Leilighet

En leilighet er en del av en bygning som blir benyttet som bolig.
Skatteetaten har definert tre boligtyper – enebolig, småhus og leilighet.


== Norge ==
Statistisk sentralbyrå definerer leilighet som: Bolig med minst ett rom og kjøkken. Betegnelsen blir brukt der bygningen også benyttes av andre, enten som andre leiligheter, eller til andre formål.
Typisk for en leilighet er at det foreligger en leieavtale mellom eieren av eiendommen og den som er grunneier, men det kan også være at eieren av leiligheten også er deleier av grunnen (for eksempel ved en seksjonering).
Skatteetatens definisjon av leilighet er at En leilighet er en boenhet i en bygning med minst to etasjer, tre boenheter og felles inngang. Dette vil typisk være blokkleiligheter og terrasseleiligheter.


=== Krav til leilighet ===
Leilighetens størrelse har ingen betydning for om det er en enhet eller ikke. Den delen av bygningen som er tenkt å bli brukt som en selvstendig enhet, må – uansett størrelse – tilfredsstille alle myndighetskrav som gjelder for en boenhet: Lydkrav, brannkrav, miljøkrav osv. Kravene til parkeringsplasser kan avhenge av størrelse og beliggenhet. For store leiligheter kreves ofte flere parkeringsplasser enn for små. Det kan også kreves  færre parkeringsplasser – eller ingen – sentralt i en by, hvor behovet for biler er mindre. Trondheim har ingen minstekrav til parkeringsplasser for boliger  i Midtbyen, mens minstekravet i Indre sone, midtre sone og ytre sone er heholdsvis 0,5, 0,8 og 1,2 bilplasser pr. bolig..
En leilighet skal være en egen brann- og lydcelle, og den skal ha egen inngangsdør. Den skal tilfredsstille krav til lys, brann, lyd og støy, vibrasjoner, isolasjon, takhøyde og tilgjengelighet. Dette fremgår av Byggteknisk forskrift, hvor gjeldende utgave pr. 2017 ble utgitt i 2010 (ofte kalt TEK 10). For bl.a. lydforhold gjelder minstekravene som fantes da leiligheten ble bygget eller sist ble rehabilitert. De første lydkravene ble innført 1924 i Oslo; på landsbasis i 1949. De gjaldt til å begynne med bare for lydisolasjon. Senere tilkom bl.a. grenser for støy fra tekniske installasjoner. Disse kravene er blitt mer aktuelle som følge av krav til balansert ventilasjon og masseutbredelse av varmepumper. Siden 1997 finnes kravene i Norsk Standard NS 8175 – Lydforhold i bygninger - Lydklasser for ulike bygningstyper. Leiligheter inndeles i lydklassene A – D, hvor A er best mens minstekravene = Lydklasse C. En tilsvarende standard for vibrasjoner fra samferdsel er NS 8176: 2005 Vibrasjoner og støt - Måling i bygninger av vibrasjoner fra landbasert samferdsel og veiledning for bedømmelse av virkning på mennesker.


== Typer ==


=== Blokkleilighet ===
En blokkleilighet er en leilighet i en boligblokk, hvilket vi si et bygg med flere leiligheter plassert over, under og ved siden av hverandre.


=== Hybelleilighet ===
En hybelleilighet er en selvstendig enhet som har alle nødvendige romfunksjoner som bad, toalett, kjøkken, oppholdsrom, slik at den fungerer uavhengig av boligen forøvrig. En hybelleilighet kan minne om, men er forskjellig fra en selvstendig boenhet.
Størrelsen på utleiedelen har ingen betydning for om det er en hybel, hybelleilgihet eller selvstendig boenhet. Kommunens reguleringsplan kan ha egne bestemmelser knyttet til etablering av hybel/hybelleilighet.


=== Selvstendig boenhet ===

En selvstendig boenhet, beboeren har alle hovedfasiliteter for seg selv, leiligheten utgjør en egen branncelle, har eget leilighetsnummer, samt må oppfylle flere andre kommunale krav. Den delen av bygningen som er tenkt å bli brukt som en selvstendig boenhet må tilfredsstille alle myndighetskrav som gjelder for en boenhet.


=== Studioleilighet ===

En studioleilighet har soverom, kjøkken og stue i samme rom eller i flere uavskilte rom. Kjøkkenet er ofte et tekjøkken. Avhengig av om studioleiligheten har eget toalett kan den regnes som en hybel (delt toalett) eller hybelleilighet (eget toalett).


=== Bokollektiv ===

Et bokollektiv er når flere leietakere har hybler som deler på felles fasiliteter. Hyblene har eget soveværelse, mens andre hovedfunksjoner som bad, kjøkken og oppholdsrom ofte deles i kollektivet. Eksempler på bokollektiv kan være en leilighet eller enebolig hvor flere bor sammen for å dele på utgiftene.


== Se også ==
Arealberegning av bygninger
Internat
Leiebolig


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven), https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2008-06-27-71/*#*
Sigurd Hveem (SINTEF Byggforsk) 2014: Rehabilitering av bygg: Utfordringer og løsninger når eldre bygninger, spesielt boliger, skal oppgraderes til dagens lydkrav . NAS høstmøte 24-25. oktober 2014