jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
759


== Begivenheter ==
Frankern erobret Narbonne og drev sarasenerne ut av Frankrike.
Konstantin V invaderte Bulgaria igjen, men ble rammet av et bakhold ved Stara Planina, kjent som slaget ved Rishkipasset.
Otomo no Yakamochi samlet den første antologien av japansk lyrikk, Man'yōshū.
St. Bregwin ble erkebiskop av Canterbury.


== Fødsler ==
Alfons II av Asturia (d. 842)


== Dødsfall ==
Wang Wei, kinesisk dikter, maler og musiker (f. 699)
758


== Fødsler ==
Boeing 757

Boeing 757 er et transkontinentalt 2-motors jetfly produsert av Boeing. Flytypen ble utviklet i samarbeid med Eastern Airlines og British Airways som en erstatning for Boeing 727. Flytypen ble produsert i perioden 1983–2005. Mer enn 1 030 er fremdeles i kommersiell drift.
Boeing 757 ble også kapret av terrorister som fløy inn i vestsiden på The Pentagon og styrtet på et jorde nær Shanksville, Pennsylvania den 11. september 2001
Designmessig er 757 i stor grad bygget på samme måte som Boeing 767. Flyet er noe mindre og noe smalere, men mye av teknologien er den samme i de to flyene. For eksempel er cockpiten tilnærmet identisk.
Flytypen er svært allsidig og brukes på en rekke svært forskjellige ruter, alt fra korte innenriksruter til transatlantiske flygninger. Rekkevidden gjør at flyet har blitt populært på «lange og tynne» ruter der passasjergrunnlaget ikke er stort nok for et større bredbuksfly.


== Varianter ==
Flytypen har blitt produsert i to varianter.  757-200 er kortere og har lengre rekkevidde enn 757-300. Det var også planlagt en 757-100 variant, men denne ble aldri bygget.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Boeing 757 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Boeing 757 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
756


== Begivenheter ==
Desiderius blir konge i Det langobardiske kongerike


== Dødsfall ==
Aistulf, konge i Det langobardiske kongerike
755


== Begivenheter ==
Konsilet ble avholdt for tredje gang i Tours.
Lullus ble utnevnt til den første erkebiskop av erkebispedømmet Mainz.
Keiser Xuanzong av Tang avgikk som Keiser av Tang-dynastiet, hadde vært heiser siden 712.
Jiedushi startet An Lushan-opprøret oppkalt etter opprørslederen An Lushan, opprøret varte til 763.


== Dødsfall ==
Wang Changling (f. 698), sentral dikter under Tang-dynastiet (618–907) i Kina.
Zhang Xuan (f. 713), ledende maler under Tang-dynastiet (618–907) i Kina.
754


== Dødsfall ==
17. august – Karloman, rikshovmester i Austrasia
Childerik III, frankernes konge
750


== Begivenheter ==
Det islamske storriket (Abbasidkalifatet) opprettes
Teotihuacan i Mexico ødelegges.


== Fødsler ==
Ragnvald Sigurdsson Oldefaren til Harald Hårfagre


== Dødsfall ==
749


== Fødsler ==
748


== Fødsler ==
746


== Fødsler ==
745


== Fødsler ==
10. november – Musa al-Kazim, Shia Imam (d. 799)
744


== Begivenheter ==
Hildeprand blir konge i Det langobardiske kongerike i tre måneder, før Ratchis avsetter ham og blir konge


== Dødsfall ==
Liutprand, konge i Det langobardiske kongerike
743


== Begivenheter ==
Childerik III blir frankernes konge
742


== Fødsler ==
2. april – Karl den store, konge av Franken, konge av Lombardia og tysk-romersk keiser (d. 814) (sannsynlige fødselsår).
739


== Begivenheter ==
Karl Martell slår ned et opprør i Provence ledet av Maurontus
Pave Gregor III ber Karl Martell om hjelp mot Liutprand, langobardenes konge. Karl ignorerer pavens bønn om hjelp.
738


== Fødsler ==
736


== Begivenheter ==
Muslimene forsøker å få fotfeste i Provence, men blir drevet bort av Karl Martell (til 737)
731


== Dødsfall ==
Ragenfrid, rikshovmester i Neustria
729


== Fødsler ==
728


== Fødsler ==
726


== Dødsfall ==
Man antar at kong Angantyr døde i kamp på Samsø i 726.
725


== Fødsler ==
724


== Begivenheter ==
Karl Martell slår ned opprøret ledet av Ragenfrid som må gi fra seg sine sønner som gisler for å beholde sine områder.
723


== Fødsler ==
719


== Begivenheter ==
Karl Martell erobrer Vest-Friesland


== Dødsfall ==
Klotar IV, konge av Austrasia
718


== Begivenheter ==
Chilperik II blir frankernes konge etter at Klotar IV blir fjernet i Austrasia
Chilperik blir beseiret av Karl Martell ved Soissons, men forblir konge, mot at Karl blir rikshovmester


== Fødsler ==
Konstantin V, død 775, keiser i Østromerriket 741-775
717

Denne artikkelen omhandler årstallet 717. For informasjon om flytypen, se Boeing 717.


== Begivenheter ==
Karl Martell utroper Klotar IV til konge i Austrasia
716


== Begivenheter ==
Chilperik II og Ragenfrid invaderer Austrasia og beseirer Karl Martell, hans eneste nederlag. Karl angrep den triumferende hæren som var på vei hjem og beseiret den.
715


== Begivenheter ==
Chilperik II blir konge i Neustria
Ragenfrid blir rikshovmester i Neustria


== Dødsfall ==
Dagobert III, frankernes konge
714


== Fødsler ==
Pipin den yngre, frankernes konge


== Dødsfall ==
16. desember – Pipin av Herstal, frankisk rikshovmester
709


== Begivenheter ==
Roderik blir vestgoternes konge
708


== Dødsfall ==
Drogo, hertug av Champagne og rikshovmester i Burgund
Boeing 707

Boeing 707 var Boeings første kommersielle jetfly. Prototypen, med kjælenavnet Dash 80, fløy jomfruturen den 15. juli 1954 som Model 367-80. Flyet hadde fire Pratt & Whitney JT3 jetmotorer. 
Den første kommersielle flyvningen ble gjennomført av Pan Am den 26. oktober 1958 med åpningen av en transatlantisk jetrute fra New York til Paris.
Ved en rekke oppgraderinger, blant annet en videreutvikling av motorene, ble etter hvert rekkevidden til flyene økt. Flyet ble produsert i 1 010 eksemplar frem til 1991.


== Modeller ==
707-120 – originalen
720 – kortere og lettere versjon, opprinnelig beregnet som mellomdistanse-fly.
707-320 – lenger, raskere og større rekkevidde. Med rekkevidde på cirka 6 000 km med 141 seter, ble dette den første virkelige interkontinentale utgaven av flyet.


=== Air Force One ===
Tre spesialbygde 707-120 og to spesialbygde 707-320B ble levert til det amerikanske forsvaret for å fly regjeringsmedlemmer. De to sistnevnte ble brukt til å fly presidenten som Air Force One. I 1990 ble alle fem flyene erstattet av to spesialbygde Boeing 747.


== Spesifikasjoner ==


== Leveringer ==


== Eksterne lenker ==
(en) Boeing 707 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Boeing 707 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
706


== Begivenheter ==
15. februar – de avsatte keiserne Leontios og Tiberios III ble henrettet.Dato ukjentNechtan mac Der-Ilei etterfulgte sin bror Bridei som konge av piktere.


== Fødsler ==
Al-Walīd ibn Yazīd (d. 744), den ellevte kalifen av Umayyadekalifatet fra 743 til 744.
Han Gan (d. 783), kinesisk maler under Tang-dynastiet, omtrentlig fødselsår.


== Dødsfall ==
15. februar – Leontios, keiser i Østromerriket (Bysants) fra 695 til 698, henrettet på denne dag.
15. februar – Tiberios III, østromersk (bysantinsk) keiser fra 689 til 21. august 705, henrettet på denne dag.Dødsdato ukjentBruide mac Der-Ilei, konge av piktere fra 697.
Cui Rong (f. 653), en dikter på Tangdynastiets tid i Kina, og under keiserinne Wu Zetian.
705

705 DCCV i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en torsdag.


== Dødsfall ==
11. januar – Johannes VI, pave (f. 655).
Abd al-Malik ibn Marwan (f. 646), Umayyad-kalif fra 685.
Lambertus (f. 638), biskop av Maastricht i Nederland.
Keiserinne Wu Zetian av Zhong (f. 625), keiserinne av Zhou-dynastiet fra 690 til 705, under et avbrudd av Tang-dynastiet i Kina.
703

703 DCCIII i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en mandag.


== Fødsler ==
699

699 (DCXCIX) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en onsdag.


== Fødsler ==
Dagobert III, frankernes konge
698

698 (DCXCVIII) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en tirsdag.


== Fødsler ==
697

697 (DCXCVII) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en mandag.


== Fødsler ==
696

696 (DCXCVI) i den julianske kalender var et skuddår som begynte på en lørdag.


== Fødsler ==
694


== Fødsler ==
693


== Begivenheter ==
Witiza blir vestgotisk medhersker med sin far, Ergica
691


== Begivenheter ==
Klippemoskeen i Jerusalem ble fullført.
Teoderik III (død 691) ble etterfulgt av Klodvig IV.
Wilfrid, Biskop av Northumbria, ble forvist til Mercia.


== Dødsfall ==
Teoderik III, frankernes enekonge
689


== Dødsfall ==
Alahis, konge i det langobardiske kongerike
688


== Fødsler ==
685


== Begivenheter ==
Johannes V ble valgt til pave etter Benedikt IIs død
Caedwalla avsatte Centwine av Wessex og tok makten i kongedømme


== Dødsfall ==
Benedikt II, pave
Ecgfrith, konge av Northumbria (falt i slag)
Konstantin IV, bysantinsk keiser
682


== Begivenheter ==
Leo II ble valgt til pave etter Agathos død i 681
Byen Rasht i Iran nevnt for første gang
Gistemar blir rikshovmester i Neustria etter at han avsetter sin far Waratton. Waratton tar embetet tilbake kort tid etterpå.


== Fødsler ==
Klodvig IV, frankernes konge


== Dødsfall ==
681


== Begivenheter ==
Wilfrid av York begynte kristningen av kongedømmet Sussex
Et kloster viet Apostelen Peter, som senere ble Gloucesterkatedralen, ble grunnlagt i Gloucester, England


== Dødsfall ==
10. januar – Agatho, pave
680


== Begivenheter ==
Imam Husayn døde som martyr ved Karbila
Tredje konsil i Konstantinopel, det sjette økumeniske konsil, ble åpnet
Erwig avsetter Wamba og blir vestgoternes konge i Spania
Pipin av Herstal blir rikshovmester i Austrasia
Waratton blir rikshovmester i Neustria


== Dødsfall ==
Wulfoald, frankisk rikshovmester
679


== Begivenheter ==
Adamnan ble abbed på Iona
Teoderik III blir konge av Austrasia og blir dermed frankernes enekonge


== Dødsfall ==
23. desember – Dagobert II, konge av Austrasia (f. 650)
Aetheltryth, hustru av Ecgfrith av Northumbria
678


== Begivenheter ==
En arabisk beleiring av Konstantinopel ble opphevet
27. juni – Agatho ble valgt til pave


== Dødsfall ==
Donus, pave
676


== Begivenheter ==
Donus ble valgt til pave
Aethelred av Mercia invaderte Kent
Cuthbert av Lindisfarne trakk seg tilbake for å leve som eremitt
Dagobert II blir konge av Austrasia


== Fødsler ==
Johannes av Damaskus (trad. årstall)


== Dødsfall ==
Klodvig III, konge av Austrasia
675


== Begivenheter ==
Teoderik III blir konge av Neustria og Burgund
Klodvig III blir konge i Austrasia


== Dødsfall ==
Childerik II, frankernes konge
674


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Sa`d ibn Abi Waqqas, muslimsk militær leder
673


== Begivenheter ==
Childerik II blir konge i Neustria (inkludert Burgund) og er dermed frankernes enekonge.


== Dødsfall ==
Klotar III, konge i Neustria og Burgund
671


== Begivenheter ==
Perctarit gjeninnsettes som konge i Det langobardiske kongerike


== Dødsfall ==
Grimuald, konge i Det langobardiske kongerike
669


== Fødsler ==
668


== Begivenheter ==
Det kinesiske Tang-dynastiet og det koreanske kongedømmet Silla tar kontrollen over det koreanske kongedømmet Goguryeo.


== Dødsfall ==
15. september – Konstans II, østromersk keiser
667


== Fødsler ==
666


== Begivenheter ==
Klosteret i Barking, England ble grunnlagt.
Klosteret i Chertsey, England ble grunnlagt.


== Dødsfall ==
Wighard av Canterbury døde dette året, eller i 664.
665


== Begivenheter ==
Balthilds regentskap avsluttes og Klotar III etterfølger sin far Klodvig II i hans kongedømmer.
Protobulgarer-riket gikk i oppløsning


== Dødsfall ==
Blathmac, konge av Brega.
Cathal Cú-cen-máthair mac Cathaíl, konge av Mumu
664


== Begivenheter ==
ca. 14. juli – Ecgberht av Kent ble konge etter faren Eorcenberhts død.


== Dødsfall ==
14. juli – Kong Eorcenberht av Kent
663


== Fødsler ==
Symptom

Et symptom er en sansning eller endring av en helsetilstanden til en pasient. Det er en subjektiv beskrivelse, i motsetning til sykdomstegn eller kliniske funn, som er begreper som brukes om objektive tegn på tilstedeværelsen av en sykdom.
Eksempler på symptomer er tretthet, smerte, kvalme og svimmelhet. I motsetning til dette, er forhøyet blodtrykk eller utslett på huden sykdomstegn.
Sykdom som ikke gir pasienten symptomer kalles asymptomatisk (eks. klamydia)


== Se også ==
Liste over medisinske symptomer
GNU General Public License

The GNU General Public License (GPL) er GNUs lisens for publisering og distribusjon av fri programvare, og er den mest brukte av den typen lisenser i dag. Så nær sagt alle programmer som er utgitt i GNU-systemet, og godt over halvparten av all fri programvare er lisensiert under GPL. Mest kjent er kanskje operativsystemet Linux, som det i stor grad blir assosiert med. Selv om de fleste programmene som er lisensiert under GPL hører til i Unix-familien, så begynner det også å komme en del programmer eller utgaver av programmer til ikke-Unix-systemer, som for eksempel til Microsoft Windows.
Eksempler på kjente programmer som er lisensiert under GPL er Audacity, Fluxbox, GIMP, Pidgin, Irssi og Linux. Av spill som ligger under GPL kan nevnes Battle for Wesnoth.
MediaWiki, som er programvaren skrevet originalt for Wikipedia, er utgitt under GPL.


== Hovedtrekk i lisensen ==
Grunnregelen i GPL er at et program som distribueres i kompilert form også skal være tilgjengelig for brukerne i form av kildekode – alle filer som er nødvendige for å produsere den distribuerte versjonen skal være tilgjengelig for fri bruk.
Hvis programkode som er GPL-lisensiert inkluderes i et annet program, må også dette programmet lisensieres under GPL, noe som av mange beskrives som en «virus-effekt».
Denne effekten har mottatt kritikk fra enkelte miljøer, spesielt fra tilhengere av BSD-lisensen som ikke inneholder dette kravet.
Blant tilhengere av GPL anses dette kravet som en nødvendig forsikring om at programvaren vil forbli fri; ingen kan ta over kildekoden og lage egne lukkede versjoner.


== Se også ==
Copyleft
BSD-lisensen
GNU
GNU Free Documentation License
MIT-lisensen
GNU Lesser General Public License


== Eksterne lenker ==
(mul) Offisielt nettsted 
(en) GPL – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) GPL – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Frequently Asked Questions about the GNU GPL
Torger Kielland, Copyleft - En analyse av rekkevidden av gjensidighetsvilkår i åpne programvarelisenser i norsk rett, CompLex 7/2005 —  Juridisk avhandling om GPL
Idiopati

Idiopati (fra gresk ἴδιος «egen» og πάϑος «lidelse») er et medisinsk betegnelse som brukes om sykdommer der årsaksforholdene er ukjente.
Eksempler på idiopatiske sykdommer innbefatter blant annet skoliose, pulmonal fibrose, hypersomnia og Idiopatisk trombocytopenisk purpura.
Eponym

Eponym er et ord som er konstruert etter et personnavn. Navnet på en person (ekte eller fiktiv) benyttes som betegnelse på et bestemt objekt, sted eller aktivitet. Eksempelvis er ordet boikott dannet av godsforvalteren Charles Cunningham Boycott 


== Historie ==
Et av de første tilfellene av eponymbruk var i det andre årtusenet før Kristus. Assyriene kalte opp hvert år etter en høyere embedsmann (limmu). De eponyme arkon var de høyeste magistratene i Aten som ble byttet ut årlig, og hvert år ble kalt opp etter den som ble valgt. I Roma ga de to årlige konsulene ulike navn til det samme året. Selv navnet Roma ble forklart som at det ble gitt av byens første konge Romulus, men det er antagelig omvendt, at Romulus ble diktet opp for å forklare byens opprinnelse.
Både i antikkens Hellas og hebreere i Midtøsten ga en legendarisk leder eller høvding sitt navn til sin stamme. Eponymet ga tilsynelatende en forklaring på mystiske navn på stammer.
Men steder og byer kunne også få navn etter en kjent person. Gjennom historien har mange byer endret navn og fått nye navn etter nye personer. Byene Fredrikstad og Kristiansand er eksempel på norske byer som har fått sine navn etter danske konger. Gater, bygninger og flyplasser er også blant objekter som er navngitt etter samme mønster, for ikke å snakke om amerikanske småbyer. 
Begrepet quisling stammer fra Vidkun Quisling som samarbeidet med tyskerne under andre verdenskrig, og ordet i dag er synonymt med både «forræder» og «landssviker».
I dag er bruken av eponym mest tydelig i vitenskapen, særlig medisin og astronomi. Naturlover (Newtons tredje lov eller Einsteins relativitetsteori), syndromer (Sjögrens syndrom) og himmellegemer (Halleys komet) har mange eksempler på eponymer.
«Eponym» brukes først og fremst for å referere til navnet på personen, men «eponym» brukes også, i noen tilfeller, for å referere til navnet (ordet) på objektet, stedet eller aktiviteten. For å unngå begrepsforvirring kan man isteden bruke adjektivet eponymt når man refererer til egenskapen ved navnet på gjenstanden, stedet eller aktiviteten.


== Eksempler ==


== Referanser ==


== Se også ==
Eponymfunn


== Eksterne lenker ==
(no) Eponym i Store norske leksikon
Eponym i Store medisinske leksikon
(no) Eponym i Det Norske Akademis ordbok – Substantiv
(no) Eponym i Det Norske Akademis ordbok – Adjektiv
(no) Eponymi i Det Norske Akademis ordbok
Johann Gottlieb Fichte

Johann Gottlieb Fichte (tysk; IFA: [ˈjoːhan ˈɡɔtliːp ˈfɪçtə], født 19. mai 1762 i Rammenau i kurfyrstedømmet Sachsen, død 27. januar 1814 i Berlin i kongeriket Preussen) var en tysk filosof og regnes som grunnlegger av tysk idealisme ved siden av Hegel og Schelling, og Kants første etterfølger.
Han var en inspirator til de som etablerte Nazi-Tyskland.


== Biografi ==
Fichte kom fra en en fattig bakgrunn; faren var vever og hans sønn måtte arbeide som barn.
Fichte studerte teologi i årene 1780–1784, først i Jena, Wittenberg, senere i Leipzig, men avbrøt studiet. I årene 1784–1790 arbeidet han som huslærer.
Som følge av at en filosofistudent ba ham forklare Kants Kritikk av den rene fornuft, vendte Fichte i 1790 tilbake til Leipzig og fordypet seg i Kant. Lesningen resulterte i avhandlingen Aphorismen über Religion und Deismus. I juli 1791 besøkte han Kant i Königsberg, men ble skuffet. I 1792 utga han etter Kants anbefaling verket Versuch einer Critik aller Offenbarung. Verket ble gitt ut anonymt og gikk først for å være et religionsfilosofisk verk av Kant selv. Da Kant oppklarte misforståelsen, ble Fichte berømt og fikk en undervisningstilling i filosofi i Jena etter anbefaling av Weimar-ministeren Goethe. Fichte ble Reinholds etterfølger og tiltrådte i 1794. Samme år utga han første utkast til en systematisk rekonstruksjon av Kants vitenskapslære, Grundlage der gesamten Wissenschaftslehre.
I årene som fulgte publiserte Fichte en del større verker; blant dem vakte essayet Über den Grund unseres Glaubens an eine göttliche Weltregierung oppsikt og førte til den såkalte ateismestriden. Fichte ble beskyldt for å være ateist, og ble i 1799 avsatt fra professoratet. I en appell i 1789 forsøkte han å tilbakevise påstanden om at han var ateist.
I årene etter var han hovedsakelig bosatt i Berlin, hvor han arbeidet som privatdosent.
I 1804 takket Fichte ja til en stilling ved Universitetet i Erlangen, og ble professor fra april 1805. I 1806 flyktet han til Königsberg på grunn av Napoleons invasjon.
Fichte vendte tilbake til Berlin i 1807 og holdt i årene 1807–1808 sine Reden an die deutsche Nation. I 1810 ble han utnevnt til professor i filosofi ved det nyopprettede universitetet i Berlin, og ble lærestedets første rektor (1811–1812).
Fichte døde av en tyfusinfeksjon i 1814. Han er gravlagt på Friedhof der Dorotheenstädtischen und Friedrichswerderschen Gemeinden.


== Bibliografi ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fichte, 1) Johann Gottlieb. I Meyers Konversations-Lexikon. 4. opplag. Bind 6, Verlag des Bibliographischen Instituts, Leipzig/Wien 1885–1892,  s. 234.
(de) Hermann Zeltner: «Fichte, Johann Gottlieb.» I Neue Deutsche Biographie (NDB). Bind 5, Duncker & Humblot, Berlin 1961, ISBN 3-428-00186-9, s. 122–125 (digitalisering).
(de) Kuno Fischer: «Fichte, Johann Gottlieb». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 6, Duncker & Humblot, Leipzig 1877, s. 761–771.
425


== Begivenheter ==
Buddhismen sprer seg til Sørøst-Asia.
Valentinian III blir romersk keiser
Aetius leder en hær til Italia for å støtte den selvoppnevnte keiser Joannes
Siste kjente bruken av skrifttypen demotisk (Egypt)


== Fødsler ==
Zenon - østromersk keiser
Zu Chongzhi - kinesisk matematiker


== Dødsfall ==
10. oktober – Atticus, patriark i Konstantinopel
Joannes - tronraner i det vestlige Romerriket
426


== Begivenheter ==
Den Store Solkongen (på originalspråket K'inich Yax K'uk' Mo) blir den første kongen Mayariket i Honduras.
St. Augustine av Hippo utgir sin åttende bok, "City of God" ("Guds By")
Sisinnius blir patriark i Konstantinopel
Clodio blir de saliske frankernes konge
Bivirkning

En bivirkning er en uønsket eller skadelig effekt av et legemiddel eller en behandling. De mest vanlige bivirkningene oppstår i sentralnervesystemet (trøtthet, svimmelhet), magetarmsystemet (kvalme, forstoppelse), huden (utslett, kløe), og hjertekarsystemet (svimmelhet).Når en lege vurderer om en pasient skal få et preparat, må han alltid ta bivirkningene med i betraktning. Hvis bivirkningene er verre enn plagen som skal behandles må man kanskje vurdere andre legemidler eller å ikke ta noen i det hele tatt. Dette gjelder spesielt i tilfeller hvor man må ta andre tunge medikamenter for å bli kvitt bivirkningene. Dersom plagen medikamentet taes for er alvorlig og bivirkningene er mindre alvorlige, kan det være aktuelt å ta medikamentet selv om man vet at det vil oppstå bivirkninger.


== Inndeling ==
Bivirkninger betegnes som:
vanlig hvis den forekommer hos mer enn 1 % av pasientene
mindre vanlig hvis den forekommer hos 0,1-1 % av pasientene
sjelden hvis den forekommer hos færre enn 0,1 % av pasientene
svært sjelden hvis den er beskrevet kun i enkelte tilfeller (forekommer hos færre enn 0,01 % av pasientene)


== Nye legemidler ==
Det vil ofte ta tid før man har oversikt over bivirkningene for et nytt legemiddel. Derfor beskrives ofte nye preperat ved lav bivirkningsprofil. Ofte forsvinner relativt nye perperater fra markedet fordi det oppdages alvorlige, eventuelt livstruende bivirkninger. Gamle legemidler har ofte en lang liste med kjente sjeldne bivirkninger.
For pasienter med sammensatte plager kan det være ønskelig å utnytte bivirkninger. En pasient med senil forvirring, søvnvansker og kvalme kan få behandlet alt med et mildt nevroleptika med søvnighet som bivirkning, i stedet for å bruke flere preperater.


== Interaksjoner ==
En spesiell gruppe bivirkninger kalles interaksjoner. Dette er bivirkninger som ikke oppstår ved at ett enkelt preperat gis, men når to eller flere preperater gis til samme pasient. Dette kan ha sammenheng med at ett preperat påvirker nedbrytningen av et annet legemiddel så konsentrasjoner blir større eller mindre enn normalt.
Når det oppstår nye, ukjente bivirkninger skal leger melde dette til Bivirkningsnemnda. Slike meldinger kan resultere i at bivirkningen blir beskrevet i legemiddelets Felleskatalogtekst.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Legemiddelverket: Bivirkninger av medisiner
Legemiddelverket: Bivirkninger
Relis: Bivirkninger
Oppslagsverktøy for å søke etter interaksjoner
L

Denne artikkelen omhandler bokstaven L. For annet bruk se L (andre betydninger).L er den 12. bokstaven i det latinske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter.


== Alternative representasjoner av L ==

		


== Annen bruk ==
Innen elektrisitet er L en variabel for induktans.
Innen industrien, særlig klær, betyr L «Large» (stor størrelse).
På norske uniformer står L derimot for «Liten».
På bilskilt med internasjonal koding, viser L at bilen er fra Luxembourg.
L som romertall betyr 50.
Innen SI-systemet er l symbolet for liter (volum).
I videospill er L forkortelse for Luigi, en figur i Nintendo-spill.
En stor L festet bak på en bil betyr «learner», det vil si at føreren er under opplæring og øvelseskjører.
I byen Chicago, Illinois finnes det et tog som kalles L.
Innen kjemien kan l brukes for å vise at stoffet er flytende (liquid), for eksempel H2O (l) er vann i flytende form, ikke gass (g=gas) eller som is (s=solid).
L er også en bok av Erlend Loe.
En L etter et vitenskapelig navn på en art, betyr at arten først ble beskrevet av Carl von Linné.
L er et av mange aliaser til den verdensberømte detektiven L Lawliet i Death Note, en japansk manga/anime serie.


== Se også ==
Tjukk L (retrofleks flapp), en uttalevariant av L-lyden
Tynn L (lys L, apikal L, tungespiss-L), en uttalevariant av L-lyden


== Referanser ==