Hoppekreps

Hoppekreps eller copepoder (Copepoda) er en klasse av små krepsdyr som lever i havet og i ferskvann. Hoppekrepsene danner en tallrik klasse av krepsdyr, med ca. 13 000 arter i ti ordener. En stor andel av dyreplanktonet i norske hav og andre havområder er hoppekreps; de er viktige beitedyr for fisk, hval og andre krepsdyr som krill. Ved siden av krill er hoppekrepsene den dyregruppa som har den største samla biomassen på jorda. Noen arter er parasitter, og fester seg til fisk, muslinger planter eller koraller. 
I nordlige farvann er artene av Calanus, spesielt raudåte, ishavsåte og feitåte, svært viktige for økosystemet i havet. Disse kan bli inntil 10 mm lange, mens andre arter som regel bare er noen få millimeter store, som den 1 mm lange Tisbe furcata. Hoppekrepsene er kjøttetere eller altetere som kan beite på planteplankton, mindre dyreplankton eller dødt organisk materiale alt etter mattilgangen.
Hoppekrepser oppstod i havet, men har kolonisert ferskvann ved minst 22 ulike tilfeller. De finnes i alle ferskvannshabitater fra store, gamle innsjøer til underjordiske vannstrømmer, fra dammer av smeltevann til varme kilder, og fra saltsjøer til fytotelma. Noen arter lever på land i myrer og sumper eller i strølaget i fuktige skoger. 
I ferskvann finnes det over 2800 arter, og artsrikdommen er størst i den palearktiske sone, som har mer enn 1200 arter. Likevel er utbredelsen i saltvann langt større, med minst 11 000 arter.
Marinbiologer ved Gøteborgs Universitet talte i 1990-årene totalt 1817 arter av hoppekreps i nordlige atlantiske farvann, det vil si på europeisk side av Atlanterhavet inkludert Middelhavet, Østersjøen og Barentshavet. I Bajkalsjøen lever det over 120 arter, og Tanganyikasjøen har 69 arter.Fiskelus (Caligus curtus), skottelus (Caligus elongatus), lakselus (Lepeophtheirus salmonis) og skrubbelus (Lepeophtheirus perctralis) er eksempler på fiskeparasitter i nordlige farvann. Av andre arter i Norden kan nevnes brislinglus (Lernaeeniscus aprattae), skrubbe-knutecopepode (Acanthocondria cornuta), torske-gjelleorm (Lernaeocera branchialis), og torske-køllecopepode (Clavella adunca).


== Utvikling ==
Hoppekreps er særkjønna. Eggene bæres enten i en eller to eggposer under magen på hunnen, eller de gytes direkte i vannet. Eggene klekkes til naupliuslarver. Som andre krepsdyr vokser hoppekrepsene ved å skifte skall. Larvene utvikler seg gjennom seks stadier, nauplius I-VI. Etter naupliusstadium VI utvikler de seg videre til full voksen størrelse gjennom fem nye stadier. Voksen størrelse for de ulike artene ligger mellom 0,5 og 10 mm.
Lengden på utviklingsstadiene og generasjonslengden er ulik for ulike slekter og arter. For samme art kan generasjonslengden variere med vanntemperaturen; varmere vann gir raskere utvikling og kortere livslengde. Små former kan ha flere generasjoner i løpet av året, mens den vanligste arten i norske farvann, raudåte (Calanus finmarchicus), har én generasjon pr. år. Dens større slektning, Calanus hyperboreus, har en generasjonslengde på to-tre år i arktiske farvann.


== Taksonomisk systematikk ==
Hoppekreps deles i ti ordener (se taksoboks). Av disse er calanoider, cyclopoider og harpacticoider de viktigste i norsk marin fauna. Taksonomien til Maximillopoda er komplisert og under har vært revisjon ettersom ny innsikt vinnes. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En vanlig oppdeling anerkjenner Maxllopoda som en av seks ulike klasser av krepsdyr, der forøvrig storkreps (Malacostraca) er den mest artsrike gruppen - etterfulgt av Maxillopoda. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin og Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: 
Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
Klasse: Maxillopoda - mulig parafyletisk, +18.000 arter Dahl, 1956
Underklasse hoppekreps (Copepoda) - 13.000 arter, 2.800 i ferskvann
Orden Calanoida - 40 familier, 1.800 arter Sars, 1903
Familie Calanidae
Slekt «åte» Calanus
Arter inkl raudåte, ishavsåte, feitåte
Orden Cyclopoida - 30 familier, +327 arter Burmeister, 1834
Orden Gelyelloida - 1 familie, 2 arter Huys, 1988
Orden Harpacticoida - 67 familier, 463 slekter, 3.000 arter
Familie Canthocamptidae Sars, 1906
Familie Darcythompsoniidae Lang, 1936
Familie Ectinosomatidae G. O. Sars, 1903
Familie Harpacticidae Dana, 1846
Orden Misophrioida - 3 familier Gurney, 1927
Familie Misophriidae Boxshall & Jaume, 2000
Familie Palpophriidae Boxshall & Jaume, 2000
Familie Speleophriidae Boxshall & Jaume, 2000
Orden Monstrilloida - 1 familie, 3 slekter Sars, 1901
Familie Monstrillidae Dana, 1849
Slekt Monstrilla Dana, 1849
Slekt Monstrillopsis Sars, 1921
Slekt Thaumalea Krøyer, 1849
Orden Mormonilloida - 1 familie, 2 slekter, 5 arter 
Familie Mormonillidae Giesbrecht, 1893
Slekt Mormonilla Giesbrecht, 1891
Slekt Neomormonilla Ivanenko & Defaye, 2006
Orden Platycopioida - 1 familie, 4 slekter
Familie Platycopiidae Sars, 1911
Slekt Antrisocopia Fosshagen, 1985
Slekt Nanocopia Fosshagen, 1988
Slekt Platycopia Sars, 1911
Slekt Sarsicopia Martínez Arbizu, 1997
Orden Poecilostomatoida - +60 familier, +452 arter Thorell, 1859
Orden Siphonostomatoida - parasitter, 39 familier Thorell, 1859


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) hoppekreps – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) hoppekreps i Encyclopedia of Life 
(no) hoppekreps hos Artsdatabanken 
(sv) hoppekreps hos Dyntaxa 
(en) hoppekreps hos Fauna Europaea 
(en) hoppekreps hos Fossilworks 
(en) hoppekreps hos ITIS 
(en) hoppekreps hos NCBI 
(en) Kategori:Copepoda – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Copepoda – detaljert informasjon på Wikispecies 
Copepod World
ITIS Taxonomy