maskinspråk (maskinkode) bruker man et program vi kaller en assembler, og det motsatte kan man gjøre med en disassembler.
Enhver maskinarkitektur har sitt eget maskinspråk, og har derfor også sitt eget assemblerspråk (eksempelet ovenfor er fra i386-prosessoren). Disse språkene skiller seg utfra antall og hva slags type operasjoner de støtter. De kan også ha ulike størrelser og antall registre, og ulike måter å lagre data på. Mens de fleste allsidige datamaskiner er i stand til å gjøre stort sett det samme, er ofte måten de gjør det på forskjellig.


== Eksempel ==
a 100
mov ax,0002 ; Flytter verdien 0002 til AX-registeret
mov bx,0004 ; Flytter verdien 0004 til BX-registeret
add ax,bx   ; Legger sammen verdiene i AX- og BX-registeret
nop         ; NOP = No Operation
mov ah,0x4C ; Flytter verdien 0x4C inn i AH
int 0x21    ; Avslutter programmet (i MS-DOS)
Astronomer mot orddeling

Astronomer mot orddeling (AMO) er en norsk gruppe som arbeider mot fenomenet orddeling (egentlig særskriving). Pr. 3. februar 2015 hadde gruppa 11 748 medlemmer og ei facebook-gruppe med 10 679 medlemmer.Navnet er en referanse til AMOs opphav, som en organisasjon stiftet av astronomistudenter ved Universitetet i Oslo våren 1996. De fikk egen hjemmeside på internett i februar 1997. På tross av navnet er det intet krav om at man må være astronom for å slutte seg til AMO.
AMO omtaler seg selv som «organisasjon», men kan heller kalles en aksjonsgruppe, eller en bevisstgjøringskampanje. De har ingen formelle organer.  Medlemmene kalles «sjefer» og er nummerert etter når de meldte seg inn. Ledelsen består av et «overhode», en «president» og en «adm. direktør». Disse må oppfattes som humoristiske titler.
Et av AMOs mest kjente medlemmer er Egil «Bare Egil» Hegerberg, som fikk fronte gruppen blant annet i Morgennytt på NRK1 i 2000 og i NRK-serien Typisk norsk i 2004. Hegerberg har skrevet sangen «Ved rørende norske rett skrivnings regler» om denne problematikken. Sangen ble senere utgitt på EPen Politimester Egil.
I 2009 kom boka AMO advarer: tunfisk biter i vann på Frifant forlag, med AMO-overhode Terje Fredvik som redaktør. Denne boka samler eksempler på absurde særskrivingsfeil og andre språklige blemmer fra aviser, radio, fjernsyn og andre språkbrukere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
AMOs offisielle hjemmeside
AMOs facebook-gruppe
989


== Begivenheter ==
5. september –  Halleys komet er på sitt nærmeste til Solen.
988


== Begivenheter ==
Al-Azhar Universitetet i Kairo, Egypt grunnlegges
985


== Dødsfall ==
Styrbjørn Sterke (antatt dødsår)
Harald Blåtland, konge av danmark siden 958 og av Norge siden 970
982


== Begivenheter ==
Eirik Raude ble lyst fredløs på Island.
Sharaf o-dowleh overtok etter Azad o-dowleh som Diylamid av Fars.
Azado o-dowleh Abu Shoja' var Diylamid av Khuzestan og Kerman inntil dette året.
Benediktinernes San Giorgio-klosteret i Venezia etableres.
Eticho etterfølger Heinrich I av Ausburg som biskop i Augsburg.
Bermudo II ble konge av Leon.
Rashtrakuta-dynastiet, et indisk kongedynasti som styrte over store deler av det sørlige, sentrale og nordlige India, opphørte.
Olav Tryggvason (ca. 963-1000) giftet seg med Geira (ca. 965-985), prinsesse i Vendland.


== Fødsler ==
Judith av Bretagne (d. 1017), datter av Conan I av Bretagne, hustru av Rikard II, Hertug av Normandie.


== Dødsfall ==
Ragnfrød Eiriksson, en av sønnene til Eirik Blodøks.
981


== Dødsfall ==
Gyeongjong av Goryeo (f. 955), den 5. konge av det koreanske kongedømmet Goryeo.
Olav Kvåran Sigtryggsson (f. ca. 927), en norrøn leder av Ivarætten, konge i Dublin, for en kortere tid også hersker over byen York eller Jorvik i Northumbria (England).
979


== Begivenheter ==
Ethelred II av England, den rådville, ble kronet i Royal Borough of Kingston upon Thames.


== Dødsfall ==
Iago ab Idwal, Konge av Gwynedd (f. 950).
Keiser Đinh Bộ Lĩnh av Vietnam og hans kronprins ble myrdet.
978


== Dødsfall ==
Edvard Martyren, konge av England og helgen
977


== Begivenheter ==
Novgorod frigjør seg fra Kiev
Yameen o-dowleh AbolQasem Mahmud ebne Saboktekeen, første Sjah av Ghaznavid-dynastiet tiltrer.
Qabus etterfølger Bisutun som emir og hersker over ziyaridene.
Azado o-dowleh Abu Shoja' etterfølger Azad o-dowleh Bakhtiar som Sjah over Diylamidene av Khuzestan og Kerman.
Karl av Nedre Lorraine, ble gjort til hertug av Nedre Lorraine av den tyske keiser Otto II.


== Dødsfall ==
Bisutun, emir, hersker over ziyaridene mellom 967 og 977.
Dobrawa, bøhmisk prinsesse, tilhørte dynastiet Přemislovci, datter av hertug Boleslav I av Böhmen og Adiva av England.
976


== Begivenheter ==
Yuelu-akademiet ble grunnlagt i Changsha.
Mo'ayyed o-dowleh og Fakhr o-dowleh etterfulgte Rokn o-dowleh som sjah av Diylamidene av Rey, Isfahan og Hamedan.
Nuh II etterfulgte Mansur I som emir av Samanidene.
Warin von Köln etterfulgte Gero von Köln som erkebiskop av Köln.
Basileios II etterfølger Johannes I Tzimiskes som bysantinsk keiser.


== Dødsfall ==
10. januar – Johannes I Tzimiskes (f. ca. 925), bysantinsk keiser fra 11. desember 969 til sin død.Dato ukjentMathgamain mac Cennétig, irsk småkonge i det historiske området Mumu i sørlige Irland fra en gang rundt 970.
Keiser Taizu av Song, opprinnelig general Zhao Kuangyin, første av keiserne under Song-dynastiet.
975


== Fødsler ==
Erling Skjalgsson, født senest dette år (d. 1027/1028), herse og lendmann.
Thietmar av Merseburg (d. 1018), tysk historieskriver på de saksiske keisernes tid, biskop av Merseburg.
Torvald Eiriksson (d. 1006), sønn av Eirik Raude og bror av Leiv Eiriksson.


== Dødsfall ==
mai – Gwangjong av Goryeo (f. 925), den fjerde herskeren av det koreanske kongedømmet Goryeo, og den første av dem som brukte tittelen keiser (大王) i stedet for konge (王).
8. juli – Edgar av England (f. ca. 942), yngste sønn til kong Edmund I av England.
972


== Begivenheter ==
14. april – Otto II av Det tysk-romerske rike giftet seg med Theophania.Dato ukjentBoleslav, den fromme etterfulgte Boreslav, den grusomme som hertug av Böhmen.
Magnus I ble Underkonger under kongeriket Dublin.
Schwyz ble etablert.


== Fødsler ==
27. mars – Robert II av Frankrike, også kalt for «Robert den fromme» (d. 1031), konge av Frankrike, medlem av Huset Capet.Omtrentlig fødselsårGregor V (d. 999), katolsk pave fra 3. mai 996 til sin død.


== Dødsfall ==
6. september – Johannes XIII, katolsk pave fra 1. oktober 965 til sin død.Dato ukjentSvjatoslav I av Kiev, fyrste i Kievriket.
971


== Begivenheter ==
Otto I av Det tysk-romerske rike til tysk-romersk keiser


== Fødsler ==
970


== Begivenheter ==
Mashu i Japan ble rammet av et stort vulkanutbrudd.
En hungersnød som varte i ti år begynte i Frankrike.
Keiser Johannes Tzimiskes forsvarte Østromerriket mot en stor barbarinvasjon.
Byggingen av Al-Azhar-moskeen, det eldste islamske universitet, begynte i Kairo.


== Fødsler ==
Stefan I av Ungarn
Abu Nasr Mansur
Seyyed Razi, muslimsk forsker og forfatter
Sitt al-Mulk


== Dødsfall ==
Harald Gråfell, Norges konge ca. år 959–970.
Taksany av Ungarn
Ferdinand II av Castilla
Fujiwara no Saneyori
García III av Pamplona
Hatto II av Mainz, erkebiskop
Menachem ben Saruq
Polyeuktus av Konstantinopel
969


== Begivenheter ==
11. desember – John I Tzimiskes blir keiser i Østromerriket
Fatimidkalifatet utnevner Kairo som hovedstad, og byen vokser kraftig
Boris II fortsetter som tsaren av Bulgaria etter Peter I
En'yū fortsetter som keiser av Japan etter keiser Reizei
Jing Zong blir keiser i Khitan-dynastiet etter Mu Zong
Nikeforos II erobrer Antiokia fra araberne
Uththama Chola blir keiseren av Chola-dynastiet etter Aditya Karikalans (også kjent som Aditya Chola II) mystiske død. Han sitter ved makten i 16 år.


== Fødsler ==
Olav Tryggvason


== Dødsfall ==
29. januar – Peter I av Bulgaria
11. juli – Olga av Kiev
Harald Gråfell, norsk konge
Nikeforos II, keiser i Østromerriket (myrdet av John I Tzimiskes)
Keiser Muzong av Liao (myrdet)
968


== Begivenheter ==
Toltekerhovedstaden Tula grunnlegges.
Danevirke utbygges.
Petsjenegerne starter beleiringen av Kiev.
Slaget ved Silistra finner sted i nærheten av den bulgarske byen Silistra.


== Fødsler ==
Olav Tryggvason, Norges konge 995–1000 (død i slaget ved Svolder i år 1000).


== Dødsfall ==