jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Madam Mim

Madam Mim (eng. Mad Madame Mim) er navnet på en heks i romanen Sverdet i steinen (The Sword in the Stone) som ble skrevet av den britiske forfatteren T. H. White (1906–1964) og opprinnelig utgitt i 1938. I 1963 lanserte Walt Disney Company tegnefilmen Sverdet i stenen som var bygd på denne romanen. Fra da av ble Madam Mim først og fremst kjent som en morsom Disney-figur. Hun har siden blitt en del av de faste figurene i Disneys tegneserier. I filmen ble hun tegnet av de legendariske Disney-animatørne Milt Kahl og Frank Thomas. En tegneserie om henne ble publisert første gang i Norge i heftet Sverdet i stenen i januar 1965.
Handlingen i Disneys filmversjon foregår i Kong Arthurs barndom, og Madam Mim blir fremstilt som Merlins rival. Hun bor i et hus i skogen, bruker sopelime som fremkomstmiddel og har stor, vid kjole og lilla høysåtehår. I tegnefilmen blir hun fremstilt som «ond og dum», mens hun i tegneseriene både kan være slem og hjelpe bandittene i noen historier og snill og hjelpe de gode i andre. I tegneseriene er Mim sjelden eller aldri ondskapsfull, men fremstår som en merkelig outsider som bryr seg lite om storsamfunnet og dets regler. Hun kan virke naiv eller lettere mentalt forstyrret, i tråd med sitt engelske navn Mad Madame Mim. Hun har imidlertid grenseløse magiske krefter og bør ikke fornærmes.
Tidligere forekom Madam Mim ofte sammen med andre kjente figurer i tegneseriene. I de seneste tiårene har hun som regel opptrådt for seg selv eller sammen med andre hekser og kan regnes som en bitegneserie i tegneseriebladet Donald Duck & Co. Hun er en person som utfører mye ved hjelp av sine magiske evner. Ofte kommer hun opp med sprelske påfunn. Hun blir ofte sagt å bo i eller utenfor Andeby, slik at det er en viss forbindelse med de andre figurene. Det blir aldri diskutert om hun virkelig er den "samme" Mim som levde på kong Arthurs tid i Sverdet i stenen, og hvordan det i så fall gikk til at hun ble mer eller mindre udødelig.


== Eksterne lenker ==
Presentasjon på www.donald.no
Historikk om Madam Mim og andre i Donald Duck & Co, Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
Fylkesvei 4078

Fylkesvei 4078 går mellom Alleen i Lyngdal og Spangereid kirke i Lindesnes.
Før 1. januar 2010 hadde veien betegnelsen fylkesvei 401.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 410 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Lyngdal
Jåsundveien 

 LindesnesLindalsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4078
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Palanga

Palanga er en kystkommune i Litauen, beliggende nord for Klaipeda. Området er mest kjent som feriested. Offisielt har Palanga status som en bykommune, og inkluderer Šventoji, Nemirseta, Būtingė og andre bosetninger, som anses som en del av byen Palanga. Næringslivet er også i første rekke basert på turisme, i tillegg er det en oljeterminal i Būtingė.


== Sted ==
Palanga er en ferieby, og elvene Šventoji og Rąžė (samogitisk: Ronžē) renner gjennom området og ut i Østersjøen. Rąžė var tidligere kjent som Alanga og denne ga Palanga sitt navn: Palanga som ordrett betyr på Alanga-elven. Palanga kommune strekker 24 kilometer fra Nemirseta i sør til det latviske grensen i nord. Palanga er inndelt å Nemirseta, Vanagupe, Kunigiškiai, Manciškiai, og Šventoji – fem nærliggende fiskerlandsbyer som ble slått sammen til én by. I den perioden regionen var en del av Keiserriket Tyskland under navnet Memel, var Nemirseta den nordligste landsbyen Øst-Preussen.


== Transport ==
Palanga er veimessig knyttet til Klaipeda og Šiauliai. Det er ingen jernbane til byen (den nærmeste jernbane-tilkoblingen er i Kretinga, hovedstaden i Kretinga kommune). Palanga internasjonale lufthavn er den nest største i Litauen og har rute til Moss, København, Amsterdam, Tallinn og tyske byer.


== Steder av interesse ==
Om sommeren er byen preget av turisme. Byen inneholder et rav-museum og en større botanisk hage.
Palanga har Litauens eldste apotek, etablert på midten av 1800-tallet.
Byen er også hjem til en regional radiostasjon, FM Palanga.


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Palanga – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Elektrėnai

Elektrėnai er en by i Litauen med om lag 11 500 innbyggere (2021). Siden 2000 har den vært administrasjonssenter i Elektrėnai kommune.
Som navnet antyder er byen Elektrenai bygget opp omkring det elektriske kraftverket, Lietuvos elektrine. Byen er også kjent som idrettsby, særlig ishockey. Byen har en stor ishall og byen har fostret to nåværende NHL-spillere: Darius Kasparaitis og Dainius Zubrus.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Elektrėnai – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 4066

Fylkesvei 4066 går mellom Øvre Berge og Lindlia i Lyngdal. Veien er 9,1 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 553.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Lyngdal
Endepunkt Lindlia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4066
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4080

Fylkesvei 4080 går mellom Skomrak og Korshamn i Lyngdal kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 552 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 LyngdalRosnesveien 

Teis Lundegaards vei 
Revøyveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4080
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4086

Fylkesvei 4086 går mellom Skreli og Fidja i Lyngdal.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 558 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 LyngdalSkreliveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4086
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Janos Bolyai

János Bolyai (født 15. desember 1802, død 27. januar 1860) var en ungarsk matematiker, best kjent for sine arbeider innenfor ikke-euklidsk geometri. I ikke-euklidske geometrier forkaster man eller forsøker å finne andre alternative formuleringer av Euklids parallellaksiom.
Bolyai ble født i Kolozsvár i Transilvania (i dag Cluj-Napoca, Romania), og han var sønn av matematikeren Farkas Bolyai.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
O'Connor, John J., og Edmund F. Robertson. «János Bolyai». MacTutor History of Mathematics archive.
Farkas Bolyai

Farkas Bolyai (kjent i Tyskland som Wolfgang Bolyai, født 9. februar 1775 i Bólya, i dag Buia, Transilvania, død 20. november 1856 i Marosvásárhely, i dag Târgu Mureș, Transilvania) var en ungarsk matematiker. 

Bolyai studerte først ved Universitetet i Kolozsvár (i dag Babeș-Bolyai-universitetet), og deretter i Jena og Göttingen (der han hadde Abraham Kästner som en av sine lærere). I Göttingen ble han venner med Carl Friedrich Gauss. Bolyai egnet store deler av livet til undersøkelser av geometriens grunnlag. 
Han var far til János Bolyai.


== Æresbevisninger ==
I Tțrgu Mureș er et gymnasium skole oppkalt etter ham.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
O'Connor, John J., og Edmund F. Robertson. «Farkas Bolyai». MacTutor History of Mathematics archive.
Fylkesvei 752 (Vest-Agder)

Fylkesvei 752 i Vest-Agder gikk mellom Bjærum ved Tingvatn i Hægebostad og Hepteli i Marnardal.
Strekninger: Hepteli – Ågedalstø 11,0 km, Ytre Øydne – Tingvatn 14,4 km.
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 4044 og fylkesvei 4045.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HægebostadUten navn 

43Fylkesvei 43 fra Bjærum til 42Fylkesvei 42 Gjenglemyr og mot Europavei 39 i Lyngdal
Fv755Fylkesvei 755 fra Bjærum bru til 43Fylkesvei 43 Grostøl
Fv501Fylkesvei 501 fra Naglestad til 460Fylkesvei 460 Øydneskleiv i Audnedal (8,0 km)
 Audnedal
460Fylkesvei 460 fra Ytre Øydne til 42Fylkesvei 42 Håland, felles trasé til Ågedalstø (ca. 3 km)
 Kringlen bru (Audna, 38 m)
460Fylkesvei 460 fra Ågedalstø mot Europavei 39 i Lindesnes
 Marnardal
Fv305Fylkesvei 305 fra Rydlende til 461Fylkesvei 461 Sveinall
455Fylkesvei 455 fra Hepteli til Åseral, og til Europavei 39 i Mandal


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Nikolaj Lobatsjevskij

Nikolaj Ivanovitsj Lobatsjevskij (Николай Иванович Лобачевский) (født 20. novemberjul./ 1. desember 1792greg. i Nizjnij Novgorod i Russland, død 12. februarjul./ 24. februar 1856greg. i Kazan) var en russisk matematiker.
Lobatsjevskij tok sin doktorgrad ved universitetet i Kazan i 1811, og han var professor i matematikk der i perioden 1816–1846. Han var en anerkjent lærer, og han ga ut arbeider innenfor flere ulike deler av matematikken. Han er mest kjent som en av grunnleggerne av ikke-euklidsk geometri.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
O'Connor, John J., og Edmund F. Robertson. «Nikolai Ivanovich Lobachevsky». MacTutor History of Mathematics archive.
Fylkesvei 4186

Fylkesvei 4186 går mellom Grøstøl og Gletnevassbekk bru i Hægebostad. Veien er 8,6 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 755 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 HægebostadGrostølveien 

Gletnesveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4186
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Haugenstua

Haugenstua er en drabantby i bydel Stovner i Groruddalen i Oslo, plassert i dalbunnen mellom strøkene Høybråten og Stovner. Området er preget av store boligblokker og en del næringsbygg. Området har to skoler, Haugenstua skole, som ligger i Smiuvegen og Stig skole i Garver Ytteborgs vei.
Boligbebyggelsen på Haugenstua består i hovedsak av Haugenstua borettslag. Dette borettslaget består av ti syv-etasjers blokker, med totalt 882 4-, 3- og 1-roms leiligheter. Det stod innflytningsklart i 1968/69. Garver Ytteborgs vei løper parallelt med Østre Aker vei nord for borettslaget, mens Ole Brumms vei løper langs Hovedbanen syd for den.
Kristoffer Robins vei ligger på nordsiden av Østre Aker vei og leder til strøket Smedstua. Ved boligblokkene på Haugenstua er det etablert parsellhage for beboerne.Haugenstua holdeplass for jernbane, med tilgang fra Haugenstuveien, blir benyttet av ca. 1 million reisende hvert år.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Haugenstua – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Skulpturvandring på Smedstua & Haugenstua
Stovner skole

Stovner skole er en barneskole i Stovner bydel, Oslo.  


== Eksterne lenker ==
Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 19. desember 2018.
Skolens hjemmeside
Cari Lekebusch

Cari Lekebusch, eller Kari Pekka Lekebusch som er hans egentlige navn, er en DJ og produsent av elektronisk musikk fra Stockholm i Sverige, født i 1972. Lekebusch er primært kjent som produsent av techno og electro, men han henter også inspirasjon fra andre sjangre, blant annet hiphop. Han begynte å produsere musikk tidlig på 90-tallet, og er i dag en av Sveriges mest fremtredende artister innen techno-sjangeren. Han har samarbeidet med en lang rekke artister, slik som Adam Beyer, Jesper Dahlbäck, Robert Leiner, Joel Mull og mange flere. Han bruker som oftest sitt eget navn på utgivelser, men har også brukt en lang rekke aliaser gjennom sin karriere, blant annet Braincell, som han brukte da han ga ut plater på det anerkjente tyske selskapet Harthouse midt på 90-tallet.
Lekebusch eier i dag sitt eget plateselskap, kalt H Productions.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Cari Lekebusch på Discogs 
(en) Cari Lekebusch på Discogs 
(en) Cari Lekebusch på MusicBrainz 
(en) Cari Lekebusch på MusicBrainz 
(en) Cari Lekebusch på MusicBrainz 
(en) Cari Lekebusch på SoundCloud 
(en) Cari Lekebusch på Songkick 
(en) Cari Lekebusch på AllMusic 
(en) Cari Lekebusch på AllMusic 
Cari Lekebusch på Twitter 
Cari Lekebusch på Facebook 
Cari Lekebusch på Instagram 
Cari Lekebusch på Myspace
Cessio legis

Cessio legis er et latinsk uttrykk opprinnelig tatt i bruk innen romerretten, som betyr «overdragelse i kraft av loven». Begrepet betegner innen obligasjonsretten at et krav overføres fra en kreditor til en annen som følge av alminnelige rettsprinsipper uten uttrykkelig avtale mellom partene. Et praktisk anvendelsesområde er der hvor et forsikringsselskap har dekket en skade for forsikrede – i en slik situasjon vil selskapet automatisk overta kravet som forsikringstakeren har mot skadevolder. Også sikkerhetsretter som hører med kravet vil kunne overføres gjennom cessio legis, for eksempel en panterett. Et annet uttrykk som brukes i tilnærmet samme betydning som cessio legis er subrogasjon.
Olden

Olden er et tettsted i Stryn kommune i Sogn og Fjordane. Tettstedet har 486 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger innerst i Nordfjord.
Fylkesvei 60 går igjennom Olden sentrum, hvor man også finner Olden Fjordhotel, kafe, matvarebutikker, en lang rekke konfeksjonsutsalg og kai for cruiseskip, som ikke minst har vært i bruk for gjester som vil inn Oldedalen  til Briksdalsbreen – Vestlandets mest besøkte brearm, som nå er i ferd med å forsvinne. Olden er en av de viktigste turistskiphavner på Vestlandet, med 92 anløp i 2017.  Oldevatnet ligger idyllisk mellom bratte fjellsider og høye fossefall. Ved Oldevatnet ligger flere campingplasser. I Briksdalen innerst i Oldedalen ligger et serveringssted, og en grusvei følger Briksdalselva innover mot Briksdalsbreen. Det ble tilbudt hesteskyss opp til Briksdalsbreen helt frem til 2005, men hestene er erstattet med spesialbygde biler.
Mineralvannet «Olden» er fra Blåfjellkilden i Oldedalen.  Oldeelva fra Laukifossen nedenfor vannet Floen ned mot fjorden er en god lakseelv. Olden ligger i skyggen av nabotettstedet Loen når det gjelder overnattingsdøgn av turister, men trekker vel så mange besøkende til sine attraksjoner som ligger på rekke innover Oldedalen. Selve Oldedalen strekker seg sørover mot Briksdalsbreen, en bretunge av Jostedalsbreen. Fylkesvei 724 skjærer gjennom hele dalen.
I Olden sentrum finnes utsalg for de lokale moteklærprodusentene Ricco Vero, Sunde Konfeksjon samt Skogstad Sport.

		
		


== Kjente personer fra Olden ==
Noen kjente oldere er:

Rolv Muri (1921–1992), kunstmaler
Gunnar Nygjerd (født 1939), journalist og redaktør
Helge Hafsås (født 1966), maratonløper
Solvor Eide (født 1986), fotballspiller


== Referanser ==
Fylkesvei 4128

Fylkesvei 4128 går mellom Myran og Andabeløy øst i Flekkefjord.
Fergeforbindelsen Abelnes - Andabeløy ble åpnet 1. mars 1990. Bilfergesambandet avløste ei tidligere passasjerbåtrute.Fra 1991 til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 919 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 FlekkefjordAbelnes  

 Ferge fra Abelnes
 til AndabeløyAndabeløy 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4128
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4134

Fylkesvei 4134 går mellom Reinferdalen og Eide på Hidra i Flekkefjord.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 908 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 FlekkefjordReinferdalsveien 

Kirkehamnveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4134
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Richie Sambora

Richie Sambora (født 11. juli 1959) er en amerikansk gitarist, sanger og låtskriver, som var hovedgitarist i det amerikanske Hardrock-bandet Bon Jovi. Han bruker også iblant en Talkbox sammen med gitaren sin.


== Biografi ==
Richie Sambora ble med i Bon Jovi da bandet ble dannet i 1983. Den eneste betingelsen han stilte, var at han skulle være hovedgitarist og spille gitarsoloene. Til å begynne med ville ikke Jon Bon Jovi det, men etter at han hørte ham spille, var det ingen tvil lenger: Richie skulle være gitarist. Da Bon Jovi debuterte i 1984 med cd-en «Bon Jovi», ble Richie Sambora kjent av alle Bon Jovi fansene som 80-tallets beste gitarist. Under en konsert hvor de spilte sangen «You Give Love A Bad Name» på turneen til albumet Slippery When Wet spilte han gitarsoloen  mens Jon Bon Jovi holdt for øynene hans. Senere, i 1989, spilte Richie og Jon Bon Jovi sangene «Wanted Dead or Alive» og «Livin' on a Prayer» på to aukustiske gitarer under MTV music awards. MTV sa, og sier det  fortsatt, at det var det største øyeblikket i MTV Music awards historie. Men etter turneen til albumet New Jersey var det en del krangel i bandet og de var slitne etter seks år med konstante turneer og konserter, så alle bandmedlemmene dro hver sin vei. I 1991 slapp Richie ut sitt første soloalbum, Stranger in This Town. Albumet ble ingen stor salgsuksess, men solgte ganske bra. Da Bon Jovi ble forent igjen i 1992 var de uthvilte og klare for mer action.  I 1997 slapp Richie ut sitt andre soloalbum, Undiscovered Soul. I 2000 kom Bon Jovi albumet Crush, med hit-låta «It's My Life», hvor Richie tar i bruk sin kjære talkbox, som da er hovedelementet i sangen.  Albumet vant to grammyer: Best Rock Album og Best Rock Performance (for Jon Bon Jovi og Richie Samboras samspill i «It's My Life»). Senere ga bandet ut flere album, som konsertalbumet One Wild Night Live 1985-2001, Bounce, samlealbumet This Left Feels Right, 100.000.000 Bon Jovi Fans Can't Be Wrong... og Have a Nice Day. Richie og Jon Bon Jovi har mange ganger dukket opp i talkshow som Oprah, The Late Show with David Letterman og Saturday Night Fever. I 2018 ble Bon Jovi og dermed Sambora innvotert i Rock and Roll Hall of Fame.


== Diskografi ==
Stranger in this town (1991)
Undiscovered soul (1997)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Richie Sambora – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richie Sambora – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richie Sambora på Internet Movie Database 
(en) Richie Sambora hos Rotten Tomatoes 
(en) Richie Sambora hos The Movie Database 
(en) Richie Sambora på Discogs 
(en) Richie Sambora på MusicBrainz 
(en) Richie Sambora på Songkick 
(en) Richie Sambora på AllMusic 
Richie Sambora på Twitter 
Richie Sambora på Facebook 
Richie Sambora på YouTube
Forkjøpsrett

Forkjøpsrett er en løsningsrett til fast eiendom, løsøre eller andre former for formuesgoder, som kan gjøres gjeldende av rettighetshaveren når fomuesgodet skifter eier. Slik rett kan følge direkte av loven, blant annet har det offentlige forkjøpsrett til fast eiendom i flere situasjoner. Retten kan videre følge av avtale mellom partene, eller i vedtektene til et selskap dersom det er selskapsparter (f.eks. aksjer) det er snakk om.
Det nærmere innholdet av forkjøpsrettighetene vil komme an på hva som nærmere følger av det rettslige grunnlaget for retten. Normalt vil det fungere slik at avhenderen av formuesgodet plikter å melde fra til rettighetshaverne når han har avhendet gjenstanden. Disse vil så måtte gjøre retten gjeldende innen en viss frist for at den ikke skal gå tapt. Ofte vil løsningssummen tilsvare det den opprinnelige erververen skulle gi for godet, men det vil kunne gjelde unntak fra dette for eksempel dersom dette vederlaget er spesielt lavt. Et alternativ kan være å bestemme at løsningssummen i alle tilfeller skal beregnes i det enkelte tilfelle ved skjønn, for å komme frem til gjenstandens virkelige verdi.
Hvilke former for eiendomsovergang som utløser forkjøpsretten vil også variere ut fra rettsgrunnlaget. Et utgangspunkt vil ofte være at bare salg eller lignende frivillige overdragelser omfattes (gave, bytte o.l), men også arv, felleseieskifte og lignende, er omfattet. Det vil dessuten ofte finnes bestemmelser om at forkjøpsretten ikke kan gjøres gjeldende dersom erververen er i nær familie eller lignende med avhenderen. Overdragelser til for eksempel barn eller ektefelle vil således som regel ikke utløse forkjøpsrett.
Innen norsk rett finnes generelle regler om avtalebestemt forkjøpsrett i løsningsrettloven fra 1994. Regler om forkjøpsrett finnes dessuten i en rekke andre lover, blant annet sameieloven, selskapsloven og aksjeloven.
Hva er forkjøpsrett når du kjøper bolig i borettslag? Arkivert 9. juni 2019 hos Wayback Machine.  
Med forkjøpsrett kan du velge om du vil delta i budrunden eller vente til selger har akseptert et bud fra en budgiver. Velger du det siste alternativet kan du tre inn i avtalen og overta boligen for den aksepterte summen dersom du har lengre ansiennitet enn budgiveren. 
Forkjøpsretten kan ikke gjøres gjeldende ved overdragelser til nærstående. Med nærstående menes ektefelle, samboer, søsken, foreldre, barn eller barnebarn. Medlemmene i et boligbyggelag har vanligvis forkjøpsrett til boliger i borettslag tilsluttet boligbyggelaget.  Dersom det er flere medlemmer som ønsker å benytte forkjøpsrett, vil den med lengst ansiennitet få tilslaget.
De som allerede eier en andel i borettslaget som den aktuelle boligen tilhører, har forkjøpsrett foran andre medlemmer. Dersom det er flere andelseiere i borettslaget som vil bruke forkjøpsretten, er det botiden i borettslaget som bestemmer hvem som får tilslaget.
Reglene om forkjøpsrett finner du i Lov om borettslag § 4-11 til  § 4-22.


== Litteratur ==
Thor Falkanger Løsningsrettsloven - kommentarutgave Universitetsforlaget 2015 ISBN 9788215025438


== Eksterne lenker ==
Løsningsrettloven
Løsningsrett

Løsningsrett er et fellesbegrep på ulike rettigheter som gir rett til å overta et formuesgode. Uttrykket brukes særlig om rett til å overta fast eiendom, men er også praktisk for blant annet løsøre, sameieandeler og selskapsandeler (herunder aksjer). Løsningsrettigheter kan ha hjemmel i lov eller avtale, og det nærmere innholdet av retten vil komme an på hva som følger av rettsgrunnlaget.
Den mest kjente formen for løsningsrett er forkjøpsrett, som gir rett til å overta et formuesgode som har skiftet eier. En lignende form er tilbudsrett – forskjellen fra forkjøpsretten er at det i slike tilfeller enda ikke har skjedd noe eierskifte, kun et uttrykt ønske fra eieren om at han ønsker å avhende. Løsningsretter som gir en ubetinget rett for rettighetshaver til å overta gjenstanden uten noen forutgående hendelse kalles kjøperett eller opsjon. Andre praktiske løsningsretter er odelsrett og åsetesrett, som er særegne for Norge.
Ulike løsningsretter følger i norsk rett av en rekke lover, den mest generelle er løsningsrettloven fra 1994.


== Litteratur ==
Thor Falkanger Løsningsrettsloven - kommentarutgave Universitetsforlaget 2015 ISBN 9788215025438


== Eksterne lenker ==
Løsningsrettloven
Høvding over Dúnedain

Høvding over Dúnedain var en tittel i Midgard i J.R.R. Tolkiens bok Ringenes Herre. Tittelen ble dannet etter at Arthedain hadde falt, og ble brukt av etterkommere av den siste kongen av Nordariket til Dúnedain. Den første høvdingen var Aranarth, som var sønnen og arvingen til Arthedains siste konge, Arvedui. I stedet for å gjenetablere Arthedain eller Arnor, valgte han å styre sitt folk som en høvding. Etter han ble alle høvdinger oppdratt i Kløvendal, hvor arvestykkene fra Isildurs slekt også ble oppbevart.
Alle høvdinger var etterkommere av Isildur gjennom kongene av Arthedain og Arnor, og av Anárion gjennom Fíriel av Gondor. På grunn av dette, og faktumet at kongeslekten i Gondor hadde blitt brutt, anså høvdingene seg selv som rettmessige arvinger til både Gondor og Arnor. De fortsatte også å bruke navn som begynte med den kongelige prefiksen ar(a)-, som symboliserte deres krav til tronen av begge rikene. Sammenlignet med Riksforstanderne som styrte Gondor i samtiden, levde Høvdingene over Dúnendain lengre, med mindre de ble drept.


== Høvdinger over Dúnedain i tredje tideverv ==
Aranarth, sønn av kong Arvedui av Arthedain. Høvding fra 1975–2106 T.T.
Arahael Høvding fra 2106–2177
Aranuir C. 2177–2247
Aravir C. 2247–2319
Aragorn I C. 2319–2327
Araglas C. 2327–2455
Arahad I C. 2455–2523
Aragost C. 2523–2588
Aravorn C. 2588–2654
Arahad II C. 2654–2719
Arassuil C. 2719–2784
Arathorn I C. 2784–2848
Argonui C. 2848–2912
Arador C. 2912–2930
Arathorn II C. 2930–2933
Aragorn II C. 2933 T.T.Aragorn II ble kronet som kong Elessar av  gjenforente kongeriket Gondor og Arnor.Linjen ble brutt da Elessar ble kronet. Etter Elessars død, ble hans sønn, Eldarion, konge/høvding over de sammenslåtte rikene Gondor og Arnor.