Frédéric Auguste Bartholdi

Frédéric Auguste Bartholdi (født 2. august 1834 i Colmar i Frankrike, død 4. oktober 1904 i Paris) var en fransk skulptør. Bartholdi er mest kjent for å vært skulptøren bak frihetsgudinnen, men er også kjent for en del andre verk, både i Nord-Amerika og Europa.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Frédéric Auguste Bartholdi kom fra en adelig og velstående familie. Avdenne grunn gav han i siste livsfase stort sett avkall på honorarer. Faren var Jean Charles Bartholdi (1791–1836) og moren Augusta Charlotte Bartholdi (født Beysser; 1801–1891), Frédéric Auguste Bartholdi var den yngste av deres fire barn, og en av bare to som levde opp - med sin storebror Jean-Charles, som ble advokat og redaktør.
Bartholdis familie flyttet etter farens død i 1836 til Paris, der Frédéric Auguste fikk male- og tegneundervisning fra den på den tid berømte kunstner Ary Scheffer. Han studerte ved École nationale supérieure des beaux-arts de Paris. Han studerte så arkitektur i hjembyen Colmar i Alsace, der familien fortsatt hadde sitt gamle hus. Han reiste deretter atter til Paris for å skaffe seg bedre kunnskaper i arkitektur og malerkunst.


=== Skulptør ===

Hans første store minnesmerke var en over syv meter høy statue (medregnet sokkel) av den napoleonske general Jean Rapp. Det endelige gjennombrudd, som gjorde ham til en holden menn, kom i 1857 da han vant en konkurranse om en gigantisk fontene i Bordeaux. Byrådet fant riktignok ut at det ble for kostbart, men prosjektet ble overtatt og kjøpt av byen Lyon og til slutt realisert der i 1892 på Place des Terreaux.
Hans mest kjente verk er Frihetsgudinnen, som ble donert av den franske stat til i USA 1886. Det påstås at skulpturens ansikt minner om Bartholdis mor. Skulpturen ble til på grunn av noen fremstående franskmenns idé å skjenke amerikanerne et minnesmerke. Medlemmene av Union Franco-Américaine forestilte seg en kolossal statue som skulle overtreffe alt som tidligere var blitt bygd. Det ble Bartholdis uavvendelige forsett å få bygget denne statuen - ingen ting fikk ham til å tape fokus, heller ikke utbruddet av den fransk-tyske krig den 19. juli 1870. Heller ikke andre problemer, som for eksempel pengemangel, fikk ham til å oppgi prosjektet. Fra 1875 tegnet og bygde han forskjellige modeller på mellom én og elleve meter i ler eller gips. Ingeniøren Maurice Koechlin utviklet fra 1879 et sinnrikt bæresystem for monumentet.

Han har også i Europa verket Løven i Belfort, som er en massiv skulptur av en løve uthugd av en fjellside i Belfort i Territoire-de-Belfort, omkring 70 kilometer fra grensen til Tyskland. Løven, som er 22 meter lang og 11 meter høy, skal symbolisere den kamp som de franske styrker førte mot de prøyssiske styrker i siste fase av den fransk-tyske krig 1870-71.Bartholdi ble i sin samtid betraktet som en av Europas ledende skulptører. Han døde 4. oktober 1904 av tuberkulose og ligger begravet ved Cimetière du Montparnasse i Paris.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Robert Belot; Daniel Bermond: Bartholdi, 2004
Svensk uppslagsbok. Malmö 1939


== Eksterne lenker ==
(en) Frédéric Auguste Bartholdi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Frédéric Auguste Bartholdi – galleri av bilder, video eller lyd på Commons