Vermont

Vermont er en delstat i USA som ligger i New England-området nordøst i landet.
Målt i areal er Vermont en av de aller minste delstatene i USA. Den grenser til delstatene New York, New Hampshire og Massachusetts og har en riksgrense i nord mot Canada.
Delstaten er kjent for sine fjell med trær. Om høsten blir disse trærne røde og oransje, og mange kommer fra andre delstater for å se på fjellene i denne tiden. Navnet «Vermont» kommer fra det franske «Verts monts» («Grønne fjell») og delstatens kjælenavn er nettopp «The Green Mountain State».
Vest i delstaten ligger innsjøen Champlainsjøen.


== Historie ==

Før europeerne kom til Vermont var området befolket av mohican- og abinakiindianere. Den første europeeren til å besøke området var antagelig Jacques Cartier. I 1609 gjorde Samuel de Champlain krav på området og Vermont ble befolket av franskmenn. De franske koloniene ble angrepet av både indianere og engelskmenn, og Frankrike sa fra seg retten til området ved avtalen i Paris i 1763.
Vermont var den 14. staten som sluttet seg til USA, og dermed den første etter de opprinnelige 13 delstatene da USA erklærte selvstendighet i 1776. 
Flere av slagene i uavhengighetskrigen med England ble utkjempet i Vermont. I den britisk-amerikanske krig forsøkte britiske styrker å rykke inn med en krigsflåte på Lake Champlain, men etter et sjøslag ble de slått tilbake.
Store oversvømmelser i 1927 tok livet av 84 mennesker i Vermont.


=== Uavhengighet og statsdannelse ===
New Hampshire Grants eller Benning Wentworth Grants var landområder tildelt til immigranter mellom 1749 og 1764 av provinsguvernøren for New Hampshire, Benning Wentworth. Både New Hampshire og provinsen New York gjorde krav på området. Tvisten ledet frem til dannelsen av Republikken Vermont, som senere ble delstaten Vermont.
Den 18. januar 1777 deklarerte representanter for New Hampshire Grants uavhengigheten til Vermont. I de første seks månedene var navnet New Connecticut.
Den 2. juni 1777 ble det avholdt en konferanse med 72 delegater som møtte for å vedta navnet Vermont. Dette var etter råd fra en vennligsinnet borger fra Pennsylvania som skrev til dem om hvordan medlemskap i det nylig opprettede USA kunne oppnås. Den 4. juni ble utkast til den nye statens grunnlov skrevet og godkjent av delegatene 8. juni. Dette var en av de første nedskrevne grunnlover i Nord-Amerika og var den første som avskaffet slaveriet.  Grunnloven ga også alle menn stemmerett og hadde krav til støtte for offentlig skolegang.


== Demografi ==


=== Bosetning ===
Bureau of the Census estimerte i juli 2011 at innbyggerantallet i Vermont var 626 431, noe som tilsvarte en økning på 0,11 % fra folketellingen i 2010. Befolkningstyngdepunktet i Vermont befinner seg i Washington County, i byen Warren.


=== Etnisitet og språk ===
De største befolkningsgruppene kommer fra:
23,9 % Frankrike / franskspråklige del av Canada
18,6 % England
17,9 % Irland
10,3 % Tyskland
7,5 % Italia
7,0 % USA
5,0 % Skottland
3,9 % Polen
2,7 % Skottland
1,9 % Sverige
1,6 % Nederland
1,4 % Russland
1,4 % WalesInnbyggere av britisk opphav (særlig engelsk) bor de fleste steder i Vermont. Den nordlige delen av delstaten har en betydelig andel av fransk-kanadisk opphav. Noen dialektvariasjoner høres i de ulike delene av Vermont, men innbyggerne har etter hvert blitt en mer homogen gruppe og snakker mer standard amerikansk engelsk de siste årene.


== Geografi ==


=== Byer ===
Vermont har ni byer klassifisert som city. Den klart største er Burlington. Byen Montpelier er hovedstaden i staten Vermont, og med sine 7.855 innbyggere er dette USAs minst befolkede hovedstad.


==== De største byene (cities) ====
De ni byene, med innbyggertall pr. 2010:

Burlington = 42,417
South Burlington = 17,904
Rutland = 16,495
Barre = 9,052
Montpelier = 7,855
Winooski = 7,267
St. Albans = 6,918
Newport = 5,005
Vergennes = 2,741


==== De største tettstedene (towns) ====
Følgende store tettsteder er karakterisert som tettsteder, "towns", innbyggertall pr. 2010: 

Essex = 19,587
Colchester = 17,067
Bennington = 15,764
Brattleboro = 12,046
Milton = 10,352
Hartford = 9,952
Springfield = 9,373
Williston = 8,698
Middlebury = 8,496
Barre = 7,924
St. Johnsbury = 7,603
Shelburne = 7,144
Swanton = 6,833


== Økonomi ==
Den viktigste jordbruksindustrien er melkeproduksjon. Det øvrige jordbruket har falt etterhvert som mange av bøndene flyttet vestover mot slettestatene.
Turisme er en viktig industri og Vermont har en rekke skisteder som er kjente, og som særlig innbyggerne i New York City og omegn vet å benytte.
Vermont har fostret kjente suksess-selskaper som "Ben and Jerry" som lager iskrem med "en sosial touch". Selskapet gir deler av overskuddet tilbake til trengende innbyggere i staten.
En del forsikringsselskap har også investert i Vermont.

 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587. 


== Politikk ==
Vermont regnes som en av de mest liberale statene i USA. I 2004 gikk staten til John Kerry med 59,1 % av stemmene. De to plassene i Senatet besittes av demokraten Patrick Leahy som faktisk ble støttet av sin republikanske motkandidat i 1998, og fra januar 2007 den uavhengige Bernie Sanders, kongressens eneste erklærte sosialist. Vermonts eneste plass i Representantenes hus besittes fra 2007 av demokraten Peter Welch. Begge kamrene i delstatsforsamlingen har en overvekt av demokrater.
Howard Dean var tidligere guvernør i Vermont og forsøkte å vinne den demokratiske nominasjonen til 2004-valget, men ble bare nummer tre. Dean ble senere valgt til formann i demokratenes nasjonale komite.


== Fylker ==
Vermont har 14 counties (fylker).

Se Liste over fylker i Vermont for en oversikt.


== Kjente personer ==
Ruth Stone
Calvin Coolidge
Chester A. Arthur
Howard Dean
John Deere
James Fisk


== Se også ==
Lake Champlain Transportation Company


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Vermont – kategori av bilder, video eller lyd på Commons