jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gormflaith

Gormflaith ingen Murchada MacFinn, i Njåls saga omtalt som Kormloð, født omkring år 960 i Naas (gælisk:Nás na Rí – kongers møteplass) i det som nå er grevskapet Kildare i provinsen Leinster i Irland. Hun var, som navnet antyder, datter av Murchad MacFinn, som var konge i Leinster. Hennes bror Maelmorda MacMurchada ble senere også hersker i Leinster.
Gormflaith er best kjent som den irske overkongen Brian Borus hustru, men hun var tidligere gift også med Olav Kvåran, som var konge i det norrøne kongedømmet Dublin. Med Olav fikk hun sønnen Sigtrygg, som etterfulgte sin far som hersker i Dublin og fikk tilnavnet «Silkeskjegg». Mellom Olav og Brian var hun gift med Brians forgjenger og etterfølger som overkonge, Máel Sechnaill mac Domnaill. Gormflaith var altså i tur og orden gift med de tre mektigste mennene i Irland.
Ekteskapet med Brian Boru kom i stand som del av fredsslutningen etter at Brian hadde beseiret Maelmorda og Sigtrygg i slaget ved Glen Mama. Brian lot en av sine døtre gifte seg med Sigtrygg, og han giftet selv seg med Gormflaith. Allianser gjennom giftermål var en vanlig måte å knytte bånd mellom tidligere fiender på, og dette giftermålet var nok som sådan rent politisk. Brian skilte seg senere fra henne.

Kilder som Cogadh Gaedhil re Gallaibh og Njåls saga framstiller Gormflaith som drivkraften bak krigen som førte til Brians død i slaget ved Clontarf i 1014. Njåls saga skriver at 
Kormloð var den vakreste av kvinner, og hadde best evner i alt som ikke var i hennes egen makt, men menn snakket om at hun gjorde bare onde ting hvor hun hadde makt... ...[hun] var ikke mor til Brians barn, og så vred var hun på kong Brian etter at de var skilt at hun ville gjerne ha ham død.

Gormflaith skal ha vært den som fikk Sigtrygg til å hente hjelp fra den norrøne jarlen Sigurd på Orknøyene og fra norrøne krigere fra øya Man til krigen mot Brian. Det er naturlig at Gormflaiths lojalitet heller lå hos hennes sønn Sigtrygg og bror Maelmorda snarere enn hos Brian som hadde forsmådd henne. Men den rollen historien har gitt henne som renkespillende femme fatale er nok betydelig overdreven og skyldes heller samtidens mistenksomhet mot sterke selvstendige kvinner enn historiske fakta.
Njåls saga tar sannsynligvis feil når den sier at hun ikke var mor til Brians barn, hun regnes av irske kilder som mor til Donnchad mac Briain.
Gormflaith overlevde alle sine ektemenn og døde i 1030.


== Referanser ==
Ola Stavseng

Ola Stavseng (født 31. oktober 1949 i Stordal) er en norsk billedhugger, bosatt i hjembygda på Sunnmøre.
Han er utdannet fra Bergens Kunsthåndverksskole (1968–1971),  
Statens kunstakademi (1971–1973), Kunstakademiet i Stockholm (1973–1975) og Scuola del Marmo (1976–1978). Han har laget flere skulpturer i Ålesund, Brattvåg, Vestnes og Rauma.


== Eksterne lenker ==
kik.no cv
Offisielt nettsted
Margit

Margit er et opprinnelig tysk kvinnenavn danet av Margarita, som betyr «perle».


== Etymologi ==
Margit er en opprinnelig tysk kortform av kvinnenavnet Margarita som er en latinsk form av det greske navnet Margarites som har opphav i det persiske ordet margaron, «perle».


== Utbredelse ==
Margit er kjent brukt i Norge fra 1300-tallet. Den gammelsvenske formen Marghit er kjent brukt i Sverige fra 1400-tallet.
Formen Margjit er kjent brukt i norske middelalderballader, blant annet i «Margjit Hjukse».Margit er videre kjent brukt i Sverige fra 1800-tallet og i Danmark fra 1900-tallet. I Sverige var navnet mest brukt i 1910- og 1920-årene, og i Danmark i 1930- og 1940-årene. I Ungarn var Margit mest brukt på 1900-tallet fram til ca 1990. I Norge var navnet mest brukt fra siste del av 1800-tallet og fram til 1930-årene.

Margit har navnedag i flere land:

Margit er i dag et svært vanlig navn i Ungarn. Det er også mye brukt i flere nordiske land og i Estland.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Margit og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Margit Sandemo (f 1924), norsk forfatter
Margit Carstensen (f 1940), tysk skuespiller
Gunn Margit Andreassen (f 1973), norsk skiskytter


== Annen bruk av navnet ==
«Margit Hjukse», folkevise fra Telemark


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Margit
(en) Think Baby Names: Margit
Gjødselspreder

Gjødselspreder er et landbruksredskap til å spre gjødsel. Siden det finnes flere typer gjødsel, finnes det også flere typer gjødselspredere.


== Forskjellige gjødselspredere ==
Kunstgjødselspreder

En kunstgjødselspreder er en spreder for kunstgjødselgranulat. En består vanligvis av en traktformet tank som leder gjødsla til en pendel eller flere roterende skiver som sprer gjødsla.Gjødselvogn

Gjødselvogn er en stor tilhengertank på hjul. Med den frakter man ut bløt gjødsel, gylle, fra fjøset til jordet der den blir spredd utover.Tørrgjødselvogn

En tørrgjødselvogn brukes til å frakte møkka, som er for tørr til å fraktes i en gjødselvogn ut. Den har et belte i bunnen som frakter gjødsla bakover til roterende valser som sprer den utøver. Ekskrementer av kylling/høne og sau er eksempler på tørrgjødsel.Tørrgjødselskuffe

Tørrgjødselskuffe er et skuffe til å feste bak på en traktor, spesiallaget for frakt av møkk. Den har en spredeanording i bunnen og et spjel for å stenge ved transport.
Hebnes

Hebnes er det største stedet på Ropeidhalvøya målt i innbyggere. På fergekaien står en bautastein til minne om Torstein av Heimnes. Torstein var merkesmannen til kong Håkon Håkonsson på 1200-tallet, og ble regnet for å være en av landets mektigste menn.
Hebnes har fergeforbindelse mot sør og øst til Foldøy og mot vest til Nedstrand og videre til flere av øyene i Finnøy. Forbindelsen driftes av Norled med fartøyene MF «Foldøy» og MF «Sjernarøy».
Jürgen Hingsen

Jürgen Hingsen (født 25. januar 1958 i Duisburg) er en tidligere tysk friidrettsutøver. Han tilhørte verdenseliten i tikamp i 1980-årene. Han forbedret verdensrekorden tre ganger, og vant olympisk sølvmedalje i tikamp. 
Hingsen har to sølvmedaljer fra europamesterskap, en sølvmedalje fra VM i tillegg til OL-sølvet. Under OL 1988 i Seoul ble han diskvalifisert for tre feilstarter i konkurransens første øvelse, 100 meter. 
Selv om Hingsen i årene fra 1982 til 1984 satte en ny verdensrekord hvert år, greide han aldri å slå erkerivalen, den dobbelte olympiamesteren Daley Thompson, i en konkurranse. Først under europamesterskapet i Athen, deretter verdensmesterskapet i Helsingfors, og til sist under OL i Los Angeles, måtte han gi tapt for engelskmannen, og mistet ved hver anledning sin egen verdensrekord. 
Verdensrekorden han satte i 1984, på 8 832 poeng, er fremdeles (2010) tysk rekord. 


== OL-medaljer ==
 1984  Los Angeles -  Sølv i friidrett, tikamp, menn  Vest-Tyskland


== Personlige rekorder ==
Tikamp: 8832 poeng, satt 9. juni 1984 i Mannheim
Lengde: 8,04 m
Kulestøt: 16,57 m
Høyde: 2,18 m
400 meter: 47,65
110 meter hekk: 13,84
Diskos: 50,82 m
Stavsprang: 5,10 m
Spydkast: 67,42 m
1500 meter: 4.12,29
Sjukamp: 5859 poeng


== Eksterne lenker ==
(de) Jürgen Hingsen – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Jürgen Hingsen – Olympics.com 
(en) Jürgen Hingsen – Olympic.org 
(en) Jürgen Hingsen – Olympedia 
(en) Jürgen Hingsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jürgen Hingsen – World Athletics 
(en) Jürgen Hingsen – Track and Field Statistics
Korkeik

Korkeik er en mellomstor, eviggrønn art i eikeslekten, som er utbredt i det vestlige og sentrale middelhavsområdet. Den blir opp til 20 meter høy, men er vanligvis lavere. Bladene er 4–7 cm lange og mørkegrønne på oversiden, blekere under. Nøttene er 2–3 cm lange.
Treet har en tykk og korkaktig bark. Over tid kan denne barken bli svært tykk, og dette høstes hvert 10.–12. år som kork. Høstingen av kork skader ikke treet, og et nytt lag av kork gror til, noe som gjør det til en fornybar ressurs. Treet dyrkes mye i Spania, Portugal, Algerie, Marokko, Frankrike, Italia og Tunisia. Korkeikskog dekker ca. 2,5 millioner hektar i disse landene. Portugal står for 50 % av verdens korkhøst. Korkeik kan ikke felles lovlig i Portugal, bortsett fra kontrollert felling av gamle, uproduktive trær.
Noe kork blir også produsert i Øst-Asia fra den beslektede kinesisk korkeik (Quercus variabilis).
Korkeik blir ca. 150–250 år gamle. 


== Litteratur ==
A. Mitchell, oversatt av I. Gjærevoll (1977). Trær i skog og hage. Tiden. s. 235. ISBN 82-10-01282-7. 
L. Gil og M.C. Varela (2008). EUFORGEN Technical Guidelines for genetic conservation and use for cork oak. Roma: Bioversity International. ISBN 978-92-9043-790-1. 
O. Polunin og A. Huxley, norsk utgave P. Sunding (1978). Middelhavsflora. NKI-Forlaget. s. 55. ISBN 82-562-0490-7. 
M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). Wild Flowers of the Mediterranean (2 utg.). London: A & C Black. s. 32. ISBN 0-7136-7015-0. 


== Eksterne lenker ==
(en) Korkeik i Encyclopedia of Life 
(en) Korkeik i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Korkeik hos ITIS 
(en) Korkeik hos NCBI 
(en) Korkeik hos The International Plant Names Index 
(en) Korkeik hos Tropicos 
(en) Kategori:Quercus suber – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Quercus suber – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Quercus suber – detaljert informasjon på Wikispecies
Eviggrønn

Eviggrønn er en betegnelse på planter som bevarer bladene gjennom hele året, og hvor hvert blad holder i mer enn tolv måneder. Dette i motsetning til løvfellende planter som mister bladene om høsten før de går inn i hvileperioden om vinteren, når det er kaldt, eller i tørketiden, når vanntapet er for stort for planten.
De fleste eviggrønne planter beholder bladene i halvannet til fem år, men rekorden ligger på omkring 40 år (Pinus longaeva).
I tropene er de fleste plantene eviggrønne. I Skandinavia utmerker bartrærne seg. Av andre eviggrønne bladplanter i vår natur er eføy og kristtorn mest kjent, men her finnes også eviggrønne lyngplanter, og bregner.


== Se også ==
Vintergrønn
Ł

Ł eller ł er en modifisert bokstav i det latinske alfabetet. Den omtales ofte som «l med strek». Den ble først innført i det 16. århundre i polske tekster.
Ł finnes i polsk, kasjubisk, sorbisk, hviterussisk, wymysorys, navajo, dene suline, dogrib og i foreslåtte alfabeter for venetiansk. I slaviske språk representerer den en fortsettelse av den protoslavisk ikkepalataliserte konsonanten l, mens den i de fleste ikke-europeiske språk representerer en ustemt alveolar lateral frikativ eller lignende lyd. 
På polsk uttales den normalt /w/, som en engelsk w i were eller will. I det østlige Polen og i de polske minoritetene i Litauen, Hviterussland og Ukraina er en eldre uttalemåte bevart. I det hviterussiske latinske alfabetet tilsvarer den kyrillisk л, og uttales normalt /ɫ/.
På navaho brukes den for en ustemt alveolar lateral frikativ, ɬ, tilsvarende walisisk Ll. 
Det er foreslått at den i venetiansk skal brukes til å angi en etymologisk l i ord hvor uttalen avviker fra den vanlige, for eksempel der den blir stum eller blir en a- eller e-lyd. 
I språk som ikke bruker bokstaven blir minuskelen til tider blandet sammen med t. For eksempel blir det polske kvinnenavnet Małgorzata i Norge ofte feilskrevet som Matgorzata.I norsk sammenheng brukes «Ł» til å beskrive det språklige fenomenet «tykk l».


== Referanser ==
Vintergrønn

Ordet vintergrønn har flere betydninger:

berglyng, planteslekta Gaultheria i lyngfamilien, på engelsk kalt «wintergreen»,
nikkevintergrønn, Orthilia secunda, en plante i lyngfamilien,
vintergrønn (botanikk), betegnelse på planter med blader som overvintrer uten å være egentlig eviggrønne,
vintergrønnolje, et annet navn for metylsalisylat,
vintergrønnslekta, planteslekta Pyrola i lyngfamilien.
Smart Club

Smart Club var en grossist/varehuskjede etablert i 1995 av Atle Brynestad, og kjøpt opp av Coop Norge SA i 2008. Smart Club hadde fire (Alnabru, Råde, Slependen og Tiller) varehus i Norge. Ved oppstarten måtte kundene tegne egne medlemskap for å handle på Smart Club, men denne ordningen ble opphevet etter noen år.
Selskapet var opprinnelig en del av CG Holdingkonsernet som omfatter blant annet Christiania Glassmagasin, Porsgrunds Porselænsfabrik, Hadeland Glassverk, Steninge slott i Sverige og Fotballklubben Lyn. I juli 2008 inngikk Coop Norge SA en avtale om å kjøpe Smart Club.
I november 2013 åpnet Obs! og Obs! Bygg i Smart Clubs gamle lokaler på Alnabru, og EXTRA ble åpnet på Slependen. Smart Club i Råde er stengt. Smart Clubs mindre forretninger på Bislett, Skedsmokorset og Sofiemyr er også omprofilert til Coop.


== Eksterne lenker ==
Satser på forbruker og proff, Byggfakta.no, 28. november 2013
Og så rykket Coop Obs! inn, Dagligvarehandelen.no, 29. november 2013
Sarin

Sarin regnes for en av verdens farligste nervegasser. Som kjemisk våpen er den av FN ansett for å være et masseødeleggelsesvåpen og forbudt gjennom flere konvensjoner, blant dem Kjemivåpenkonvensjonen. Ved romtemperatur er sarin en fargeløs, luktfri væske som lett fordamper. Som andre nervegasser angriper sarin nervesystemet.
Stoffet er et organofosfat, et stoff som benyttes i mange vanlige insektmidler. Sarin er en kraftig inhibitor av det biologiske stoffet acetylkolinesterase som tar opp nevrotransmitteren acetylkolin i synapsespalten mellom to nerveceller. Ved å hemme acetylkolinesterase vil man få en opphopning av acetylkolin i synapsespalten, som vil gi en for kraftig parasympatisk reaksjon.


== Symptomer ==
På grunn av den inhiberende virkningen på acetylkolinesterase, vil symptom ved inntak av sarin gjennom huden, munnen eller lungen tilsvarende bare 0,01 mg/kg kroppsvekt være blant annet rennende nese, brystsmerter (tranghetsfølelse), forsnevring av pupillene og åndenød. Offeret mister etter hvert kontrollen over alle kroppsfunksjoner. Fasen avsluttes med rykninger som til slutt leder til bevisstløshet, og offeret kveles som en konsekvens av krampaktige spasmer. Alt skjer som oftest bare i løpet av ett minutt. Personer som overlever, risikerer permanent nevrologisk skade.
Det sies at sarin er over 26 ganger mer dødelig enn cyanid.


== Historie ==
Sarin er en av flere kjemiske stridsmidler som ble dumpet i Norskerenna i Skagerrak etter andre verdenskrig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Sarin, fra Council on Foreign Relations (engelsk)
James A. D. W. Anderson

James A.D.W. Anderson er en forsker, vitenskapsmann og foreleser innen datavitenskap fra Storbritannia (University of Reading). Han har gjort seg bemerket i media for sin innsats med problemet med å dividere, eller dele, på null. Løsningen, ifølge Anderson, er en helt ny transreel matematikk, hvor null antar et endelig, bestemt tall, som han har valgt å kalle 
  
    
      
        Φ
      
    
    {\displaystyle \Phi }
   (Phi) eller Nullity. Han har imidlertid ikke fått stor støtte innen det matematiske miljøet.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
Aftenposten
BBC
Book of Paragon
Perpendikulærene

Perpendikulærerne (hoveddimensjon) er et par loddrette linjer som brukes ved måling av skip.
Et skips lengde oppgis gjerne som Lpp (lengde mellom perpendikulærene) eller LOA (lengde over alt). Forre perpendikulær settes loddrett gjennom det punktet der konstruksjonsvannlinjen treffer skipets skrog. Aktre perpendikulær går som en loddrett linje igjennom skipets rorstamme. Lengden mellom disse perpendikluærene kalles Lpp.
Ingvill Gaarder

Ingvill Gaarder (født 12. august 1973 i Stavanger) er en norsk billedkunstner og illustratør.
Hun har utdannelse ved Chelsea College of Arts, The University of the Arts (England), University of Houston (USA) og Kunstskolen i Bergen. Hun jobber med tegning, grafikk, performance, maleri og media kunst.
Gaarder har tidligere hatt performanceforestillinger ved The ICA (London) og har stilt ut videokunst ved en rekke utenlandske festivaler og gallerier, blant annet ved The Living Arts Museum (Reykjavik) , Pump House Gallery (London) og Plastique Video Art Festival (Caen). Hun bodde i en årrekke i London og var med i den nordiske kunstnergruppen «Igloo Productions».
Mye av kunsten hennes er konseptbasert og kan ofte sies å anta ideer som utforsker hjemmet, sårbarhet, barndom og selvbiografi på ulike måter. Hun er interessert i å synliggjøre og forsterke det dagligdagse.


== Referanser ==
Flukten (2007)

Flukten (orig. Die Flucht) er en tysk spillefilm fra 2007 som handler om Stalins etniske rensning av tyskere fra de østlige delene av Tyskland på slutten av annen verdenskrig.


== Handling ==
Filmen forteller historien om adelskvinnen Lena von Mahlenberg, som sommeren 1944 reiser tilbake til farens gods i Østpreussen. Flere år tidligere hadde hun forlatt hjemmet for å oppdra sin utenomekteskapelige datter Viktoria. På godset lover hun å gifte seg med grev Heinrich von Gerstorff, som hun var lovet bort til. Men etter at grevens bror, Ferdinand, begår selvmord, påvirket av krigens redsler, blir bryllupet avlyst. I Østpreussen møter hun også den franske krigsfangen François Beauvais. I januar 1945 rykker Stalins røde armé stadig nærmere, med sine nådeløse massakrer, plyndringer og massevoldtekter. Etter oppfordring fra faren blir Lena leder for en flyktningekolonne. En nådeløs flukt gjennom sne og is begynner. Flyktningene blir flere ganger bombardert av sovjetiske kampfly, og mange omkommer.


== Bakgrunn ==
Opptakene til filmen ble gjort i Litauen i februar og juni 2006. Den fransk-tyske kanalen arte sendte hele filmen, som er på 3 timer, 2. mars 2007. ARD og den østerrikske kanalen ORF sendte filmen i to deler 4. og 5. mars, med rundt 13 millioner seere.


== Medvirkende ==
Maria Furtwängler – Lena Gräfin v. Mahlenberg
Jürgen Hentsch – Berthold Graf v. Mahlenberg
Jean-Yves Berteloot – François Beauvais
Tonio Arango – Heinrich Graf v. Gernstorff
Angela Winkler – Sophie Gräfin v. Gernstorff
Hanns Zischler – Rüdiger Graf v. Gernstorff
Max von Thun – Ferdinand Graf v. Gernstorff
Adrian Wahlen – Benno Stuber
Adrian Goessel – Wilhelm Stuber
Gabriela Maria Schmeide – Babette
Stella Kunkat – Viktoria v. Mahlenberg


== Eksterne lenker ==
Informationen bei der ARD
(en) Flukten på Internet Movie Database 
(sv) Flukten i Svensk Filmdatabas
Steve Podborski

Stephen Gregory Podborski (født 25. juli 1957 i Don Mills, en forstad til Toronto) er en kanadisk tidligere alpinist.


== Karriere ==
Han var en av de såkalte Crazy Canucks («de gale kanadierne»), en gruppe alpinister som på 1970- og 1980-tallet dominerte fartsdisiplinene, og som var kjent for en svært dristig kjørestil.
Under OL 1980 i Lake Placid tok Podborski bronse i utfor (bak østerrikerne Leonhard Stock og Peter Wirnsberger. I løpet av karrieren vant han åtte utforrenn i verdenscupen, og gikk topps i utforcupen sesongen 1981/82 (delt seier med sveitseren Peter Müller).


== Resultater i verdenscupen i alpint ==


=== Enkeltseire ===


=== Sammenlagtplasseringer ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Steve Podborski – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Steve Podborski – Olympedia 
(en) Steve Podborski – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Steve Podborski – Canada Sports Hall of Fame 
(en) Steve Podborski – Ontario Sports Hall of Fame 
(en) Steve Podborski – FIS (alpint) 
(en) Steve Podborski – ski-db.com
Augustenborg

Augustenborg er en havneby på den danske øyen Als ved Jyllands østkyst. Den har 3 284 innbyggere (2014), og var inntil 2007 hovedsete i Augustenborg kommune. Etter kommunalreformen i 2007 er den en del av Sønderborg kommune. Nær byen ligger Augustenborg slott.


== Augustenborgerne ==
Byen oppstod rundt Augustenborg slott, bygget i årene etter 1651 av Ernst Günther, et medlem av huset Slesvig-Holsten-Sønderborg-grenen og kadett i det danske kongehuset. Slottet, og senere byen, ble oppkalt etter Ernsts kone Auguste som selv stammet fra det samme fyrstehuset som ham.
Slottet ble deres slektslinjes hovedsete, og grenen ble kalt Augustenborg etter dette. Senere ble Ernst utnevnt til «hertug av Augustenborg» av en dansk konge. Slektens prominens vokste på slutten av det 18. århundre, og under uenigheten om Schleswig-Holsteins nasjonale tilhørighet i det 19. århundre var det et symbol for den pro-tyske nasjonalistiske bevegelsen i området. I 1864 annekterte Preussen området, men i 1920 ble det gitt tilbake til Danmark ved gjenforeningen etter folkeavstemningen. 
Huset Augustenborgs mannlige linje døde i 1931 ut med hertug Albert av Schleswig-Holstein, et av Victoria av Storbritannias barnebarn. Kong Carl XVI Gustav av Sverige nedstammer fra husets kvinnelige linje.


== Severdigheter ==


=== Augustenborg slott ===

Slottet har vært i bruk som psykiatrisk sykehus Ved anlegget inngang finnes en utstilling som viser slottets, byens og hertugdømmets historie. Slottskirken er åpen for besøkende om sommeren, og i perioder blir det holdt omvisninger.
Christian Frederik (kong Christian VIII av Danmark) giftet seg med sin andre ektefelle Caroline Amalie på slottet 22. mai 1815. Slottet var hennes barndomshjem.
Ved slottet ligger også skulpturparken Augustiana.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Augustenborg, Denmark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pater est-regelen

Pater est-regelen (fra latin «far er», egentlig kort for pater est quem nuptiae demonstrant, «den er far som ekteskapet viser») er regelen om at en fødende kvinnes ektemann antas å være far til barn født i ekteskap, med mindre han selv, moren, barnet eller tredjemann får fastslått ved dom eller troverdig erklæring at en annen er far. 
Pater est-regelen har et klart biologisk utgangspunkt, ettersom regelen om at morens ektemann skal anses som barnets far hviler på den betraktning at dette i det overveiende antall tilfeller stemmer med det biologiske forhold.
Pater est-regelen er lagt til grunn i norsk rett, jf. Barneloven § 3: Som far til barnet skal reknast den mannen som mora er gift med ved fødselen.Ettersom det dreier seg om en rettsformodning, det vil si at en bevisførsel f.eks. ved DNA-sammenligninger, kan føre til annen innsikt, er det opp gjennom tidene og i forskjellige land gitt nærmere bestemmelser for å presisere yttergrensene for formodningens rettsgyldighet. Det kan for eksempel dreie seg om når et ekteskap ble inngått eller opphørte i forhold til det nimåneders svangerskap.      


== Referanser ==


== Se også ==
Mater semper certa est
Dvergspermhvaler

Dvergspermhvaler (Kogia) er en liten slekt med bare to arter av tannhvaler som lever i alle verdens havområder. De er beslektet med spermhval, men har sin egen lille familie (Kogiidae).


== Slekter og arter ==
Det hersker forvirring omkring inndelingen av såkalte spermhvaler. Noen forskere mener de tilhører to ulike biologiske familier (Physeteridae og Kogiidae), andre at de er underfamilier som tilhører samme familie (Physeteridae). Inndelingen her er ifølge førstnevnte syn, som nylig har blitt forsterket gjennom en stor undersøkelse som omfattet mer en 60 hvalarter.
Kogiidae (dvergspermhvaler, dvergspermhvalfamilien)
Kogia (dvergspermhvalslekten)
Kogia breviceps (dvergspermhval)
Kogia simus (liten dvergspermhval)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dvergspermhvaler – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Dvergspermhvaler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dvergspermhvaler hos Artsdatabanken 
(sv) Dvergspermhvaler hos Dyntaxa 
(en) Dvergspermhvaler hos Fossilworks 
(en) Dvergspermhvaler hos ITIS 
(en) Dvergspermhvaler hos NCBI 
(en) Kategori:Kogia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Kogia – detaljert informasjon på Wikispecies
Nsenga

Nsengaene, også kjent som senga, er et folkeslag i Zambia. Noen av deres etterkommere lever imidlertid i Zimbabwe og Mosambik. Nsengaene snakker sine nasjoners offisielle språk; engelsk i Zambia og Zimbabwe, og portugisisk i Mosambik.
Farmen (andre betydninger)

Farmen kan vise til:

Farm, betegnelse brukt om gårdsbruk
Farmen, en svensk reality-serie
Farmen, en norsk reality-serie