jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Liste over Norges regjeringer

Norges regjering siden 1814. Begrepet ministerium ble brukt frem til 1884. Fra da av het det regjering.


== Ministerier 1814–1884 ==
Mellom 1814 og 1884 hadde man ingen fullstendige skifter av regjeringer, kun suppleringer. Nedstående periodeinndeling baserer seg på boka Det norske statsråd 1814–1905, utgitt av Statsministerens kontor i 1996. Navngivingen er basert på stattholdere eller framtredende statsråder i perioden.


== Norske regjeringer 1884–1945 ==


== Quislings regjering og tyskinnsatt okkupasjonsstyre 1940–1945 ==


== Regjeringer siden 1945 ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norske regjeringer og ministerier 1814–2001 (NorgesLexi)
Det norske statsråd 1814– (Regjeringen.no)
Pornokrati

Begrepet pornokrati (skjøgevelde) beskriver en styreform der det er elskerinner eller prostituerte som utøver politisk innflytelse over makthaverne . Det er ingen av dagens stater som er pornokratiske og det finnes ingen ideologi rundt pornokratiet. Betegnelsen er brukt av motstanderne av regimer for å påpeke det de anser som moralsk forfall.
Pavedømmet på 900-tallet har i enkelte sammenhenger blitt omtalt som pornokrati


== Referanser ==
Elastica

Elastica var et engelsk britpop/punk-pop-band.


== Medlemmer ==
(opprinnelig)

Justine Frischmann (gitar, vokal)
Annie Holland (bass)
Donna Matthews (gitar)
Justin Welch (trommer)(senere)

David Bush (keyboards)
Paul Jones (gitar)
Mew (keyboards)


== Biografi ==
Elastica ble startet av tidligere Suede-gitarist Justine Frischmann i 1992. Hun hadde spilt med Suede i ca. et år, og hadde også vært kjæreste med Suede-frontmann Brett Anderson. Da forholdet tok slutt, bestemte hun seg for å starte sitt eget band. De andre tre medlemmene i Elastica ble rekruttert via annonser. Bandet spilte punk-inspirert britpop. De første singlene gjorde det godt, selv om to av dem ble anklaget for plagiat (av henholdsvis Wire og The Stranglers).Debutalbumet, Elastica, kom i 1995, og ble det raskest selgende debutalbumet i England (den forrige rekorden var satt knappe sju måneder tidligere, av Oasis' Definitely Maybe). Singelen Connection gjorde suksess også i USA.Justine Frischmann var mye i media på grunn av sitt forhold til Blur-frontmann Damon Albarn.
Den videre suksessen med Elastica lot derimot til å vente på seg. Annie Holland sluttet i bandet i 1995, og Donna Matthews sluttet i 1999. Nye medlemmer ble rekruttert, og Holland kom tilbake igjen, men det var først i 2000 plate nr. 2 kom ut, The Menace. Samme år ble bandet oppløst. Justin Welch giftet seg med Mew i 2002, Donna Matthews startet et nytt band kalt Klang, og Justine Frischmann har hatt en karriere som TV-programleder.


== Diskografi ==


=== Album ===
Elastica (1995)
The Menace (2000)


=== Singler og EP-er ===
Connection (1994)
Line Up (EP) (1994)
Stutter/Rockunroll (1994)
Stutter/Pussycat (1995)
Waking Up (1995)
Car Song (1996)
6-Track EP (EP) (1999)
Mad Dog, Pt.1 (2000)
Mad Dog, Pt.2 (2000)


== Eksterne lenker ==
(en) Elastica på Internet Movie Database 
(en) Elastica på Discogs 
(en) Elastica på MusicBrainz 
(en) Elastica på Songkick 
(en) Elastica på AllMusic
Spoiler (medier)

En spoiler (fra engelsk spoiler) er avslørende informasjon om historien i en bok, tv-show, film, spill, teaterstykke eller lignende, som kan ødelegge eller redusere gleden av å se eller lese verket for første gang.
Edelsten

Edelstener er sjeldne mineraler som brukes til smykker og pyntegjenstander. Det er bare vakre og forholdsvis harde mineraler som kalles edelstener. Mindre harde og mer vanlige mineraler som brukes til samme formål kalles gjerne halvedelstener (eller smykkestener). Grensene mellom edelstener og halvedelstener er ikke klart definert. Slipte edelstener kalles gjerne juveler. I tillegg til mineralene fins det også edelstener fra plante- og dyreriket som rav og perler. Kunnskapen om edelstener kalles gemmologi.
Jo hardere edelstenen er, desto mer bestandig er den.


== Historie ==
Edelstenens historie går flere tusen år tilbake i tiden, da de ble båret som amuletter for bl.a. å holde onde makter borte. Etter hvert ble edelstenene, fordi de var både vakre og sjeldne, et symbol på rikdom, status og makt. I tidligere tider fattet jødene forskjellige stener inn i yppersteprestens brystplate. Stentypene og hvilken plassering de hadde er nøye beskrevet i Det gamle testamente. Hver sten hadde sin bestemte betydning. På grunn av deres åndelige kraft og betydning ble edelstener senere fattet inn i kors og kalker. Biskoper og paver brukte også ringer med edelstener. Romerne fattet stener på sine sverd og andre våpen som beskyttelse i krig.
De flotteste og hardeste edelstenene er de dyreste og mest ettertraktede, særlig diamant, topas og rubin. Det er vanlig å slipe eller polere stenene for å få fram glans og farge. Ubehandlede kan de se ut som vanlige «gråsteiner». 
Behandling av edelstener er et håndverksfag som for noen stentypers vedkommende utøves relativt få steder i verden. For eksempel finnes en høy prosent av verdens diamantslipere i Amsterdam, med de fleste samlet i noen få kvartaler av byen. En norsk diamantsliper driver forøvrig sitt verksted på Svalbard.


== Edelstener ==
Agat
Akvamarin
Diamant
Jade
Kalsedon
Opal
Perle
Rav
Rubin
Safir
Smaragd
Topas
Zirkon
Turkis
Tigerøye
Rosenkvarts
		
		


== Prisvurdering ==
Faktorer som kan innvirke på prisnivå:

Sjeldenheten, fargen og om hvilke urenheter og sprekker som finnes.
Om steinen er slipt: markedets oppfatning av kvaliteten på slipingen.


== Se også ==
Gemmologi
Mineral
Bergart
Liste over henrettelsesmetoder

Mennesker har funnet opp en rekke henrettelsesmetoder gjennom tidene. Henrettelser foregår fremdeles i land som praktiserer dødsstraff, noe et flertall av verdens land gjør. Det finnes i tillegg en del land som på papiret har dødsstraff, men siden ingen har blitt dømt til døden, så har de i praksis ikke dødsstraff. En liste over metoder som ikke lenger er i bruk følger deretter. I parentes står områdene hvor metoder er eller har vært vanlig.
Man ser av de to listene at det har foregått en utvikling av henrettelsesmetodene. Eldre metoder er i stor grad basert på høy grad av smerte, gjerne over lang tid, mens metodene som brukes i moderne tid er raskere og mindre smertefulle.  Trenden er at de skal være raske og kliniske i stedet for langtrukne og brutale. Steining er et klart unntak fra dette, men også de andre metodene som brukes i moderne tid kan medføre betydelig fysisk og psykisk smerte. Spesielt har elektrisk stol og giftsprøyte som metode fått tildels hard kritikk i senere år.


== Henrettelsesmetoder ==
Elektrisk stol (USA)
Gasskammer (Enkelte stater i USA (deriblant California), dersom den dømte ber om det)
Giftsprøyte (Taiwan, USA, Kina, Vietnam, Guatemala og Thailand)
Halshogging (Saudi-Arabia, Jemen)
Hengning (Afghanistan, Iran, Irak, Japan, delstaten Washington og, dersom den dømte ber om det, New Hampshire i USA, sekundærmetode og flere land)
Knivstikk (Somalia)
Kasting utfor stup (Iran)
Skyting (Belarus, Folkerepublikken Kina, Indonesia, De forente arabiske emirater, Idaho, Nord-Korea og Oklahoma, USA, sekundærmetode)
Steining (Iran og Nigeria)


== Tidligere henrettelsesmetoder ==
Bambustortur (at bambus vokser inn i hjertet) (Japan)
Blodørn (Norge i vikingtida)
Brenning på bål (Vest-Europa)
Colombiansk slips
Drukning (Frankrike, Norge)
Flåing (Romerriket)
Garotte (Spania)
Giftbeger (Antikkens Hellas)
Giljotin (Frankrike, Italia, Tyskland og Sverige)
Hengning, trekking og kvartering (England / Storbritannia)
Jernjomfruen (Tyskland)
Kjølhaling (Vest-Europa, også en ikke-dødelig straffemetode)
Koking til døde (Asia og Europa)
Korsfestelse (Romerriket)
Kvartering (Europa, især Frankrike (se også hengning, trekking og kvartering))
Messingoksen (Sicilia i antikken)
Pressing (India)
Radbrekking (i alle fall Norge, Sverige og Tyskland)
Saging
Skyting med pil (Romerriket og Indianere)
Steile og hjul (Frankrike, Tyskland, Sverige, Norge, Danmark)
Henrettelse med elefant (India, Romerriket, Karthago)


== Se også ==
Dødsstraff
Tortur
Nunatak

En nunatak (fra grønlandsk: nunataq) er et fjell som stikker opp gjennom en isbre. Nunataken er ikke dekket av is fordi snøen blåser av fjellet slik at det er snøfritt hver sommer. Rundt nunataken kan isen være flere hundre meter tykk. Jostedalsbreen har flere nunataker, hvor Lodalskåpa er den høyeste og mest kjente.
I Jotunheimen blir en nunatak ofte kalt breahest eller brehest, og har navn etter den isbreen som omgir toppen. Flere av de høyeste toppene i Norge er brehester, for eksempel Veobreahesten (2 185 moh.), Svellnosbreahesten (2 181 moh.), Nørdre Hellstugubreahesten (2 136 moh.), Søre Hellstugubreahesten (2 120 moh.) og Grotbreahesten (2 018 moh.).
Den såkalte overvintringsteorien hevder at nunataker som stakk opp av iskappen som dekket Norge, fungerte som refugier for enkelte fjellplanter. Det vil si de at fant et tilfluktssted på nunatakene fram til neste varmeperiode. Det er også mulig at enkelte små pattedyr, slik som lemen, kan ha overlevd istiden på nunatakene.


== Referanser ==
Lodalskåpa

Lodalskåpa er et fjell på grensen mellom Stryn og Luster kommuner i Vestland. Det er en nunatak på Jostedalsbreen, og har en høyde på 2 083 meter over havet. Lodalskåpa er Breheimens nest høyeste topp etter Tverrådalskyrkja, og er det høyeste punktet i Stryn. Lodalskåpa og Brenibba er de to eneste fjellene over 2 000 meter på Jostedalsbreen.
Den utvilsomt vanligste adkomsten er fra Bødalssetra i Bødalen på vestsiden av Jostedalsbreen. innerst i Bødalen ved sørenden av Lovatnet ved Loen.  I 1844 besteg Gabriel Rustøy Lodalskåpa, men førstebestigning kan ha skjedd allerede i 1820 av Gottfried Bohr (usikkert).


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse av Lodalskåpa på peakbook.org
Nicolas Léonard Sadi Carnot

Nicolas Léonard Sadi Carnot (født 1. juni 1796 i Paris, død 24. august 1832 samme sted) var en fransk matematiker som skrev om prinsippene for termodynamikkens andre lov i en avhandling om varmekraftmaskiner.
Sadi Carnot var sønn av Lazare Carnot. Han var offiser i den franske hæren.
I 1824 utga han Réflexions sur la puissance motrice du feu hvor han prøvde å forklare hvordan man får mest mulig arbeid ut av en varmekraftmaskin, som for eksempel en dampmaskin, fra en gitt mengde varme, for eksempel fra en gitt mengde brennende kull. Ingeniører på hans tid hadde prøvd forskjellige mekaniske måter for å øke mengden arbeid fra motorer.
Carnot hevdet – korrekt – at alt som betød noe, etter å ha fjernet tap som friksjon og varmetap, var å maksimere forskjellen mellom varmekilden og varmesluket. Se carnotprosess. Avhandlingen hans kan regnes som starten på moderne termodynamikk.Han døde under koleraepidemien som herjet i Paris.


== Referanser ==
Carnot

Carnot kan ha følgende betydninger:

Lazare Nicholas Marguerite Carnot
Nicolas Léonard Sadi Carnot, fransk matematiker og fysiker
Marie François Sadi Carnot
Kapringen av Valdresekspressen 2013

Kapringen av Valdresekspressen 2013 skjedde den 4. november 2013 på fylkesvei 53 øst for tettstedet Øvre Årdal da en buss på ruten Valdresekspressen ble kapret. Sjåføren og begge passasjerene ble i løpet av kort tid drept med kniv.


== Hendelsesforløp ==
Den 4. november 2013 rundt klokken 17.30 ble en buss kapret på langdistanseruten Valdresekspressen mellom Årdalstangen og Oslo. Ruten drives av selskapet NOR-WAY Bussekspress. Kapringen skjedde på strekningen mellom tettstedet Øvre Årdal i Årdal kommune i Sogn og Fjordane og Tyin i nabokommunen Vang i Oppland.
Under kapringen ble sjåføren og begge passasjerene drept ved at kapreren påførte dem knivstikk. Ved pågripelsen hadde kapreren selv stikkskader.
Kapreren ble pågrepet av brannvesenet og ambulansepersonell og deretter overlatt til politiet da disse ankom.


== Gjerningsmann og ofre ==


=== Gjerningsmannen ===
Busskapreren var en mannlig asylsøker født i 1982 med opprinnelse i Sør-Sudan. Mannen hadde fått avslag på asylsøknad, og kapringen skjedde dagen før han skulle returneres til Spania, hvor han opprinnelig søkte om asyl.Gjerningsmannen ble innlagt på psykiatrisk avdeling ved Sandviken sykehus i Bergen, men ble senere overført til Bergen fengsel. I 2014 døde han av skader han pådro seg etter å ha kastet seg fra et tak i fengselet.


=== De døde ===
19 år gamle Margaret Molland Sanden fra Årdalstangen, som studerte ved Høgskolen i Oslo
53 år gamle Brahim Khoya svensk statsborger på vei hjem til Göteborg, etter å ha jobbet 2 måneder ved Årdal Bo og Omsorgssenter.
55 år gamle Arve Kvernhaug bosatt i Bagn, men opprinnelig fra Lier, som var sjåfør på bussen.


== Referanser ==
2112

2112 er det fjerde albumet av det kanadiske prog-rock bandet Rush. Det ble utgitt i 1976 på Mercury Records. Albumet, som ble Rush sitt store gjennombrudd, er ofte blitt kalt et konseptalbum på grunn av den episke tittellåten «2112», som er over 20 minutter lang. Teknisk sett er det ikke det, da de øvrige sangene ikke har noen direkte sammenheng med hverken «2112» eller hverandre.   


== Sporliste ==
Alle tekstene er skrevet av Neil Peart og all musikken er skrevet av Geddy Lee og Alex Lifeson, unntatt hvor annet er notert

Side en«2112» – 20:34
I. «Overture» – 4:32
II. «The Temples of Syrinx» – 2:13
III. «Discovery» (musikk: Lifeson) – 3:29
IV. «Presentation» (musikk:Lifeson) – 3:42
V. «Oracle: The Dream» – 2:00
VI. «Soliloquy» – 2:21
VII. «Grand Finale» – 2:14Side to«A Passage to Bangkok» – 3:34
«The Twilight Zone» – 3:17
«Lessons» (Lifeson) – 3:51
«Tears» (Lee) – 3:31
«Something for Nothing» (musikk: Lee) – 3:59


== Personell ==
Geddy Lee – vokal, bass
Alex Lifeson – elektriske og akustiske gitarer
Neil Peart – trommer, perkusjon
Hugh Syme – Mellotron på «Tears»


== Eksterne lenker ==
(en) 2112 på Discogs 
(en) 2112 på MusicBrainz 
(en) 2112 på Encyclopaedia Metallum 
(en) 2112 på AllMusic
Organ (andre betydninger)

Organ har flere betydninger:

Organ, kroppsdel
Organ (medium), publikasjon eller annet massemedium som presenterer et budskap i tråd med det eieren støtter
Novelle

Novelle er en litterær sjanger. Sjangeren preges av å ha korte tekster med handling som oftest foregående innenfor et kort tidsrom, på begrenset plass og med få hovedpersoner og bipersoner.


== Kjennetegn ==
Det er tre hovedkjennetegn ved novellen.
Novellen er fiksjon, det vil si at den er oppdiktet og hører til skjønnlitteraturen.
Novellen er en prosafortelling, og den deles ikke inn i verselinjer, slik som sjangrene epos og lyrikk.
Novellen er korte prosafortellinger som roman og kortroman, men lenger enn kortprosa.I tillegg kan novellen avgrenses mot grensesjangre som roman, eventyr, fabel, anekdote, parabel og kortprosa.


== Novellens historie ==
Det latinske begrepet novella betyr «nyhet». På 1200- og 1300-tallet i Italia ble utrykket brukt om korte, nyhetspregede prosafortellinger.  Giovanni Boccaccios  Dekameronen (1349-51) står sentralt i europeisk novelletradisjon. Johann Wolfgang von Goethe bidro til utvikling av sjangeren, blant annet ved å kreve at en novelle må inneholde en overraskende hendelse.  
Det er vanlig å datere novellens gjennombrudd i Norge til 1819, da Maurits Hansen begynte å publisere historiene sine i det nystartede Morgenbladet. Spesielt kjent er den nasjonalromantiske novellen «Luren», og den kan ha fungert som en forløper for Bjørnstjerne Bjørnsons bondefortellinger. 
På 1800-tallet bidro Edgar Allan Poe og Anton Tsjekhov til å utvikle novellesjangeren.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Novelle; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Katrine Moholt

Katrine Moholt (født 21. september 1973 i Nannestad) er en norsk programleder og sanger. 
Moholt har skuespillerutdannelse fra Romerike Folkehøgskole og Teaterakademiet. 
Moholt startet sin fjernsynskarriere i TV Romerike hvor hun jobbet som nyhetsoppleser og programleder fra 1997. I 2001 ble hun ansatt i TV 2 hvor hun startet med programmet Gjett hva jeg gjør. Hun har også vært programleder i gameshowet Tre gode naboer og Reality-TV-serien Nr. 19, og ble virkelig kjent etter programlederrolle i det populære TV-programmet Jakten på kjærligheten fra 2004-2010. Våren 2006 vant hun dansekonkurransen Skal vi danse på TV 2, samme program som hun var programleder for i 2011. Moholt har vært programleder for TV-programmet Allsang på Grensen på TV 2 hvert år siden 2007.
I 1998 da Hotel Cæsar skulle finne skuespillere til å spille rollen som Ninni Krogstad, deltok Moholt på audition. Utover dette har hun medvirket som skuespiller for blant annet humortrioen i KLM. Moholt vant publikumsprisen under Gullruten 2006 og Medierosen høsten 2006.I 2008 kom hennes debutalbum Sweethearts, som ble utgitt gjennom Slagerfabrikken hos Universal Music.
Katrine Moholt er gift og har tre barn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Katrine Moholt på Internet Movie Database 
(no) Katrine Moholt hos Nationaltheatret
Kortbølge

Kortbølgen (ofte omtalt som HF av høye frekvenser) omfatter bølgelengder mellom 10 m og 100 m, radiofrekvensene mellom 3 MHz og 30 MHz. Radiosignalene reflekteres av E-lagene (95-150 km) og F-lagene (>150 km) i ionosfæren og kan derfor under gode forhold rekke over flere kontinenter.
De lengre bølgelengdene følger terrenget og jordkrumningen bedre enn de korte. Kortbølgesignaler reflekteres i ionosfæren slik at det blir en sone utenfor dekning av jordbølgen og før refleksjonen fra ionosfæren, der signalene ikke kan høres. Denne sonen kalles skipsonen.
Refleksjonene påvirkes av sola med forskjellig refleksjon dag og natt, og den påvirkes av partikkelstrålingen fra sola. Utbredelsen av kortbølgesignaler er derfor vanskelig å forutsi. De forskjellige frekvensbåndene i kortbølgen har svært forskjellige egenskaper i forhold til utbredelse.
Bølgelengde: 10–100 meter.


== Kortbølgekringkasting ==
Mange nasjoner kringkaster sine programmer på kortbølge. Sendingene rekker i prinsippet over hele verden på en billig måte, men kvaliteten og båndbredden er dårlig, og derfor benyttes ofte som reserve.


== Flytrafikk ==
Kortbølge brukes også innen flytrafikk over hele verden. Som ellers er det mest som reservesamband og flysikkerhet i de tilfeller hvor andre samband bryter sammen.


== Skipsradio ==
Fordi kortbølgeradiosamband kan etableres over hele verden, er dette fortsatt benyttet som reservesamband til sjøs. Valg av frekvensområde innen kortbølgen må baseres på erfaringer med solflekkaktivitet, tid på døgnet og posisjon i forhold til kystradiostasjoner på land. På grunn av den smale båndbredden, ble morsealfabetet ofte benyttet før 1990.

Kystradio Sør, tidligere Rogaland Radio, (kallesignal LGQ (tidl. LGB)) er en kystradiostasjon som ligger på Sola og med anlegg på mellombølge og VHF. Stasjonens kortbølgeavdeling ble lagt ned fra 1. januar 2004.


== Privatradio ==
Kommunikasjonsradio for privatpersoner ifølge LA-, PR27- og CB-radiostandarden bruker kortbølge kring 27 MHz (bølgelangde ca 11 meter).


== Amatørradio ==
For amatørradiotrafikk (ikke-kommersiell trafikk for privatpersoner med radioamatørlisens) brukes kortbølgen på åtte forskjellige frekvensbånd.


== Referanser ==
Mellombølge

Mellombølgen (MF) dekker radiofrekvensområdet mellom 300 kHz og 3000 kHz. Om kvelden og natten reflekteres signalene i ionosfæren og kan rekke langt, ofte over det meste av kontinentet det sendes fra. Mellombølgen har derfor vært mye brukt til kringkasting og til skipsradiosamband.
Mellombølgen blir ofte referert til den delen av MF-frekvensområdet (300–3000 kHz) hvor vi finner kommersiell AM-kringkasting.  Disse kringkasterne har konsesjon på frekvensene mellom 525 kHz til 1615 kHz (1705 kHz i Nord-Amerika, Australia og deler av Syd-Amerika.)
Bølgelengde: 100–1000 meter.Fram til slutten av 1970-årene hadde mange norske byer mellombølgesendere som sendte NRKs programmer. Den eneste norske mellombølgesender i 2017 er Longyearbyen som sender på 1485 kHz.


== Referanser ==
Havstein

Havstein er et område på Byåsen i Trondheim. Beliggenheten gjør at man fra Havstein har utsikt over store deler av Trondheim. Den opprinnelige gården Havstein grenser mot Munkvoll i sør (ved Stabells veg), strekker seg i vest opp forbi Nyborg, i nord mot Rogner og Breidablikk og i øst ned til Johnny Peviks veg. På Havstein finner man blant annet Havstein gård, Havstein legesenter, Havstein kirke og Havstein krigskirkegård. Tidligere var store deler av området jordbæråker, men fra sommeren 2013 har det vært en 9-hulls golfbane i drift på nordsiden av området. Navnet kommer fra norrønt hefifa, som betyr «løfte», sammensatt med stein, og betyr «det høytliggende sted».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
http://www.trondheimpar3golf.no/
https://web.archive.org/web/20101120170256/http://www.havsteinlegesenter.no/
https://web.archive.org/web/20080507162802/http://byavisa.no/byavisa/artikler.php?artid=1320
Langbølge

Langbølge refererer ofte til den delen av LF-frekvensområdet (30 – 300 kHz) som overfører kommersielle AM-kringkastingssendinger. Disse opererer i området fra 153 kHz til 279 kHz i Europa og store deler av verden for øvrig.
Bølgelengde: 1km – 10km.Tidligere har NRK blitt tilbudt via sendere på Kløfta, Kvitsøy, Fredrikstad og Vigra. Langbølgesenderen Ingøy kringkaster var den siste som ble lagt ned (i 2018).
Mer moderne kommunikasjonsplattformer har gjort at disse tilbudene har blitt mindre og mindre brukt og derfor er senderne i tur og orden blitt avviklet.


== Referanser ==
Byåsen

Byåsen er en bydel som utgjør de vestlige delene av Trondheim. Byåsen er et typisk forstadsområde som omfatter en rekke boligstrøk vest og sørvest for byen i hellingene opp mot Bymarka. Alle områdene som ligger på vestsiden av Nidelva og nord mot Stavset og Flatåsen regnes å høre til Byåsen. Byåsen er preget av forstadsbebyggelse – de eldste villastrøkene ble utbygd i 1920- og 1930-årene – med lite næringsvirksomhet og få butikker. De fleste som bor her jobber i andre deler av Trondheim. Trikkelinjen Gråkallbanen går gjennom Byåsen (endestasjon på Lian).


== Idrett ==
Byåsen Idrettslag er kjent for kvinnehåndballaget med samme navn, men har også mange kjente langrennstjerner. Tor-Arne Hetland og Johannes Høsflot Klæbo går for Byåsen Idrettslag. Ole Einar Bjørndalen, Lars Berger og Frode Estil har tidligere gått for samme klubb. 
Byåsen har mange populære turområder i Bymarka.


== Strøk og områder på Byåsen ==
Breidablikk
Dalgård
Dahlhaug
Fagerlia
Ferstad
Hallset
Hammersborg
Havstad
Havstein
Hoem
Kystad
Lian
Munkvoll
Nyborg
Rydningen
Rognheim
Selsbakk
Stavne
Stavset
Sverresborg
Ugla
Våddan


== Se også ==
Byåsen Idrettslag
Byåsen kirke
Byåsen videregående skole
Trøndelag Folkemuseum


== Referanser ==
Risvollan

Risvollan er et boligstrøk i Trondheim. Det er et av de sørligste områdene av Trondheim øst for Nidelva. Boligstrøket ligger rundt 5 km sør for Trondheim sentrum (Midtbyen), mellom Utleira i sør, Strindmarka i øst, Steinan i nordøst, Nardo og Othilienborg i nord og Stubban i vest. Området domineres av Risvollan borettslag, som er landets største borettslag. Borettslaget består av 1113 leiligheter fordelt på 8 boligområder. Det meste av bebyggelsen består av rekkehus og lavblokker, i tillegg til 55 leiligheter i en høyblokk som er integrert i Risvollan Senter. Bydelen Risvollan ligger på grunn som opprinnelig hørte til Risvoll gård, som har vært kjent siden middelalderen, da den sannsynligvis tilhørte Helgeseter kloster. Gården ble i løpet av 1970-årene utstykket til boliger.


== Litteratur ==
Bratberg, Terje T.V. (1996). Trondheim byleksikon. Kunnskapsforlaget. s. 441. ISBN 8257306428.