jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jens-Lars Fleischer

Jens-Lars Fleischer (født 1. januar 1960 i Ikerasak) er en Grønlandsk politiker. Han representerer partiet Siumut. 
Han har vært medlem av kommunestyret i Uummannaq kommune siden 1989, og startet i 2005 sin andre periode som borgermester. Hans første periode var 1997–2001. Han har sittet på Landstinget siden 2005, og sitter også i Siumuts hovedstyre. 
I tillegg var han formann for KANUKOKA fra 2001-05, og han var formann for Grønlandsdelegasjonen i ICC-Greenland i perioden 2002 – 2005. 
Av utdanning er han politi.
Pyraloidea

Pyraloidea er en artsrik gruppe (overfamilie) av sommerfugler som finnes i alle verdensdeler. Før regnet man gjerne alle medlemmene til én familie, Pyralidae, men i dag er det vanlig å dele Pyraloidea opp i to nært beslektede familier, gressmott (Crambidae) og mott (=halvmøll, Pyralidae). Et viktig fellestrekk er at de har høreorganer ("ører") på undersiden av bakkroppen, men bygningen av disse er forskjellig for det to familiene. De fleste artene er små til middelsstore, slankbygde, ofte bleke, grå eller brunlige møll, men mange unntak finnes. Antennene er trådformede og palpene er oftest lange og framoverstrakte. Larvene er nesten nakne, sylindriske, korte og tykke, og lever vanligvis skjult, enten inne i planter eller i silkerør som de spinner. En bemerkelsesverdig gruppe er underfamilien Nymphulinae, som omfatter de eneste sommerfuglene med larver som utvikler seg under vann. En del arter av mott gjør skade på lagrede matvarer, og noen gressmott er alvorlige skadedyr i jordbruket i varme områder.


== Eksterne lenker ==
(en) Pyraloidea i Encyclopedia of Life 
(en) Pyraloidea i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pyraloidea hos Artsdatabanken 
(sv) Pyraloidea hos Dyntaxa 
(en) Pyraloidea hos Fauna Europaea 
(en) Pyraloidea hos Fossilworks 
(en) Pyraloidea hos ITIS 
(en) Pyraloidea hos NCBI 
(en) Kategori:Pyraloidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pyraloidea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Global Information System on Pyraloidea (GlobIZ) (engelsk)
Ridley Borchgrevink

Ridley Yngvar Borchgrevink (født 1. februar 1898, død 2. juli 1981 i Asker) var en norsk tegner, grafiker, illustratør og maler. Han ble særlig kjent for sine mange dyretegninger.


== Liv og virke ==
Ridley Borchgrevink ble født i Wimbledon i England som sønn av den norske polarforskeren Carsten Egeberg Borchgrevink (1864–1934) og hans hustru Constance Prior Standen. Han kom til Norge allerede i 1902. Han studerte ett år ved NTHs arkitektlinje i Trondheim i 1918 og seinere zoologi ved Universitetet i Oslo. I perioden 1920–1923 var han elev hos billedkunstnerne Othon Friesz, Raoul Dufy, André Lhote og Pedro Araujo i Paris. Han reiste mye og foretok flere studiereiser, blant annet til Marokko, Kenya (1931–1932 og 1947–1948) og Uganda. I 1924 foretok han en jordomseiling med opphold i Sørøst-Asia og Vestindia. Han reiste også i Norge.
Borchgrevink debuterte på Høstutstillinga i Oslo i 1921, og deltok siden nesten hvert år fram til 1972. Deltok også på utstillingen 9 unge malere i Kunstnerforbundet 1928, sammen med Leon Aurdal, Bernt Clüver, Sigurd Danifer, Henrik Finne, Per Lund,  Rolf Rude, Otto Sverdrup og Trygve Torkildsen. Nasjonalgalleriet i Oslo har flere tegninger, litografier og malerier av ham.
Borchgrevink utgav Afrika-bøkene Svart og hvitt i Afrika i 1932 og Dyrespor og vill honning i 1950, bøker der han både skrev teksten og lagde sprelske tegninger i karakteristisk blyant- eller pennestrek.Borchgrevink tegnet dessuten norsk natur og illustrerte omkring 30 bøker for norske forfattere, deriblant Nils Onsagers Fottur i 1930, P.Chr. Asbjørnsens Norske huldreeventyr og folkesagn i 1934 og flere av Mikkjel Fønhus' villmarksromaner. I 1942 utgav han dessuten sin egen Dyretegninger. Det er også blitt utgitt flere kunstbøker med bildene hans.
Borchgrevink fikk Statens kunstnerlønn fra 1958. Han bodde like ved Hvalstad gård i Asker i Akershus sør for Oslo.
Andre norske dyretegnere er blant andre Omar Andreen, Eivind Nielsen og Viggo Ree.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Ridley Borchgrevink i BIBSYS
Presentasjon av Borcgrevink som Akershus-kunstner
Asker Kunstforenings presentasjon
Fem bilder av Ridley Borchgrevink
Harald Natvig

Harald Natvig (født 10. juni 1872 i Stavanger, død 1. august 1947 i Hjerkinn) var en norsk lege og skytter som konkurrerte på begynnelsen av 1900-tallet.


== Lege ==
Harald Natvig  var født i Stavanger, som sønn av skipsfører Jacob Andreas Natvig, og ble student i 1890 fra Kristiansand katedralskole, cand.med. 1898 og dr.med. 1906. Allerede som medisinsk student vikarierte han i 1897 en kort tid som kommunelege i Lyngør, og senere, i 1900 som gruvelege i Bossmo, Rana. Han tjenestegjorde i en årrekke ved forskjellige sykehus, dels som assistent dels som kandidat, og til slutt som reservelege. Fra november 1903 til juli 1905 var han «volontørassistent» ved Barnbördshuset i Helsingfors, hvor han utarbeidet sin doktorgradsavhandling, som ble trykt i Archiv für Gynäkologie (1905). I 1906 fikk Natvig den medisinske doktorgrad. Fra 1905 til 1907 var han underlege i Bergen, deretter fra 1908 til 1911 reservelege i Kristiania. Mellom 1910 og 1913 var han universitetsstipendiat i fødselsvitenskap og kvinnesykdommer. Ved opprettelsen av den nye Oslo kommunale Kvinneklinikk i 1930 ble Harald Natvig dens første overlege til 1938.
Natvig tok skarp avstand fra abortfremkallelse på såkalt «humanitære og sociale indikasjoner».

Harald Natvig besøkte de fleste europeiske land, dels som turist, dels for å se på fødselklinikker. Han gjorde også tjeneste som kirurg under to kriger, i serbisk tjeneste under den første Balkankrigen, og som leder av Norges Røde Kors ambulanse i Finland under borgerkrigen i 1918. Han tok mange fotografier fra krigen som i dag er klassiske innen sin sjanger, og er trykt i mange vitenskapelige verker om krig.


== Skytter ==
Harald Natvig deltok i skyting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen og tok laggull i løpende hjort, både enkelt- og dobbeltskudd. I tillegg tok han individuell bronsemedalje i løpende hjort, enkeltskudd. Fire år senere, under Sommer-OL 1924 i Paris, ble det igjen laggull i løpende hjort, enkeltskudd og lagsølv i løpende hjort, dobbeltskudd.


== Bibliografi ==
«De hygieniske forhold ved Viktens fiskevær og fiskerilovgivningen i Namdalen». I: Tidsskrift for Den norske legeforening; 1902-03. Se Sør-Gjæslingan og Nordøyan
Fra den finske frihedskrig 1918: Vestarmén (1918)


== Litteratur ==
Norsk biografisk leksikon, 10. H. Aschehoug & Co: Oslo MCMXL
Natvig, Harald i Hvem er Hvem, 1930
Isaksen, Asbjørn (f. 1879) (1911). Professorer, docenter, amanuenser, stipendiater samt øvrige lærere og tjenestemænd 1911: kortfattede biografier med 164 portrætter og et gruppebillede av Det akademiske kollegium. Kristiania: Gyldendal. 


== Eksterne lenker ==
(en) Harald Natvig – Olympedia 
(en) Harald Natvig – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Vassbotndalen naturreservat

Vassbotndalen naturreservat er et naturreservat i Alta kommune. Reservatet dekker et område på 1,459 km² nederst i Vassbotndalen sør for Storvatnet i Talvik. Formålet med naturreservatet er å bevare et rikt løvskogområde, med en stor, frodig og lite påvirket gråorskog.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
All vegetasjon i vann og på land, herunder døde busker og trær, er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Motorferdsel på barmark er forbudt. (For motorferdsel på vinterføre gjelder lov om motorferdsel i utmark og vassdrag med tilhørende forskrifter.)


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.
Sanking av bær og matsopp.
Bruk av tørt virke til brensel på stedet.
Skjæring av sennegras.
Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette regler for beiting i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
Bruk og nødvendig vedlikehold av eksisterende, lovlig oppsatte hytter, veger og andre anlegg.
Bruk av motorkjøretøy på strandgrunnen ved kryssing av Vassbotnelva i utløpet til Storvatnet i forbindelse med tillatt jordbruksdrift på vestsida av elva.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Hogst av bjørk.
Utbedring av eksisterende lovlig oppsatte hytter og oppføring av tilbygg og uthus i tilknytning til disse.
Motorferdsel utover det som følger av punkt 3 og 7.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Vassbotndalen
Hans Nordvik

Hans Theodor Nordvik, tidligere Torbergsen (født 1. august 1880 i Trondenes, død 22. juli 1960 i Oslo) var en norsk skytter som konkurrerte på begynnelsen av det 20. århundre. Han deltok i skyting under Sommer-OL 1912, og åtte år senere i Sommer-OL 1920 i Antwerpen der han tok laggull i løpende hjort, både enkelt- og dobbeltskudd.


== Eksterne lenker ==
(en) Hans Nordvik – Olympedia 
(en) Hans Nordvik – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Oluf Wesmann-Kjær

Oluf Wesmann-Kjær (født 2. juli 1874 i Nannestad, død 16. september 1945 i Oslo ) var en norsk skytter som konkurrerte på begynnelsen av det 20. århundre. Han deltok i skyting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen og Sommer-OL 1924 i Paris. I 1924 deltok han i øvelsene trap, individuelt og lag.


== Eksterne lenker ==
(en) Oluf Wesmann-Kjær – Olympedia 
(en) Oluf Wesmann-Kjær – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
Medaljevinnere i skyteøvelser 1924, IOCs nettsted Olympic.org
Eidvågen naturreservat

Eidvågen naturreservat er et naturreservat i Hammerfest kommune. Reservatet dekker et område på 0,302 km² øst for Eidvågen på øya Seiland. Formålet med fredningen er å bevare et viktig fuglefjell med tilhørende plantesamfunn, fugleliv og annet dyreliv som naturlig er knyttet til området.
Krykkje bygger reir i en ca. 50 meter høy fjellside som går bratt ned i sjøen, ytterst i Eidvågen. Det er uvanlig at krykkje hekker så langt fra det åpne havet. Det hekker også noen par av teist i fjellet.


== Bestemmelser for reservatet ==
All vegetasjon i vann og på land er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Alt vilt (inklusive sjøpattedyr), herunder deres hi, reir og egg, er fredet mot enhver form for skade, ødeleggelse og unødig forstyrrelse. Jakt, fangst, bruk av skytevåpen, samt slipp av hund, er forbudt i tidsrommet fra og med 1. mars til og med 30. september. Utsetting av vilt er ikke tillatt. For øvrig gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter gitt i medhold av disse.
Det må ikke foretas inngrep som kan skade de naturlige forhold, herunder oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, steinbrudd, uttak eller oppfylling av masse, henleggelse av avfall, utslipp av forurensende stoffer, eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
Motorisert ferdsel til lands er forbudt.
Camping, teltslagning og oppsetting av kamuflasjeinnretninger er forbudt.
Miljøverndepartementet kan fastsette nærmere regler for:
Ferdselen på land og på sjøen i reservatet.
Begrenset eggsanking fra arter som kan tåle en slik beskatning.
Bruk av slike fiskeredskaper som kan virke skadelig på fuglelivet.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, sikrings-, politi-, brannvern-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.
Tradisjonell beiting.
Sanking av bær og matsopp utenom eventuelle perioder med ferdselsforbud.
Vedlikehold av eksisterende godkjente bygninger og anlegg.
Felling av sel som gjør skade på laksenøter, når slik felling skjer i samsvar med gjeldende lovverk.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Kontrollert reduksjon av vilt når dette anses nødvendig for å hindre bestandsmessige misforhold mellom forskjellige arter eller i forholdet art-miljø på grunn av menneskeskapte faktorer.


== Eksterne lenker ==
Kart over Eidvågen
FOR 1983-01-28 nr 104: Forskrift om fredning for Eidvågen naturreservat
Kambodsjansk riel

Riel (valutakode: KHR; khmer: រៀល; symbol: ៛) er valutaen i Kambodsja. Det har vært to forskjellige typer riel, den første ble brukt fra  1953-1975, og den andre siden 1. april 1980. Den amerikanske dollaren er gangbar valuta overalt i Kambodsja, med en konverteringsrate som er litt lavere enn den offisielle kursen: 4000 riel per dollar.
Gilad Atzmon

Gilad Atzmon (født 9. juni 1963) er en israelsk-engelsk jazzsaksofonist, forfatter og anti-sionistisk aktivist. Atzmon ble født inn i en sekulær jødisk familie i Israel, men regner seg i dag som hebraisktalende palestiner og er bosatt i London, dit han emigrerte i 1994.
Atzmons primærinstrument er altsaksofonen, men han spiller også andre saksofontyper, klarinett og fløyte. Musikalsk har han spesialisert seg på bebop og frijazz, fremfor alt gjennom bandet Orient House Orchestra, som han startet på 1990-tallet og fortsatt spiller med. Han gjorde seg først for alvor bemerket som musiker gjennom sitt samarbeid med den israelske sangerinnen Ofra Haza tidlig på 1990-tallet, og han har siden samarbeidet med blant andre Shane MacGowan, Robbie Williams, Sinéad O'Connor, Robert Wyatt og Paul McCartney. Han spiller også med Ian Durys gamle backingband The Blockheads og deltok på den siste plata som ble gitt ut med Dury, Ten More Turnips From the Tip.
Som politisk aktivist har Atzmon blitt en kontroversiell figur. Han har markert seg som en kritiker av den delen av den jødiske kulturen han mener har skapt apartheid i det historiske Palestina, og går inn for én demokratisk og ikke-religionsbundet stat i området. Han har videre kritisert Israel-lobbyens makt, særlig i USA, og støttet Norman Finkelstein i dennes kritikk av den såkalte Holocaustindustrien. Han er også en kritiker av begrepet antisemittisme, som han hevder har mistet sitt innhold ved at det brukes til å stemple Israel-kritikere. Atzmon mener man heller burde snakke om rasisme. Disse synspunktene, samt det faktum at han har samarbeidet og fortsatt samarbeider med blant andre Israel Shamir, har gjort at han har blitt fremstilt som både antisemitt, Holocaust-benekter og selvhatende jøde, anklager Atzmon selv avviser. Da Atzmon i 2005 var innleder på et arrangement i regi av Socialist Workers Party i London ble dette møtt med protester og demonstrasjoner fra blant andre Alliance for Workers' Liberty, og da han i 2007 holdt en innledning for det svenske sosialdemokratiske partiet avfødte dette protester fra den Svenska kommittén mot antisemitism.
Atzmon foreleste i 2011 ved NTNU.
I mars 2012 publiserte ledende palestinske aktivister fra blant annet USA, Storbritannia og Canada en uttalelse hvor de oppfordret andre palestinske organisjoner, aktivister og støttespillere til å ta avstand fra hva de kalte Atzmons rasisme og antisemittisme.Atzmon har også skrevet to romaner, A Guide to the Perplexed (2002) og My One and Only Love (2005), hvorav førstnevnte er utgitt på norsk under tittelen En veiledning for de forvirrede.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gilad Atzmons hjemmeside
Lille Kamøya naturreservat

Lille Kamøya naturreservat er et naturreservat i Hammerfest kommune. Reservatet dekker et område på 1,585 km² der ca. 0,6 km² utgjør landområdet på Lille Kamøya og resten er havområdet rundt. Lille Kamøya ligger rett nord for Store Kamøya og Sørøya. Formålet med fredningen er å bevare et viktig fuglefjell med tilhørende plantesamfunn, fugleliv og annet dyreliv som naturlig er knyttet til området.
Lille Kamøy har Norges største koloni med toppskarv. Ellers hekker krykkje, lomvi, ærfugl, teist, gråmåke og svartbak på øya. Lunde antas å hekke. Alke, rødnebbterne, tjeld, fjæreplytt og ringsel er observert. Fuglekoloniene finnes særlig lengst nord og lengst sør på øya.


== Bestemmelser for reservatet ==
All vegetasjon i vann og på land er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Alt vilt (inklusive sjøpattedyr), herunder deres hi, reir og egg, er fredet mot enhver form for skade, ødeleggelse og unødig forstyrrelse. Jakt, fangst, bruk av skytevåpen, samt slipp av hund, er forbudt i tidsrommet fra og med 1. mars til og med 30. september. Utsetting av vilt er ikke tillatt. For øvrig gjelder viltlovens bestemmelser og forskrifter.
Det må ikke foretas inngrep som kan skade de naturlige forhold, herunder oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, steinbrudd, uttak eller oppfylling av masse, henleggelse av avfall, utslipp av forurensende stoffer, eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
Motorisert ferdsel til lands er forbudt.
Camping, teltslagning og oppsetting av kamuflasjeinnretninger er forbudt.
Miljøverndepartementet kan fastsette nærmere regler for:
Ferdselen på land og på sjøen i reservatet.
Begrenset eggsanking fra arter som kan tåle en slik beskatning.
Bruk av slike fiskeredskaper som kan virke skadelig på fuglelivet.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, sikrings-, politi-, brannvern-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.
Tradisjonell beiting.
Sanking av bær og matsopp utenom eventuelle perioder med ferdselsforbud.
Vedlikehold av eksisterende godkjente bygninger og anlegg.
Felling av sel som gjør skade på laksenøter, når slik felling skjer i samsvar med gjeldende lovverk.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Kontrollert reduksjon av vilt når dette anses nødvendig for å hindre bestandsmessige misforhold mellom forskjellige arter eller i forholdet art-miljø på grunn av menneskeskapte faktorer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Lille Kamøya
Burundisk franc

Franc er valutaen i Burundi. En franc er nominelt delt inn i 100 centimes, men det har ikke blitt laget centimesmynter siden Burundi først fikk sin egen valuta. En burundisk franc er veldig lite verdt i forhold til valuta i den vestlige verden. En franc koster ikke mer enn et kvart norsk øre.
Saksfjorden naturreservat

Saksfjorden naturreservat er et naturreservat i Hammerfest kommune. Reservatet dekker et område på 1,002 km² innerst i Saksfjorden nord på Sørøya. Ca. 0,5 km² er landareal rundt fjorden. Formålet med vernet er å bevare en tilnærmet uberørt sandfjord med tilhørende sanddynesystem og vegetasjon. Sanddynesystemet er preget av sterk vindpåvirkning. Vegetasjonen er variert.
Forstrandvegetasjonen består av ishavsreddik og tangmelde. Videre følger lyse og grå dyner som går over i artsrik dynegrashei, med bl.a. rødflangre, fjellflokk og sibirgrasløk. Området er omgitt av bratte fjell og kraftig sandflukt oppover fjellsidene er karakteristisk. På et nes litt ut i fjorden er det steinstrand på utsiden og lyse sandyner med eroderte buestarrdyner på innsiden. Området er uberørt av tekniske inngrep, men nyttes til beite for rein og sau.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
Vegetasjonen er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Bålbrenning i sanddynene er forbudt.
Bruk av motorkjøretøy på barmark er forbudt.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
Sanking av bær og matsopp og graving etter fjæremakk til agn.
Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette nærmere regler for beiting i reservatet, når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Motorisert ferdsel på land i næringsøyemed, eller i andre særlige tilfeller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Saksfjorden
Angolansk kwanza

Kwanza er valutaen i Angola.


== Se også ==
Kwanza


== Kilder ==
Banco Nacional de Angola – Notas e Moedas
Svartbotn naturreservat

Svartbotn naturreservat er et naturreservat i Hammerfest kommune. Reservatet dekker et område på 2,213 km² nordøst på Sørøya. Ca. 2 km² er landareal. Formålet med vernet er å bevare en lite påvirket sandfjord med tilhørende sanddynesystem og vegetasjon.
Sandfronten i Svartbotn er ca. 300 meter bred og sanddyner strekker seg flere hundre meter innover dalføret innenfor, som er omgitt av nokså bratte fjell. Forstranda er dominert av strandarve og litt tangmeldevoll og balderbråvoll. Stranddynene er lite utviklet og forstranda går stort sett direkte over i ung dynegrashei dominert av ryllik. Videre følger eldre dynegrashei med tørre rygger med reinrose, og fuktigere søkk med ballblom og fjellflokk. Her finnes også kvitsoleie som er meget sjelden i Nord-Norge. I området finnes steinaldertufter av kulturhistorisk interesse.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
Vegetasjonen er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Bålbrenning og sanking av tørrved i sanddynene er forbudt.
Bruk av motorkjøretøy på barmark er forbudt.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
Sanking av bær og matsopp, og graving etter fjæremakk til agn.
Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette nærmere regler for beitingen i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Motorisert ferdsel på land i næringsøyemed, eller i andre særlige tilfeller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Svartbotn
Kreasjon

Kreasjon (latin: creare, «å skape») henviser til å gi form til noe, skape, og benyttes om de store motehusenes nye kjolemodeller, hvor hver enkelt av dem viste noe nytt, fantasifullt, enestående (og dyrt).
Vi snakker også om å være kreative og om kreativitet om det å lage noe, være oppfinnsomme.
Det er beslektet med å kreere (latin: creare, «å skape»). I sammenheng med Bibelens skapelsesberetning og tolkninger av denne, er begrepet kreasjonisme kommet for en svært bokstavelig (bibeltro) forståelse; troen på at livets mangfold er et resultat av direkte skapelse (kreasjon) i stedet for naturlig evolusjon.


== Referanser ==