jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
7. august

7. august er den 219. dagen i året, 220. i skuddår. Det er 146 dager igjen av året.


== Navnedag ==
Didrik, Doris.


== Historie ==
1819 – Colombia blir uavhengig fra Spania.
1960 – Elfenbenskysten blir uavhengig fra Frankrike.
1990 – Estlands flagg blir gjeninnført, kort tid før landets uavhengighet.
1998 – De amerikanske ambassadene i Kenya og Tanzania blir ødelagt i to koordinerte terrorangrep. Al-Qaida får skylden for angrepet, som tar livet av 200 mennesker og sårer mer enn 4 000.


=== Norsk historie ===
1869 – Griegs pianokonsert i a-moll har premiere i Christiania.
1885 – Carl Christian Hall og Matias Soggemoen blir de første til å bestige Store Styggedalstind.
1947 –  Thor Heyerdahl og hans mannskap på Kon-Tiki-flåten går i land på Raroia i Fransk Polynesia etter 101 dager på sjøen.


== Fødsler ==
Se flere som er født 7. august i Kategori:Fødsler 7. august.

1742 – Nathanael Greene, amerikansk general (d. 1786)
1816 – Carl Brosbøll, dansk forfatter (d. 1900)
1870 – Gustav Krupp von Bohlen und Halbach, tysk industriherre (d. 1950)
1916 – Lawrence Trevor Picachy, indisk kardinal (d. 1992)
1921 – Leif Vetlesen, norsk sjømann og forfatter (d. 2003)
1925 – Armand Gaétan Razafindratandra, madagassisk kardinal (d. 2010)
1928 – James Randi, amerikansk illusjonist (d. 2020)
1929 – Einar Nyheim, norsk politiker (d. 1986)
1932 – Abebe Bikila, etiopisk friidrettsutøver (d. 1973)
1933 – Elinor Ostrom, amerikansk statsviter og nobelprisvinner (d. 2012)
1942 – Sverre Bagge, norsk historiker
1946 – Øystein Hedstrøm, norsk politiker
1948 – Wolfgang Haas, liechtensteinsk erkebiskop
1954 – Jonathan Pollard, amerikansk spion
1955 – Wayne Knight, amerikansk skuespiller
1958 – Bruce Dickinson, britisk musiker (Iron Maiden), forfatter, programleder og pilot
1960 – Stine Kjelland-Mørdre, norsk skuespiller og komiker (d. 1990)
1960 – David Duchovny, amerikansk skuespiller
1961 – Maggie Wheeler, amerikansk skuespiller
1963 – Harold Perrineau jr., amerikansk skuespiller
1966 – Jimmy Wales, amerikansk forretningsmann og grunnlegger av Wikipedia
1969 – Jordan Zevon, amerikansk musiker, sanger og låtskriver
1975 – Charlize Theron, sørafrikansk skuespiller
1977 – Deepika Thathaal, norsk sanger
1978 – Michael Holt, britisk snookerspiller
1983 – Danny, portugisisk fotballspiller


== Dødsfall ==
Se flere som døde 7. august i Kategori:Dødsfall 7. august.

1896 – Robert Nobel, svensk tekniker og entreprenør (f. 1829)
1900 – Wilhelm Liebknecht, tysk politiker (f. 1826)
1902 – Rudolf von Bennigsen, prøyssisk politiker (f. 1824)
1931 – Hans Hammond Rossbach, norsk økonom og politiker (f. 1931)
1993 – Jørgen Clevin, dansk illustratør og tegneserieskaper (f. 1920)
1997 – Hermod Tuft, norsk frontkjemper under andre verdenskrig (f. 1924)
2003 – Carlo Felice Bianchi Anderloni, italiensk bildesigner (f. 1916)
2007 – Reidar Warme, norsk danser og koreograf (f. 1925)
2011 – Mark Hatfield, amerikansk politiker (f. 1922)
2011 – Nancy Wake, australsk krigsveteran (f. 1912)
2. august

2. august er den 214. dagen i året, 215. i skuddår. Det er 151 dager igjen av året.


== Navnedag ==
Karin, Karen.


== Historie ==
216 f.Kr. – Slaget ved Cannae: Hannibal utsletter 16 romerske legioner.
1870 – Tower Subway, verdens første undergrunnsbane åpner i London.
1980 – Et terrorangrep på jernbanestasjonen i Bologna dreper 75 og sårer mer enn 200 mennesker.
1990 – Iraks invasjon av Kuwait markerer starten på Gulfkrigen.
2019 – USA trekker seg fra INF-avtalen.


=== Norsk historie ===
1450 – Christian I blir kronet til Norges konge.


== Fødsler ==
Se flere som er født 2. august i Kategori:Fødsler 2. august.

1814 – Frederik Wilhelm Treschow, norsk industrimann (d. 1901)
1823 – Edward Augustus Freeman, britisk historiker (d. 1892)
1834 – Frédéric Auguste Bartholdi, fransk skulptør (d. 1904)
1835 – Elisha Gray, amerikansk oppfinner (d. 1901)
1860 – Klara Hitler, Adolf Hitlers mor (d. 1907)
1867 – Johanne Dybwad, norsk skuespiller (d. 1950)
1868 – Konstantin I, konge av Hellas (d. 1923)
1914 – Beatrice Straight, amerikansk skuespiller (d. 2001)
1923 – Shimon Peres, israelsk statsminister, president og Nobels fredsprisvinner (d. 2016)
1926 – George Habash, palestinsk terroristleder (d. 2008)
1927 – Fredrik Bull-Hansen, norsk offiser og forsvarssjef (d. 2018)
1929 – Kateb Yacine, algerisk forfatter (d. 1989)
1932 – Peter O'Toole, britisk skuespiller (d. 2013)
1938 – Yvonne Rüegg, sveitsisk alpinist
1940 – Kjellaug Nakkim, norsk politiker (d. 2022)
1942 – Isabel Allende, chilensk forfatter
1946 – Ivar Frønes, norsk professor
1949 – Truls Frogner, norsk forretningsmann (d. 2006)
1950 – Carl Waldemar Jussi Henry Adler Olsen, dansk forfatter
1950 – Ted Turner, britisk musiker (Wishbone Ash)
1954 – Sammy McIlroy, nordirsk fotballspiller
1954 – Kenneth Svendsen, norsk politiker
1968 – Stefan Effenberg, tysk fotballspiller
1972 – Corinne Rey-Bellet, sveitsisk alpinist (d. 2006)
1976 – Kati Wilhelm, tysk skiskytter
1979 – Reuben Kosgei, kenyansk friidrettsutøver
1990 – Alice Connor, britisk skuespiller


== Dødsfall ==
Se flere som døde 2. august i Kategori:Dødsfall 2. august.

1893 – Hertug Ernst II av Sachsen-Coburg-Gotha (f. 1818)
1898 – Edward Aveling – britisk marxist og politisk aktivist (f. 1849)
1902 – Haagen Einersen, norsk lærer og politiker (f. 1813)
1908 – Jørgen Breder Faye, norsk handelsmann, bankmann og politiker (f. 1823)
1921 – Enrico Caruso, italiensk operasanger (f. 1873)
1922 – Alexander Graham Bell, britisk-canadisk oppfinner (f. 1847)
1934 – Paul von Hindenburg, tysk general og politiker (f. 1847)
1936 – Louis Blériot, fransk flypioner (f. 1872)
1976 – Fritz Lang, tysk filmregissør (f. 1890)
1991 – Alf Martin Bjørnø, norsk politiker (f. 1923)
2008 – Helga Gitmark, norsk politiker (f. 1929)
2011 – Baruj Benacerraf, venezuelansk-amerikansk immunolog og nobelprisvinner (f. 1920)
2011 – Attilio Pavesi, italiensk syklist (f. 1910)
2011 – James Seale, amerikansk kriminell (f. 1936)
2012 – Ruy de Freitas, brasiliansk basketballspiller (f. 1916)
2012 – John Keegan, britisk historiker, journalist og forfatter (f. 1934)


== Referanser ==
31. juli

31. juli er den 212. dagen i året, 213. i skuddår. Det er 153 dager igjen av året.


== Navnedag ==
Elin, Eline.


== Historie ==
2014 – Skogbrannen i Västmanland brøt ut.


=== Norsk historie ===
1917 – Bærum Roklubb blir stiftet.
1936 – Trollstigvegen åpnes av kong Haakon VII.
2004 – Den nynorske versjonen av Wikipedia blir grunnlagt.
1996 – Vebjørn Rodal blir olympisk mester i Atlanta på 800 meter med tiden 1.42,58.


== Fødsler ==
Se flere som er født 31. juli i Kategori:Fødsler 31. juli.

1903 – Sigmund Skard, norsk litteraturforsker og lyriker (d. 1995)
1914 – Louis de Funès, fransk skuespiller og komiker (d. 1983)
1916 – Jan Garwick, norsk matematiker og informatiker (d. 1989)
1919 – Primo Levi, italiensk forfatter (d. 1987)
1920 – Per Hysing-Dahl, norsk stortingspresident (d. 1989)
1922 – Lorenzo Antonetti, italiensk kardinal (d. 2013)
1923 – Ahmet Ertegün, tyrkisk–amerikansk forretningsmann (d. 2006)
1923 – Bjarne Nerem, norsk jazzmusiker (d. 1991)
1933 – Cees Nooteboom, nederlandsk forfatter
1938 – Ulf Stabell, norsk psykolog
1942 – Kjell Erik Vindtorn, norsk lyriker (d. 2009)
1947 – Richard Griffiths, britisk skuespiller (d. 2013)
1949 – Leif Helge Kongshaug, norsk politiker
1965 – J.K. Rowling, britisk forfatter
1967 – Peter Rono, kenyansk friidrettsutøver
1968 – Knut Holmann, norsk padler
1970 – Harri Mänty, svensk musiker
1972 – Catherine Ndereba, kenyansk friidrettsutøver
1974 – Leona Næss, amerikansk sanger
1974 – Emilia Fox, britisk skuespiller
1979 – Carlos Marchena, spansk fotballspiller
1979 – Per Krøldrup, dansk fotballspiller
1980 – Harry Potter (figur), litterær trollmann
1980 – Lyes Abid, norsk musiker
1981 – Clemente Rodríguez, argentinsk fotballspiller
1981 – Matthew Sanders, amerikansk vokalist
1982 – Marek Sapara, slovakisk fotballspiller
1982 – Mira Craig, norsk-amerikansk musiker
1985 – Brimin Kipruto, kenyansk friidrettsutøver
2003 – Mirko Lazareski, nordmakedonsk alpinist


== Dødsfall ==
Se flere som døde 31. juli i Kategori:Dødsfall 31. juli.

1886 – Franz Liszt, ungarsk komponist og pianovirtuos
1890 – Luigi Pallotti, italiensk katolsk kardinal (f. 1829)
1895 – Thomas Francis Wade, britisk diplomat og sinolog (f. 1818)
2005 – Wim Duisenberg, nederlandsk president i Den europeiske sentralbanken (f. 1935)
1944 – Antoine de Saint-Exupéry, fransk forfatter
1964 – Jim Reeves, amerikansk countryartist (f. 1923)
1966 – Bud Powell, amerikansk jazzmusiker (d. 1966)
1993 – Kong Baudouin I av Belgia (f. 1930)
2001 – Poul Anderson, amerikansk forfatter (f. 1926)
2005 – John Garang, sudansk visepresident og opprørsleder (f. 1945)


== Merkedager ==
29. juli

29. juli er den 210. dagen i året (den 211. i skuddår). Det er 155 dager igjen av året. Dagen har fått navnet Olsok eller Olavsdagen i Norge, etter slaget på Stiklestad i 1030. Det er i denne anledning en offisiell flaggdag, og var i utgangspunktet en katolsk merkedag for å minnes Olav den helliges død.


== Navnedag ==
Olav, Ola, Ole.


== Historie ==
1981 – Diana Frances Spencer gifter seg med prins Charles.
2015 – Operativsystemet Windows 10 blir offisielt lansert.


=== Norsk historie ===
1030 – Slaget på Stiklestad.
1913 – Vålerengens Idrettsforening stiftes i Oslo.


== Fødsler ==
Se flere som er født 29. juli i Kategori:Fødsler 29. juli.

1817 – Ivan Ajvazovskij, russisk maler (d. 1900)
1817 – Vincent Benedetti, fransk diplomat (d. 1900)
1821 – Luigi Palma di Cesnola, italiensk-amerikansk arkeolog (d. 1904)
1841 – Armauer Hansen, norsk lege (d. 1912)
1843 – Johannes Schmidt, tysk språkforsker (d. 1901)
1883 – Benito Mussolini, italiensk diktator (d. 1945)
1883 – Henry Bowers, britisk polfarer, (d. 1912)
1905 – Clara Bow, amerikansk skuespiller (d. 1965)
1905 – Dag Hammarskjöld, FNs generalsekretær (d. 1961)
1913 – Erich Priebke, tysk SS-offiser (d. 2013)
1916 – Charlie Christian, amerikansk jazzmusiker (d. 1942)
1917 – Rochus Misch, tysk SS-soldat (d. 2013)
1925 – Mikis Theodorakis, gresk komponist og forfatter (d. 2021)
1929 – Georg Johan Jakobsen, norsk politiker (d. 2011)
1932 – Max Bolkart, vesttysk skihopper
1936 – Elizabeth Dole, amerikansk senator
1936 – Rolf Presthus, norsk politiker og statsråd (d. 1988)
1937 – Jon Istad, norsk skiskytter (d. 2012)
1938 – Klaus Töpfer, tysk politiker
1949 – Nils Christian Stenseth, norsk biolog
1949 – Joan-Enric Vives i Sicília, spansk biskop og fyrste av Andorra
1957 – Ivar Rødningen, norsk illustratør, animatør og regissør
1963 – Graham Poll, engelsk fotballdommer
1966 – Troels Bech, dansk fotballspiller og -trener
1971 – Lisa Ekdahl, svensk sangartist
1976 – Fernando de Ornelas, venezuelansk fotballspiller
1979 – Karim Essediri, fransk–tunisisk fotballspiller
1981 – Abdelkader Laïfaoui, algerisk fotballspiller
1981 – Troy Perkins, amerikansk fotballspiller
1982 – Olaf Solstrand, norsk tegneserieforfatter
1988 – Tarjei Bø, norsk skiskytter


== Dødsfall ==
Se flere som døde 29. juli i Kategori:Dødsfall 29. juli.

1030 – Olav den hellige, Norges konge i perioden 1015–1028 (falt i slaget ved Stiklestad, f. 995)
1890 – Vincent van Gogh, nederlandsk maler (f. 1853)
1895 – Floriano Peixoto, brasiliansk offiser og politiker (f. 1839)
1898 – John Alexander Reina Newlands, britisk kjemiker (f. 1837)
1900 – Sigbjørn Obstfelder, norsk forfatter (f. 1866)
1900 – Umberto I av Italia, italiensk konge (f. 1844)
1964 – Gunnar Reiss-Andersen, norsk lyriker (f. 1896)
1983 – Luis Buñuel, spansk filmskaper (f. 1900)
2001 – Edward Gierek, polsk politiker (f. 1913)
2011 – Gene McDaniels, amerikansk musiker (f. 1935)
2018 – Vibeke Skofterud, norsk skiløper (f. 1980)


== Helligdager ==
Olsok feires for å minnes Olav den helliges død på Stiklestad. Offisiell flaggdag

Nasjonaldag på Færøyene
28. juli

28. juli er den 209. dagen i året, 210. i skuddår. Det er 156 dager igjen av året.


== Navnedag ==
Reidar, Reidun.


== Historie ==
1822 – Peru gjør seg uavhengig av Spania.
1914 – En måned etter drapet på tronfølgeren Franz Ferdinand erklærer Østerrike-Ungarn Serbia krig og første verdenskrig bryter ut.
1943 – Britiske og amerikanske flyvere bombarderer Hamburg og massakrerer på få timer minst 50 000 mennesker.
1947 - Det norske lasteskipet DS Ocean Liberty eksploderer i den franske havnebyen Brest. Om lag 20 mennesker blir drept og flere hundre skadet.
1965 – President Lyndon Johnson gir ordre om å sende 50 000 amerikanske tropper til Sør-Vietnam.
1976 – Jordskjelvet i Tangshan i Kina med muligens mer enn 600 000 omkomne.


== Fødsler ==
Se flere som er født 28. juli i Kategori:Fødsler 28. juli.

1838 – Jan Matejko, polsk maler (d. 1893)
1840 – Edward Drinker Cope, amerikansk zoolog (d. 1897)
1866 – Beatrix Potter, britisk barnebokforfatter (d. 1943)
1873 – Martinus Lørdahl, norsk skøyteløper (d. 1933)
1922 – Jacques Piccard, sveitsisk dypvannsforsker (d. 2008)
1925 – Haldis Havrøy, norsk politiker (d. 2000)
1929 – Jacqueline Kennedy Onassis, USAs førstedame (d. 1994)
1933 – Jan «Jonas» Gulbrandsen, norsk fotballspiller (d. 2016)
1933 – Normann Aanesland, norsk professor i landbruksøkonomi (d. 2021)
1938 – Alberto Fujimori, peruansk president
1938 – Robert Hughes, australsk-amerikansk kunstkritiker og dokumentarfilmskaper (d. 2012)
1943 – Richard Wright, britisk musiker (d. 2008)
1944 – Michael Bloomfield, musiker fra USA (d. 1981)
1945 – Jim Davis, tegneserieskaper fra USA (Pusur)
1946 – Wenche Øyen, norsk maler og illustratør
1952 – Vajiralongkorn, konge av Thailand
1954 – Hugo Chávez, venezuelansk president (d. 2013)
1956 – Guadalupe Larriva, ecuadoriansk statsminister (d. 2007)
1959 – Morten Dæhlen, norsk professor i informatikk
1963 – Elmar Mäder, kommandant for sveitsergarden
1966 – Roger Strøm, norsk skøyteløper
1971 – Ian McCulloch, britisk snookerspiller
1975 – John Erik Kaada, norsk komponist
1976 – Johannes Hardarson, islandsk fotballspiller
1979 – Vegar Bjerke, norsk fotballspiller
1981 – Fernando Alonso, spansk Formel 1–fører
1981 – Michael Carrick, engelsk fotballspiller
1982 – Silvía Nótt, islandsk sanger
1987 – Pedro, spansk fotballspiller


== Dødsfall ==
Se flere som døde 28. juli i Kategori:Dødsfall 28. juli.

1741 - Antonio Vivaldi, italiensk komponist
1750 – Johann Sebastian Bach, tysk komponist
1842 – Clemens von Brentano, tysk poet og forfatter
2004 – Francis Crick, fysiker. Oppdaget DNA-molekylet og vant nobelprisen i fysiologi eller medisin 1962
2006 – Rut Brandt, norsk–tysk førstedame (f. 1920)
2011 – Abdul Fatah Yunus, libysk politiker (f. 1944)


== Helligdager og høytidsdager ==
Nasjonaldag for Peru
Norges statsminister

Norges statsminister er landets regjeringssjef og utøver mye av den utøvende makten som tilfaller kongen etter Grunnloven.
Jonas Gahr Støre (Ap) har siden 14. oktober 2021 vært Norges statsminister.


== Utnevnelse ==
Statsministeren utnevnes av kongen, og siden innføringen av parlamentarismen i 1884 (først formalisert ved lov i 2007) må vedkommende ha støtte blant et flertall av Stortingets medlemmer. I praksis vil den avtroppende statsministeren gi kongen råd om hvem han skal utpeke som ny statsminister etter en regjerings avgang. Statsministeren er vanligvis selv medlem av Stortinget, men overlater stortingsplassen til sin vararepresentant så lenge vedkommende er medlem av regjeringen.
De øvrige statsrådene i regjeringen utnevnes av kongen etter anbefaling fra statsministeren. De sitter kun så lenge de har statsministerens, og Stortingets, tillit.


== Statsministerens makt ==
Statsministerens rolle er ikke formelt definert, og er basert på konstitusjonell sedvane fremfor uttrykkelig lovgivning. Statsministeren er medlem av Statsrådet og leder for regjeringen, og i prinsippet kongens nærmeste rådgiver. Den myndighet som statsministeren har over regjeringen er avhengig av flere faktorer:

Evnen til å styre regjeringens agenda, og dermed bestemme hva som skal diskuteres.
Evnen til å utnevne og avskjedige regjeringsmedlemmer.
Innflytelsen som kommer av posisjonen som leder av et (eventuelt) flertall i Stortinget.
Makten som kommer fra å stå sentralt i all beslutningstagning.I europeiske studier kommer den norske statsministeren ut med minst makt og innflytelse.


== Statsministerens omdømme og ettermæle ==
I 1997 gjennomførte journalist Kjell Cordtsen en undersøkelse blant norske historikere, journalister og statsvitere og ba dem rangere omdømmet (eller storheten) til norske statsministre fra Christian Michelsen til Thorbjørn Jagland. Rangeringen viste at Einar Gerhardsen og Christian Michelsen var de to statsministrene med best ettermæle. Statsministrenes ettermæle kan predikeres ut fra lengden på deres tid som statsminister og omfanget på arbeidsledigheten.


== Se også ==
Liste over Norges statsministre
Liste over de lengstsittende norske statsministre
Norges regjering
Statsministerens kontor


== Referanser ==
Fotnoter
LitteraturKing, Anthony. 1994. "Chief Executives in Western Europe." In Developing Democracy. Comparative Research in Honour of J.F.P. Blondel, ed. I. Budge and D. McKay. London: Sage.
Cordtsen, Kjell. 1997. "Gerhardsen til topps, Jagland til bunns." VG, 12. oktober, 21-5.
Grendstad, Gunnar, and Jon Dagsland Holgersen. 2009. "Varighet og Velstand. En prediksjonsmodell for ettermælet og omdømmet til de norske statsministrene i det 20. århundre." Norsk Statsvitenskapelig Tidsskrift 25 (2):99-124.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Prime ministers of Norway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Roman

For mannsnavnet, se Roman (navn)
En roman er en lengre, diktet prosafortelling som i vår tid gjerne utgis som egen bok. Alternativt kan en roman utgis som en føljetong i en avis eller et tidsskrift. For eksempel var dette vanlig i Storbritannia på 1800-tallet, og den store engelske romanforfatteren Charles Dickens ga ut de fleste av romanene sine som føljetong. Det finnes også eksempler på romaner som er publisert i elektronisk form på internett.
Som regel skildrer romanen menneskers liv og skjebne. Vekten kan variere fra ytre begivenheter og miljøskildringer til å konsentreres rundt det sjelelige og karakterutviklingen.
Ordet kommer fra romanz, som i middelalderen var betegnelsen på det talespråket som hadde utviklet seg på fransk område fra «romernes språk», latin. Ordet gikk så over på en særskilt sjanger av fortellinger som enten var oversatt fra latin til folkespråket (det vil si fransk eller Provençalsk) - eller var skrevet på folkespråket etter antikke romerske forbilder. Dette var en del av den høviske litteraturen, som kom på moten i Frankrike på 1100-tallet. Første gang ordet «roman» forekommer i fransk, er i tittelen Roman de Brut, som er en oversettelse fra 1155 av en engelsk krønike.
Som den første egentlige roman i europeisk litteratur regnes likevel Miguel de Cervantes' Don Quijote. Denne romanen kan leses som et oppgjør med middelalderen og dens høviske ridderdiktning, og slik sett innvarsle det moderne i europeisk idéhistorie. Også i et langt tidsperspektiv kan romansjangerens utvikling sies å gjenspeile framveksten av et moderne tenkesett, ved at sjangeren særlig har blitt brukt til å vise fram menneskelig individualitet, menneskers valg og menneskets ensomhet.
I løpet av 1800-tallet utviklet romanen seg til å bli den mest populære litterære sjangeren, og fra slutten av 1800-tallet og framover har en rekke forfattere ført romansjangeren inn på nye veier, slik at den har fortsatt å være en hovedsjanger også i modernismen: Fjodor Dostojevskij, Knut Hamsun, Marcel Proust, Franz Kafka, James Joyce, Virginia Woolf, Robert Musil.


== Undersjangre ==
Romanen kan deles i en rekke undersjangre, dels etter formkriterier, dels etter innhold:

Brev- og dagbokroman
Dannelsesroman
Dokumentarroman
Fantasyroman
Gotisk roman
Historisk roman
Idéroman
Kjærlighetsroman
Kriminalroman
Nøkkelroman
Oppvekstroman
Robinsonade
Tendensroman
Utviklingsroman


== Litteratur ==
Georg Lukács: Theorie des Romans, 1920
Mikhail Bakhtin: Epos og roman, 1941
Peter Brooks: Reading for the Plot, 1986


== Eksterne lenker ==
Roman; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Romansjanger; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Ringerikes Blad

Ringerikes Blad er en norsk dagsavis som ble etablert av Johan Jørgen Krohn i 1845 (første nummer 17. januar 1845), den gang under navnet Ringeriges Ugeblad. De første årene kom avisen ut i formatet 19,5 x 20,5 cm. Sønnen Johan Fredrik Krohn overtok bladet ved farens død i 1859, og utvidet formatet til 20x30 cm og ga avisen uten to ganger i uken. Da Johan Fredrik Krohn drev enken Antonie bladet videre med skolestyret Hans E. Woll som redaktør og bistand fra Antonies far Ole Anton Owren (pensjonert fogd). I 1895 var bladet i en vanskelig økonomisk situasjon og ble drevet videre («forpaktet») av Ingvald Helseth som kjøpet bladet med trykkeri i 1906. Bladet skiftet navn til Ringerikes Blad i 1880. Redaktør Krohn gikk på 1880-tallet inn for «Ringerikslinjen», en direkte jernbaneforbindelse mellom Sandvika over Ringerike til Hønefoss, som første ledd i anlegg av Bergensbane gjennom Hallingdal.Avisen har hovedkontor i Hønefoss og er i dag en del av Amedia. Avisen var opprinnelig Høyre-orientert, men ble kjøpt av A-pressen i 1997. Dekningsområdet er Ringeriksregionen, samt lokalstoff fra kommunene Ringerike, Hole og Jevnaker. Den gis ut alle dager unntatt søndag. Avisselskapet AS Ringerikes Blad eier datterselskapet Eikerbladet som utgir avisen med samme navn. På folkemunne kalles avisen «Ring blad». 
Utgiver er selskapet AS Ringerikes Blad. Ansvarlig redaktør er Sissel Skjervum Bjerkehagen.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ringerikes Blad