jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Monark

En monark er en regjerende statssjef (også statsoverhode) i et monarki, for eksempel en keiser, konge, dronning, storhertug, hertug eller fyrste. Monarkens stedfortreder kalles regent. 


== De europeiske monarkenes makt og betydning ==
De fleste monarker har i dag bare en symbolsk rolle; som et symbol for land, nasjon og statsmyndighet. Monarken symboliserer også tradisjon og kontinuitet. Formelt kan de likevel ha en meget stor makt i henhold til grunnlovene. Svært få av de vestlige monarkene har i dag anledning til å delta i partipolitikken, verken som debattant eller som stemmeberettiget. Men det skal finnes eksempler på at de vesteuropeiske monarkene har tatt opp viktige samfunnsproblemer over partipolitisk nivå. Når de ytrer seg, kan det  utløse en debatt. I Norge skjer dette bl.a. i Kongens kringkastede nyttårstale. Derimot er det regjeringen og ikke kongen som ytrer seg i Trontalen som kongen leser opp ved Stortingets åpning. 


=== Kongelig innflytelse ===

Dagens monarker kan ha skaffet seg betydelig erfaring og kunnskap gjennom sitt virke. De kan derfor drøfte samfunnsspørsmål med statsministeren og statsrådene, men kan ikke ta opp partipolitiske spørsmål uten å komme i strid med sin rolle. Norges konge utpeker den nye regjeringssjefen etter den avgående statsministerens anbefaling. Da Norge i 1928 utnevnte landets første arbeiderpartiregjering, var det kong Haakon VII som personlig tok dette initiativet på bakgrunn av den parlamentariske situasjonen.
Kongen personlig hadde, før 1905, en anledning iht. Grunnloven §78, til å nekte å underskrive en ny lov, noe som kunne utsette lovens ikrafttredelse betydelig ved at loven ble sendt tilbake til Odelstinget for ny behandling. Grunnloven §79 sier at i så fall må to påfølgende Storting stemme for loven for at den skal bli gyldig uten Kongens samtykke. Etter 1905 er det regjeringen og ikke kongen personlig som kan utøve slike rettigheter.


=== Monark i krig ===
I et konstitusjonelt monarki, som det norske, har kongen i henhold til Grunnloven den øverste og avgjørende makt i alle grunnleggende saker, men det er underforstått at det er kongens råd (Regjeringen) som skal utøve makten. Kongen skal ikke utøve regjeringsmakten, men kun underskrive vedtakene. Noe annet kan bare gjelde i nasjonale krisesituasjoner. Kong Haakon VII utøvde slik makt da Tyskland invaderte Norge i 1940 og da daværende regjeringssjef Johan Nygaardsvold i statsråd på Hamar var klar til å overgi seg. Dagen etter, den 10. april avviste kong Haakon den tyske sendemannen dr. Curt Bräuers krav om å utnevne en regjering ledet av Vidkun Quisling.


=== Titler og utmerkelser ===
Kongen har en viss myndighet overfor medlemmene av kongefamilien. Det er kongen personlig som tildeler prinser og prinsesser deres titler. Monarken innstifter, godkjenner og deler selv ut de kongelige ordener og medaljer i henhold til diplomatisk protokoll og fortjeneste. I Norge er det egne ordensråd som avgjør dette for de offisielle ordenene.


== Noen regjerende monarker ==
Nordisk familjebok

Nordisk familjebok er et klassisk svensk oppslagsverk. Første opplag kom ut i 20 bind i årene 1876–1899. Andre opplag blir kallet ugleopplaget eller på svensk Uggleupplagan. Bokryggen på flere av bindene er dekorert med en ugle. Andre opplag kom ut i 38 bind fra 1904 til 1926. Det blir sett på som det mest komplette svenske oppslagsverket (encyklopedi).
Tredje opplag (20 + 3 bind) ble utgitt mellom 1923 og 1937, og var en sterk konsentrering av leksikonmaterialet. I 1942 overtok Svensk uppslagsbok AB (det senere Förlagshuset norden AB, rettene til Nordisk familjebok og gav i årene 1951 til 1957 ut det fjerde opplaget i 22 bind.


== Se også ==
Liste over encyklopedier


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Nordisk familjebok – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nordisk familjebok – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(sv) Nordisk familjebok på Project Runeberg
Akuttmedisin

Akuttmedisin er en del av den medisinske behandlingskjeden.
Selve akuttbegrepet peker i første rekke på en plutselig og oftest uventet oppstått tilstand. Begrepet omhandler ingen angivelse i forhold til hvor alvorlig tilstanden er. Akuttmedisin er forsøkt definert av flere instanser, blant annet under den nasjonale ekspertkonferansen Akuttmedisinsk beredskap ved lokalsykehus som ga følgende definisjon:
Med akutte somatiske tilstander menes tilstander hvor det kreves uoppholdelig diagnostikk og eventuell terapi for å:

Gjenopprette og/eller vedlikeholde de vitale funksjoner som respirasjon og sirkulasjon.
Forhindre og/eller begrense funksjonsnedsettelse som følge av skade eller sykdom.
Gi adekvat smertebehandling ved svære smertetilstander.Begrepet uoppholdelig tolkes her som en bestemt tidsramme fra noen minutter til en eller flere timer, men samtidig er dette tilstander som ikke kan vente til neste dag.  


== Se også ==
HLR
Prehospitale tjenester
Førstehjelp


== Eksterne lenker ==
Norsk Resucitasjonsråd
Akuttjournalen Arkivert 9. august 2018 hos Wayback Machine.
Helsebiblioteket
Scandinavian Journal of Trauma, Resuscitation and Emergency Medicine (SJTREM)
Rodolphe Töpffer

Rodolphe Töpffer (født 31. januar 1799, død 8. juni 1846) var en sveitsisk lærer, forfatter, maler og karikaturtegner. Han er regnet som en av de første tegneserieskapere.
Han ble født i Genève i Sveits. Faren, Adam-Wolfgang Töpffer, var en profesjonell maler og drev tidvis på med karikaturer. Faren ble hovedsakelig kjent som tegnemester for Joséphine de Beauharnais ved den franske tronen mellom 1804 og 1807.
Rodolphe søkte å utdanne seg i Paris, Frankrike, i året 1819 til 1920, før han returnerte til Genève hvor han fikk arbeid som skolelærer. I 1823 ble han i stand til å etablere sin egen grunnskole for gutter. Ti år senere, i 1832, ble han utpekt som professor i litteratur ved Universitetet i Genève.
Selv om han trivdes i sin valgte profesjon som professor ønsket han framgang i de aktiviter han holdt på med i fritiden som var skjønnmaling. Han stilte ut et antall med landskapsmalerier med lokale motiver, tydelig inspirert av den tidstypiske romantiske retning. Han forfattet også flere korte historier og noveller, foruten at han tidvis underholdt sine studenter med å tegne karikaturer.


== Referanser ==


== Litteratur ==
(de) Philippe Kaenel: «Rodolphe Töpffer» i Historisches Lexikon der Schweiz


== Eksterne lenker ==
(en) Rodolphe Töpffer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Verk av og om Rodolphe Töpffer i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Töpffer

Personer med Töpffer som etternavn:

Adam-Wolfgang Töpffer, sveitsisk maler og karikaturtegner. Rodolphes far.
Rodolphe Töpffer, sveitsisk maler, forfatter og en av de første tegneserieskaperne.
Brown

Brown er engelsk for fargen brun. Det er samtidig et vanlig etternavn i engelskspråklige nasjoner, men kan ha flere betydninger i hovedsak avledet fra etternavnet:

Brown UniversityPersoner med Brown som etternavn:

Anne Brown (1912–2009) amerikansk-norsk operasanger
Adin Brown, amerikansk målmann, spiller for Aalesund FK
Charlie Brown, tegneseriefigur fra Knøttene
Clifford Brown, amerikansk jazztrompetist
Dan Brown, amerikansk forfatter
Derren Brown, engelsk illusjonist
James Brown, musiker
Knud Wessel Brown, prest
Rob Brown, musiker, spiller i Autechre
Gordon Brown, Britisk politiker, finansminister 1997-2007, statsminister 2007 -
Trier

Trier (fransk Trèves) er sannsynligvis Tysklands eldste by. Den ligger i delstaten Rheinland-Pfalz like ved grensen til Luxembourg og i nærheten av vinregionen Mosel-Saar-Ruwer. Byen ligger midt i Moseldalen om lag 100 km fra utløpet i Rhinen, og har fjellkjeden Hunsrück i sør og Eiffel i nord. Trier har rundt 105 000 innbyggere og er sete for Universität Trier, grunnlagt 1483, regionalforvaltning, foruten et romersk-katolsk bispedømme, Trier bispedømme.
Den romerske Trier, med blant annet Porta Nigra, Römerbrücke og Domkirken St. Peter, ble i 1986 oppført på UNESCOs verdensarvliste.


== Historie ==

Ifølge sagnet skal Trebeta, sønn av assyrerkongen Ninus, og som ble fordrevet til Europa av sin stemor, ha grunnlagt Trier 1 300 år før Roma oppstod. Etter sikrere kilder er Trier imidlertid av keltisk (treverisk) opprinnelse, men det er funnet båndkeramiske funn av bosettinger fra midten av 3.årtusen f.Kr. 
I nærheten av en romersk militærleir skal Romerne ha grunnlagt byen Augusta Treverorum i år 16 f. Kr., etter at romerne under Julius Cæsar hadde beseiret de keltiske treveri mellom år 58 f. Kr. og år 50 f. Kr. Da de romerske provinsene i dagens Tyskland ble reorganisert i år 16 f. Kr., bestemte keiser Augustus at den nye byen Augusta Treverorum skulle bli regionshovedstad. Under Romerriket ble byen den største nord for Alpene.
Fra 259 til 274 var Trier et tidlig bispesete, og hovedstad for det galliske riket til "motkeiseren" Tetricus I, byen gikk da under navnet Treveris. I 275 ble byen ødelagt av de germanske alamannerne. Senere, mellom 383 og 388, var den hovedstad for Magnus Maximus, som regjerte størstedelen av det vestlige riket. Ved vestromernes abdikasjon fra byen i 392 hadde den 80-100.000 innbyggere. Trier ble inntatt av vandalene i 407 og av hunnerne (Attila) i 451. Fra år 457 ble byen endelig frankisk, og forble en viktig by gjennom middelalderen. 
Fra 1212 var Trier såkalt keiserlig Fristad, men ble erkebispesete fra 1349. Byen opplevde sterk blomstring og fikk universitet fra 1473. Under tredveårskrigen ble Trier erobret av spanjolene 1634, og av franskmennene 1645. Byen var fransk fra 1794 til 6. januar 1814. Først på 1800-tallet vokste byen utover den middelalderske bymuren, som sentrum for viktig mølle- og slakterivirksomhet. 1918-1930 var byen igjen på franske hender.


== Severdigheter ==

Byen er velkjent for sine godt bevarte romerske bygninger, bl.a. Porta Nigra, den best bevarte romerske byport nord for Alpene, et komplett amfiteater, ruinene av en rekke romerske bad, og den store basilikaen med rester fra år 326, som idag benyttes som protestantisk kirke. 
Rheinische Landesmuseum i Trier er byens største museum, og her er utstilt en rekke funn fra romertiden.
Roscheider museum er et friluftsmuseum som formidler kulturhistorie i SaarLorLux regionen, grenseområdet der Tyskland, Luxemburg og Frankrike møtes.


== Se også ==
Treveri


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Trier – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Trier – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Moss Dagblad

Moss Dagblad er en avis som kommer ut i Moss i Østfold. Avisa kom ut første gang 10. februar 1912 som Moss Socialdemokrat. Avisa skiftet i 1923 navn til Folkets Blad og etter partisamlingen i Arbeiderpartiet i 1927 til Moss og omegns Arbeiderblad. I 1940 ble avisa stanset av Nasjonal Samling. I oktober 1945 ble navnet endret til Moss Arbeiderblad. I 1957 endret avisa på nytt navn til Moss og Follo Blad etter en avisfusjon. Navnet Moss Dagblad ble tatt i bruk i 1960.
Avisa var – anno 2009 – den nest største avisa i Mosseområdet, og den dekket hovedsakelig saker fra Moss kommune. Tidligere var avisa tilknyttet Arbeiderpartiet, men var før den ble lagt ned partipolitisk uavhengig. Avisa kom ut tre ganger i uken. Ansvarlig redaktør opp mot nedleggelsen var Morten Øby.
A-pressen bestemte 24. mars 2009 at avisa skulle legges ned, og siste utgave utkom den 30. mars 2009. Over fem år senere, den 6. september 2014, gjenoppstod Moss Dagblad som en lokalisert utgave av Dagsavisen.


== Opplag ==
2006: 6 700
2007: 6 126


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Moss Dagblad
Noah

For Noah som islamsk profet, se Nuh. Se NOAH for forkortelser og Noah (navn) for mannsnavnet.

Noah (hebraisk: נֹחַ – Nṓaḥ, «hvile»; gresk: Νῶε – Nôe) er en sagnskikkelse som ifølge kapittel 5–9 av Første Mosebok (Genesis) i Det gamle testamentet i Bibelen var etterkommer i tiende generasjon i direkte linje etter Adam, det første mennesket Gud skapte, og hovedperson i den religiøse fortellingen om syndfloden. Han er faren til Sem, Ham og Jafet (1 Mos 6,10).


== Syndfloden ==
Bibelens fortelling om den store flommen beskriver hvordan Gud på grunn av menneskenes ondskap tok livet av alt levende på jorda, bortsett fra Noah, som var gudfryktig og utvalgt, familien hans og alle dyr han tok med seg i Noahs ark, et kjempestort skip Noah og familien bygde. Historien nevnes også i Sura 71 i Koranen, islams hellige skrift. Der omtales Noah flere steder under navnet Nuh, og han regnes som en av islams profeter. Noah er derfor en viktig skikkelse i jødedommen, kristendommen og islam.
Noah regnes som en av de tidligste patriarkene. Han var oldebarn av Henok, sønnesønn av Metusjalah og sønn av Lamek, som ble far til Noah da han var 182 år. Noah var selv 500 år gammel da han fikk sønnene Sem, Ham og Jafet. Hele menneskeheten stammer fra ham og hans tre sønner, som sammen med sine fire hustruer overlevde flommen ved at de etter Guds befaling bygde arken med plass til to av alle dyrearter. Noah var 600 år gammel da syndfloden kom over jorden. Da vannet trakk seg tilbake, sa Gud til Noah at de skulle være fruktbare, formere seg og fylle opp jorden igjen. Deretter oppretter Gud sin pakt med Noah, om å aldri mer ødelegge jorden med en flom. Regnbuen skulle være tegn på pakten mellom Gud og jorden. Videre står det at han etter flommen begynte som bonde og plantet en vingård, drakk av vinen, ble beruset og kledde seg naken i sitt telt. Ham, faren til Kanaan, så Noahs nakenhet og fortalte det til sine to brødre utenfor. Da gikk Sem og Jafet baklengs inn og dekket over Noahs nakenhet med et klesplagg. Da Noah fikk vite hva Ham hadde gjort, forbannet han Kanaan, og sa at Kanaan skulle være Sems tjener. Noah levde i 350 år etter flommen, og ble til sammen 950 år før han døde.
Ifølge slektshistorien i Bibelen er Noah også den tiende forfaren til Abraham, en av stamfedrene til folket Israel.Noah og fortellingen om syndfloden er beslektet med den babylonske beretningen om sagnfiguren Utnapisjtim i Gilgamesjeposets ellevte kapittel; Utnapisjtim er det eneste mennesket som reddet seg med en slik farkost da gudene ville utrydde menneskene med en storflom.


== Se også ==
Nuh, Noahs navn i Koranen
Noahs ark
Noah (navn)
Syndflod
Gubben Noak, svensk drikkevise med tekst av C. M. Bellman


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Noah (Biblical figure) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Første Mosebok kapittel 5: «Menneskeslekten før storflommen»
Mirjam

For kvinnenavnet Mirjam, se Miriam.Mirjam (hebraisk: מרים) er ifølge Den hebraiske Bibelen (Det gamle testamentet) den eldre søsteren av Moses og Aron. Hun var sju år eldre enn Moses og fire år eldre enn Aron, og den eneste datteren til Amram og Jochebed fra Levis stamme. Hun ble en profet og omtales først i Andre Mosebok. 
Ifølge teksten var det hun som hjalp til med å sørge for at faraos datter tok seg av Moses da han var spedbarn. Andre Mosebok skriver «guttens søster». Mirjam ble kalt profet da hun ledet kvinnene i seiersang akkompagnert av trommer. En gang ute i ørkenen (i Haserot) protesterte Mirjam og Aron mot at Moses hadde tatt til seg en kone fra landet Kusj, og «Herrens vrede flammet opp» og Mirjam (men ikke Aron) ble straffet med en «hudsykdom». Hun måtte holde seg isolert fra leiren i sju dager, og folket reiste ikke før hun ble frisk.


== Referanser ==
Jom kippúr

For å lese om krigen med samme navn, se jom kippur-krigen.
Kippúr, eller jom kippúr, er den jødiske forsoningsdagen, som faller på den tiende dagen av måneden tisjré. Etter den verdslige kalenderen havner kippúr en dag mellom 15. september og 14. oktober. I 2010 falt kippúr på 18. september – det vil si fra 17. september ved solnedgang til 18. september etter solnedgang. I 2011 falt kippúr på 8. oktober – det vil si fra 7. oktober ved solnedgang til 8. oktober etter solnedgang.
Kippúr er en full fastedag, og alle jøder over 12/13 års alder som har helse til det, er pålagt å faste fra solnedgang på kippúr-aftenen til det er mørkt etter selve kippúr-dagen — det vil si rundt 24 timer. I denne perioden spiser man ingen ting og man drikker ikke noe annet, enn hva som er strengt nødvendig av helsemessige årsaker. 


== Rituale ==
Den mest omfangsrike skildring av oldtidens markering av Jom kippur er i Tredje Mosebok.
Bønneritualet for kippúr inneholder flere karakteristiske elementer: 

En bruker tallét (bønnesjal) under kveldsgudstjenesten. Dette er den eneste kveldsgudstjenesten i hele det jødiske året at alle hovedretninger av jødedommen er enige om at dette er pålagt. Grunnen til påbudet er at alle gudstjenestene i løpet av hele kippúr er å regne som én sammenhengende gudstjeneste.
Kol nidré (arameisk for «Alle løfter» etter bønnens åpningsord; på askenasisk: Kol nidré; italiensk kol-nedarím) er en bønn om at løfter man gjorde sitt beste for å holde, men ikke greide å leve opp til, ikke må bli holdt mot en, og likeledes at løfter man ble tvunget til å avlegge (slik som, f.eks. under Den spanske inkvisisjonen) ikke må bli holdt mot en. (I askenasisk jødedom er denne bønnen endret til å gjelde det kommende året isteden.) På 1800-tallet var det krefter i vesteuropeisk jødedom som arbeidet for å fjerne denne bønnen som del av ritualet.
En blåser i sjofár (bukkehorn) én gang på slutten av dagen for å markere at jom kippúr er over.
Under amidáen legger man blant annet til bønnen selihót.
I tillegg til de vanlige gudstjenestene har man gudstjenestene Musáf og Neilá.
En legger til Abodá-avsnittet, som forteller om gudstjenesten i Tempelet i Jerusalem på denne dagen.
En legger til en minnebønn — kalt Hasjkabá (eller Rogativa) av sefardím og Yiskor blant askenasím.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Machzor. Orden de Ros Asanah y Kipur. (Amsterdam 1630
Palestinas frigjøringsorganisasjon

Palestinas frigjøringsorganisasjon (PLO) (arabisk: Munazzamatu t-tahrîri filistînîya) ble opprettet den 28. mai 1964 i Øst-Jerusalem, den gang en del av Jordan, på det grunnlag at «palestinske arabere har legitim rett til sitt hjemland».  Samtidig har paraplyorganisasjonen i mangel av et eget palestinsk hjemland krevd og fått aksept for retten til å være den eneste representant for det palestinske folket i internasjonale fora. 
Blant gruppene i PLO er al-Fatah, as-Sa'iqa og Folkefronten for frigjøring av Palestina.
Yasir Arafat var leder av PLO fra 1968 og frem til sin død 11. november 2004, da Mahmoud Abbas tok over som leder. Abbas ble senere også valgt til president i Palestina.
PLO gjorde i 1996 et intensjonsvedtak om at PLO-charteret skulle endres slik at staten Israels utslettelse ikke lenger var noe uttalt mål, men dette intensjonsvedtaket ble aldri fulgt opp, og åtte år senere er PLO-charteret fortsatt uendret. 


== Referanser ==


== Se også ==
Midtøsten-konflikten
Israels invasjon av Libanon
Edward Elmer Smith

Edward Elmer Smith (også kjent som E. E. Smith og Doc. Smith)  (født 2. mai 1890, død 31. august 1965) kalles rom-operaens far. Han er mest kjent for sin Lensman-serie. Han er hedret som en av fedrene til moderne science fiction.


== Referanser ==
Kampen om Mardøla

Kampen om Mardøla, norsk dokumentarfilm fra 1972 om Mardøla-aksjonen sommeren 1970.
Onsdag 26. august 1970 kl. 05.00: Politiet går til aksjon. Ved Mardalsfossen bærer politiet bort demonstranter med filosofene Arne Næss og Sigmund Kvaløy  i spissen.  De første teltene blir slått opp søndag den 26. juli 1970. Dagen etter møtte anleggsarbeiderne disse plakatene: «Stans anleggsarbeidet til rettssaken er over», «Stans: Mardøla skal fortsatt renne til Eikesdalen» «Stopp: (gjelder bare anleggsmaskiner)».  

Filmregissør: Oddvar Einarson
Manus: Oddvar Einarson
Lyd: Sturla Einarson
Spilletid: 89.32 minutt


== Medvirkende ==
Kjell Kjær kommentator
Lars Andreas Larssen kommentator
Liv Thorsen kommentator
Dag Åkeson Moe kommentator
Jan Hårstad kommentator
Sossen Krohg kommentator


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kampen om Mardøla på Internet Movie Database 
(no) Kampen om Mardøla i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Kampen om Mardøla hos Filmfront
Wikiquote

Denne artikkelen nevner Wikimedia eller et av Wikimedias prosjekter. Vær oppmerksom på at Wikipedia er et Wikimedia-prosjekt.
Wikiquote er et av Wikipedias søsterprosjekter og bruker den samme MediaWiki-programvaren. Den er nært beslektet med de andre wiki-baserte prosjektene drevet av Wikimedia Foundation. Det er basert på en idé av Daniel Alston som ble satt ut i livet av Brion Wibber. Målet er å lage en samling med sitater fra personer, bøker og ordspråk, og gi ytterligere detaljer om dem.
Prosjektet fantes opprinnelig bare på engelsk, men den 17. juli 2004 ble flere språk lagt til.


== Eksterne lenker ==
(mul) Offisielt nettsted 
(en) Wikiquote – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Wikiquote – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Norsk versjon
Folkeaksjonen mot utbygging av Alta-Kautokeinovassdraget

Folkeaksjonen mot utbygging av Alta-Kautokeinovassdraget var en kampanjeorganisasjon som ble stiftet 12. juli 1978 i Alta. Under Alta-konflikten ble Folkeaksjonen ledende i kampen mot vannkraftutbygging i Altaelva.
På det meste hadde aksjonen 20 000 medlemmer. Til sammen 10 000 deltok i demonstrasjoner. Etter demonstrasjonene ila politiet bøter, og kraftutbyggingen ble gjennomført. På tross av dette, hadde aksjonen oppnådd å få oppmerksomhet, særlig om samenes rettigheter. Organisasjonen ble nedlagt i januar 1982.


== Sentrale personer ==
For første gang siden andre verdenskrig ble oppviglerparagrafen tatt i bruk mot de fire fremste lederne i folkeaksjonen:

Alfred Nilsen
Tore Bongo
Svein Suhr
Per Flatberg, informasjonslederSiden 1973 hadde Alta-utvalget for bevaring av Alta-Kautokeino-vassdraget arbeidet under ledelse av Haakon Henriksen.
Folkeaksjonens første leder var Kato Johansen.


=== Styrets politiske orientering ===
Blant styremedlemmene fantes medlemmer av AKP, Høyre og Arbeiderpartiet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Jan Ditlev Hansen og Kjell Pihlstrøm (1981). Stormen om Stilla. Trohaug. ISBN 8290303378. 
Øystein Dalland (1994). Altakrønike. Davvi girji. ISBN 8273740730. 
Øystein Dalland (1989). Demningen. Davvi media. ISBN 8273740498. 


== Eksterne lenker ==
Alfred Nilsens åpningstale ved Landskonferansen til  Folkeaksjonen mot utbygging av Alta/Kautokeino-vassdraget den 30. mai 1981