jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Liljekonvall

Liljekonvall (Convallaria majalis) er en plante i konvallfamilien.
Liljekonvall vokser i skog og hager. Den får hvite blomster i ensidige klaser i mai (juni), og får etter blomstring røde bær.
Bladene og blomstene, og etterhvert også bærene, inneholder stoffer som har vært brukt som medisin i århundrer, men som kan være dødelige, også i mindre doser for barn og dyr.

Det er tradisjon at liljekonvall selges på gatene i Frankrike 1. mai hvert år. Siden 1982 har liljekonvallen vært Finlands nasjonalblomst, og den er Østfolds fylkesblomst.
Navnet "liljekonvall" kommer fra det gamle latinske navnet på planten, "Lilium convallium". Litt fritt oversatt betyr det dalenes lilje – som vi igjen finner i det engelske navnet på blomsten, "lily of the valley".

Liljekonvall finnes oftest på bakken i lune skogholt, men er også observert helt opp i 1 200 moh, og så langt nord i landet som Rana.


== Eksterne lenker ==
(en) liljekonvall i Encyclopedia of Life 
(en) liljekonvall i Global Biodiversity Information Facility 
(no) liljekonvall hos Artsdatabanken 
(sv) liljekonvall hos Dyntaxa 
(en) liljekonvall hos ITIS 
(en) liljekonvall hos NCBI 
(en) liljekonvall hos The International Plant Names Index 
(en) liljekonvall hos Tropicos 
(en) Kategori:Convallaria majalis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Convallaria majalis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Convallaria majalis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Status er: «giftig» ifølge Nyttevekstleksikonet utgitt av Norges sopp- og nyttevekstforbund.
Lampung

Lampung er en av Indonesias provinser. Den ligger helt sør på øya Sumatra, og grenser til provinsene  Bengkulu og Sør-Sumatra.
Befolkningen ble i 2005 beregnet til 7 160 000.
Provinshovedstad for Lampung er Bandar Lampung, med 800 400 innbyggere.
Andre større byer er:

Metro	149 600 innbyggere
Pringsewu – 124 800 innb.
Gadingrejo – 65 300 innb.
Terbanggi Besar – 52 600 innb.
Kota Bumi – 42 400 innb.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Lampung – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
National Rifle Association of America

National Rifle Association of America (NRA) er en amerikansk organisasjon for våpeneieres rettigheter. NRA ble opprettet i New York i 1871 og blir regnet som en av de mektigste lobbyist-organisasjonene i USA. NRAs primæroppgave er å forsvare den grunnlovsgitte retten til å bære og eie våpen, men man arrangerer i betydelig grad også aktiviteter som sikkerhetskurs og sportsskyting.
Oliver North var organisasjonens president fra mai 2018 til 29. april 2019, da han ble erstattet av Carolyn D. Meadows på grunn av en langvarig lederstrid. Wayne LaPierre har vært administrerende direktør og visepresident siden 1991.


== Se også ==
Gun Owners of America (GOA)
Gun Owners Foundation (GOF)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) National Rifle Association of America – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
FNs generalforsamling

FNs generalforsamling, eller FNs hovedforsamling, er et av hovedorganene i De forente nasjoner (FN). Forsamlingen består av alle FNs medlemsland og møtes i ordinære årlige sesjoner ledet av en president valgt av forsamlingen. 
Den første sesjonen fant sted 10. januar 1946 i London og talte 51 representanter. I dag møter forsamlingen i ordinære sesjoner i FN-bygningen i New York. 
Regulære årlige sesjoner holdes normalt fra september til desember. I tillegg kan forsamlingen innkalles til ekstraordinære sesjoner. Forsamlingens sammensetning, funksjon, myndighet og prosedyrer er nedfelt i FN-charterets kapittel IV.
Vedtak i viktige saker – som freds- og sikkerhetsspørsmål, valg av medlemmer til Sikkerhetsrådet og andre organer, samt budsjettsaker – krever to tredels flertall. Andre saker blir avgjort ved simpelt flertall. Hvert land har én stemme. Prinsippet med at små og store land har lik stemmevekt betyr at en teoretisk koalisjon som til sammen utgjør 8 % av verdens befolkning kan utgjøre et to tredels flertall.

Generalforsamlingen velger etter forslag fra Sikkerhetsrådet, FNs generalsekretær.


== Se også ==
Presidenter for FNs generalforsamling


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) United Nations General Assembly – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om FNs generalforsamling på FN-sambandets nettsider
FNs økonomiske og sosiale råd

FNs økonomiske og sosiale råd (engelsk: United Nations Economic and Social Council, forkortet ECOSOC) er et av hovedorganene i De forente nasjoner (FN) og støtter FNs generalforsamling med å fremme internasjonalt økonomisk og sosialt samarbeid og utvikling.
ECOSOC holder som regel tre møter i året, hvorav to er organisatoriske og ett er hovedmøte der medlemmene er representert ved ministre og toppembetsmenn.Det er 54 medlemmer i ECOSOC. Disse velges for perioder på tre år. Medlemslandene velges etter en fordelingsnøkkel. Landene i Afrika har 14 medlemmer, Asia har 11, Latin-Amerika og Karibia har 10, Øst-Europa 6 og Vest-Europa og andre land har 13. De faste medlemmene av FNs sikkerhetsråd med unntak av Kina velges som regel til ECOSOC. Det gjelder også andre større industriland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 

(en) United Nations Economic and Social Council – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
FN-sambandets side om ECOSOC
FNs tilsynsråd

FNs tilsynsråd er et av hovedorganene i De forente nasjoner (FN), opprettet for å sørge for at tilsynsområder ble forvaltet med beste hensyn til innbyggerne og internasjonal fred og sikkerhet. Kapittel XIII i De forente nasjoners pakt omhandler rådets sammensetning og oppgaver.Alle tilsynsområdene – de fleste tidligere mandatområder under Folkeforbundet – har oppnådd selvstyre eller uavhengighet, enten som selvstendige stater eller ved sammenslutning med uavhengige stater. Det siste var Palau, som ble medlem av FN i 1994.Som følge av at oppdraget er fullført, ble tilsynsrådets arbeid suspendert 1. november 1994. Etter dette møtes rådet ikke lenger årlig, men kan sammenkalles ved behov.


== Referanser ==
Samfundspartiet

Denne artikkelen befatter seg med Samfundspartiet fra mellomkrigsåra. For Samfunnspartiet grunnlagt i 1985, se Samfunnspartiet.Samfundspartiet var et kristen-korporativistisk, holistisk, politisk parti først og fremst organisert rundt forfatteren Bertram D. Brochmann. Partiet ble stiftet den 14. januar 1933, og hadde aldri noen formell struktur, hvilket ga Brochmann stort spillerom. Brochmann ble innvalgt på Stortinget fra Bergen i 1933, og gjorde seg blant annet bemerket ved å nekte å ta imot godtgjørelse for sitt verv på Stortinget. Samfundspartiet, ved Brochmanns vararepresentant Gjert E. Bonde, var også det eneste partiet som stemte mot tvangssterilisering av medlemmer av romanifolket i 1934. Partiet ønsket en gjennomgripende revisjon av den rådende økonomiske teorien, og oppslutningen kan blant annet forklares med alminnelig tvil og usikkerhet under den økonomiske krisen i 30-åra.
Ved valget i 1936 mistet Brochmann stortingsplassen, men partiet ble fortsatt representert gjennom Sigurd H. Jacobsen, innvalgt fra Nordland. Da okkupasjonen kom i 1940 valgte partiet å oppløse seg selv. Selv om Brochmann tok avstand fra Vidkun Quisling, ble både han og flere av hans tilhengere seinere dømt i landssvikoppgjøret. Samfundspartiet ble ikke representert på Stortinget etter krigen, men fikk representanter i Bergen bystyre ved valgene i 1945 og 1947, og stilte til Stortinget for siste gang i 1949.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Henimot nullpris! Foredrag om Samfundspartiets økonomiske politikk
Om Bertram D. Brochmann i Norsk biografisk leksikon
Nettstedet til avisa Samfunnsliv, grunnlagt av Brochmann
Norsk Krigsleksikon om Brochmann
Joseph Licklider

Joseph Carl Robnett Licklider (født 11. mars 1915, død 26. juni 1990), kjent som bare J.C.R. eller Lick, var en av de viktigste personlighetene innen datavitenskapen og datahistorien generelt. Han er trolig best kjent som opphavsmannen til kunstig intelligens, men var også en viktig brikke i utviklingen av moderne databehandling, tidsdeling og Internett. Licklider var utdannet sivilingeniør og psykolog, noe som var en uvanlig kombinasjon før i tiden.I 1950 gikk Licklider fra Harvard University til Massachusetts Institute of Technology (MIT), hvor han fikk skikkelig kjennskap til datamaskiner for første gang. Han begynte å arbeide på SAGE-prosjektet, som hadde som mål å lage et datastyrt luftforsvarssystem. I 1960 skrev Licklider sin berømte artikkel som tok for seg behovet for en enklere kommunikasjon mellom datamaskinene og brukerne. Selv om Licklider blir kreditert som opphavsmannen til kunstig intelligens og kybernetikk, trodde han aldri selv at mennesket noen gang kunne bli erstattet av datamaskiner eller roboter.De første idéene om et globalt datanettverk ble formulert av Licklider ved MIT i august 1962 i en serie med artikler som tok for seg konseptet om et «galaktisk nettverk». Disse artiklene tok for seg nesten alt som Internett er i dag. I oktober samme år ble Licklider utnevnt som sjef for avdelingen som håndterte informasjon i DARPA-prosjektet, et prosjekt underlagt det amerikanske forsvarsdepartementet. Kort tid etter hadde han overbevist Ivan Sutherland, Bob Taylor og Lawrence G. Roberts om hvor viktige konseptene han hadde beskrevet var.
I 1968 ble Licklider direktør for Project MAC-prosjektet ved MIT, som han hadde sørget for bevilgninger til mens han jobbet for DARPA-prosjektet. Project MAC produserte både det første tidsdelte datasystemet, CTSS, og en av de første oppkoblede installasjonene med utviklingen av Multics i 1965, som var en forløper til det Unix-baserte operativsystemet som ble utviklet ved Bell Labs av Ken Thompson og Dennis Ritchie i 1970. Mange av Lickliders visjoner er altså fremdeles med oss i dag, spesielt med tanke på utviklingen av World Wide Web og Internett generelt.


== Se også ==
ARPANET


== Referanser ==
Tidsdeling

Innen informasjonsteknologi betegner tidsdeling konseptet om at én enkelt datamaskin tilsynelatende utfører flere ting samtidig. Det gjøres ved å dele prosessortid mellom de ulike brukerne og/eller prosessene.
Fordi de tidligste datamaskinene var svært dyre i drift, var det ikke mulig å tillate at én bruker brukte én datamaskin hele tiden. Man fant ut at «dødtiden» datamaskinen hadde ved å vente på informasjon fra brukeren kunne brukes til noe fornuftig, som f.eks. å la andre brukere utnytte denne «dødtiden».
Nafta

Nafta, white spirit, er en gruppe av flytende hydrokarboner intermediate raffinerte produkter med kokepunkt fra 70 til 140 ℃ (68 til 167 °F), som kan komme fra olje eller fra kull og andre kilder.
Nafta brukes som halvfabrikat for å produsere høyoktan bensinkomponent ved bruk av den katalytiske reformeringsprosessen. Nafta brukes også i petrokjemisk industri for å produsere olefiner i krakkere og i kjemisk industri for løsningsmiddel (rengjøring) formål.


== Se også ==
White spirit
São Francisco

São Francisco kan vise til:

São Francisco (elv) – ei elv i Brasil
São Francisco (Paraíba) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraíba
São Francisco (Sergipe) – en brasiliansk kommune i delstaten Sergipe
São Francisco (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
São Francisco (São Paulo) – en brasiliansk kommune i delstaten São Paulo
AUSFTA

AUSFTA (Australia–United States Free Trade Agreement) er en frihandelsavtale mellom USA og Australia som ble modellert etter The North American Free Trade Agreement (NAFTA). Avtalen trådte i kraft den 1. januar 2005. Avtalen ble signert 18. mai 2004 i Washington D.C.


== Eksterne lenker ==
Informasjonsside fra det australske utenriks- og handelsdepartementet
Massachusetts Institute of Technology

Massachusetts Institute of Technology (MIT) er et kombinert forskningsinstitutt og universitet i Cambridge i Massachusetts i USA, grunnlagt av William Barton Rogers i 1862. 
MIT er regnet blant de verdensledende, akademiske institusjonene innen teknologi og vitenskap, i tillegg til mange andre felt, blant annet ledelse, økonomi, lingvistikk, statsvitenskap og filosofi. Det inntok i 2008 niendeplass globalt på Times’ liste over verdens beste universiteter. En liste utarbeidet av Teknisk Ukeblad utarbeidet året før, i 2007, plasserte MIT på annenplass globalt, der det er tatt hensyn til de tre mest kjente internasjonale universitetsrankingene (ARWU – Shanghai Jiao Tong University, The Times Higher QS World University Rankings og Webometrics).Betydningsfulle bidrag i utviklingen av datamaskiner, Internett og annen avansert teknologi kommer fra MIT. Lærestedet er blant annet et senter for utviklingen av fri programvare-bevegelsen. Også FN-fenomenet 100 dollar laptop har sitt utspring her.I 2006 var det 10 253 studenter ved MIT, og skolepengene var samme år på 33 600 dollar. Det gis eksamener opp til doktorgradsnivå (ph.d.).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Massachusetts Institute of Technology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ivan Sutherland

Ivan Edward Sutherland (født 16. mai 1938 i Hastings, Nebraska, USA) er yngre bror til Bert Sutherland og oppfinneren av Sketchpad, et innovativt program som påvirket hvordan man kunne kommunisere med en datamaskin på. Sketchpad åpnet for interaktiv kommunisering med datamaskinen ved hjelp av et grafisk brukergrensesnitt.
Cohen–Sutherlands algoritme for linjeklipping ble utviklet i 1967 av Danny Cohen og Sutherland.
Sutherland var professor ved Harvard University fra 1966 til 1967, og deretter professor ved University of Utah fra 1968 til 1976. Han jobber i dag for Sun Microsystems.


== Se også ==
ARPANET, forgjengeren til Internett


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ivan Sutherland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ivan Sutherland på Internet Movie Database 
(en) Biografi
CEFTA

CEFTA (Central European Free Trade Agreement) er en økonomisk samarbeidsavtale og frihandelsavtale mellom Albania, Bosnia-Hercegovina, Kosovo, Makedonia, Moldova, Montenegro og Serbia. Avtalen ble signert 21. desember 1992 og trådte i kraft 1. januar 1993.  
Da EU er et fellesmarked er CEFTA- og EU-medlemskap gjensidig utelukkende, derfor har en rekke land forlatt avtalen fordi de ble EU-medlemmer. Dette gjaldt Polen, Ungarn, Tsjekkia, Slovakia og Slovenia i 2004, Romania og Bulgaria i 2007, samt Kroatia i 2013. 


== Se også ==
EFTA


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Central European Free Trade Agreement – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Femunden

Femunden (Fe- beslektet med engelsk foam = «skum») er den tredje største innsjøen i Norge og den største som ikke er regulert. Den er også den største av innsjøene som ligger over 600 moh i Skandinavia. Den var landets nest største frem til 1957 da Røssvatnet ble regulert og derved større enn Femunden. Innsjøen ligger i all hovedsak i Engerdal kommune i Innlandet fylke, mens en liten del av den vestre bredden ligger i Os, og den nordre enden i Røros kommune i Trøndelag fylke. Femunden har et areal på 203,4 km², ligger 664 moh, og har største dybde på 150 meter. Innenfor Sollerøya er det dybder på rundt 10 meter, mens det utenfor Grasnesbukta er dyp på 130 meter eller mer, og ved Røvola er det 90 meter eller dypere. Innsjøen er nær 60 km lang og 9 km bred på det meste.Innsjøen er spesiell ved at den har utløp i begge ender. I syd til Gløta og Femundselva som lengre ned i vassdraget blir til Trysilelva når den kommer inn i Trysil kommune, og deretter til Klarälven når den renner inn i Sverige. I nord er det forbindelse til Glommavassdraget, gjennom restaurerte tømmerrenner fra 1700-tallet er det utløp mot Feragen og Håelva som igjen ender i Glåma ved Røros.
Innsjøen trafikkeres i turistsesongen av rutebåten MS «Fæmund II» med anløp i Femundsenden (sør), Buvika, Elgå, Revlingen, Jonasvollen, Haugen, Femundshytta, Røa og Synnervika (nord). Det er bussforbindelse mellom Synnervika og Røros. Det er også bussforbindelse mellom Femundsenden og Trysil.
Av viktige fiskeslag i innsjøen kan nevnes ørret, gjedde og sik. Rekorden på stang innehas av Tom Erik Grønkilen, en storørret på 8,840 kg tatt 4. juli 2010.
Trysilvassdraget inkludert Femunden ble vernet mot vannkraftutbygging i Verneplan I for vassdrag i 1973.


== Historie ==

Fra gammelt av lå Femunden godt innenfor det norske riket, men som følge av 1600-tallets Nordiske kriger ble flere østlige riksdeler, bl.a. bygdene Idre og Særna avstått til Sverige. Derved ble innsjøen fra svensk side betraktet som en del av riksgrensen, og det var ikke før grensetraktaten av 1751 at Femunden igjen formelt ble norsk innlandssjø.
Ved grenseforhandlingene var den svenske posisjonen var at riksgrensen skulle gå midt etter Femunden i nord-syd-retning, slik at hele østre bredd ble beliggende i Sverige og Sollerøya midt i innsjøen ble delt mellom de to landene. Fra norsk side ble det blant annet argumentert for at Røros Kobberverk behøvde store områder for hogst av trevirke og at grensen måtte trekkes lenger øst. Så ble det, slik at Femundsmarka og de vestre delene av Sylane tilfalt Norge, et areal på ca 1 350 km².


== Se også ==
Liste over innsjøer i Skandinavia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Femund – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Turforslag til Femundsmarka på DNT og NRKs nettsted ut.no
Dybdekart NVE
Belitung

Belitung, tidligere også kjent som Billiton, er en øy der Javahavet og Sør-Kina-havet møtes, nær østkysten av øya Sumatra i Indonesia. Øya er del av provinsen Bangka-Belitung som ble opprettet ved utskillelse fra Sør-Sumatra i 2000. Øya er på ca. 4 800 km².
Sundet mellom Belitung og Bangka heter Gasparstredet.
Hovednæringsveier er pepper- og tinn-produksjon. 
Viktigste by er Tanjung Pandan med 62 400 innbyggere (beregning, 2005). Hele øya har om lag 200 000 innbyggere.
Ulf Syversen

Ulf Åge Syversen (født 26. august 1947 i Oslo) er en norsk politiker (Ap).
Han er utdannet fra Befalsskolen for Hærens sanitet, Krigsskolen og den svenske Militärhögskolan. Han avsluttet sin militære karrière i 1988 som oberstløytnant og avdelingssjef ved Forsvarskommando Nord-Norge. Syversen har vært rådmann i Lebesby og Nordkapp kommuner i Finnmark og regiondirektør for Kystverket i Troms og Finnmark.
Syversen var ordfører i Nordkapp kommune 2003–2007 og medlem av Finnmark fylkesting 2003–2011. Han har også vært medlem av distriktsprogramrådet i NRK Troms og Finnmark. Fra september 2011 er han styreleder i Finnmarkssykehuset HF, hvor han har vært styremedlem siden 2006.
Atea

Atea OSE: ATEA (tidligere Merkantildata (1968–2003) og Ementor (2003–2009)) er en nordisk leverandør av IT-infrastruktur. I 2017 passerte omsetningen 32,5 milliarder. Konsernet har ca. 7 400 medarbeidere internasjonalt, er den tredje største IT-infrastrukturleverandøren i Europa, og er markedsleder i Norden og Baltikum innenfor denne sektoren. Atea er representert i rundt 80 byer i Norge, Danmark, Sverige, Finland, Litauen, Latvia og Estland. Konsernet er notert på Oslo Børs med tickeren Atea.
Selskapet tilbyr hovedsakelig maskin- og programvareprodukter (produsert av andre, slik som IBM, VMware, Citrix,  Cisco, HP, Microsoft, Lenovo og Apple), konsulenttjenester og serviceavtaler innenfor system/plattform, kommunikasjon, sikkerhet, produktivitet/samhandling.
Atea AS er den største aktøren i Norge innenfor IT-infrastruktur og har per 1. mars 2018 1 650 ansatte. Atea arrangerer Community, som er en årlig konferanse for kunder.


== Historie ==
1968 – Merkantildata stiftes
1985 – Merkantildata noteres på Oslo Børs
1989 – Infrastrukturselskapet Merkantildata vokser via oppkjøp og fusjoner i Norge og Norden til å bli et av Nordens største IT-selskaper
1995 – Oppkjøp av MBS Fjerndata
1996 – Oppkjøp av Tiki Data
2000 – Selskapene Ementor og Eterra lanseres
2000 – Oppkjøp av Avenir og den nordiske virksomheten til Getronics
2003 – Selskapene Ementor, Eterra og Merkantildata fusjonerer og tar navnet Ementor
2005 – Salg av Avenir og Managed Services
2005 – Salg av Ementors driftsavdeling til ErgoGroup i oktober.
2006 – Fusjon med Topnordic og oppkjøp av Atea
2007 – Oppkjøp av Tre65, Informatikk og Fønix Data
2008 – Ementor utvider til Baltikum ved kjøpet av Sonex
2008 – Oppkjøp av Tomato og Kongsberg Systec
2009 – Ementor-konsernet med datterselskaper endrer navn til Atea – Ementor Norge AS blir Atea AS
2010 – Oppkjøp av Umoe IKT og Dropzone
2011 – Oppkjøp av Confuto, FotoPhono og Sunnmøre Kommunikasjon
2012 – Oppkjøp av IT Partner og Total Storage Solutions
2013 – Oppkjøp av Itale
2014 – Oppkjøp av Datatech AS.
2014 – Oppkjøp av Imento AS.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Atea på Twitter
Atea Community Arkivert 24. juli 2011 hos Wayback Machine.
Moralsk panikk

Moralsk panikk er en overreaksjon på avvikende atferd som oppfattes som trussel mot den moralske orden. Moralsk panikk tilskyndes vanligvis av media og toneangivende personer i lokalsamfunnet eller grupper av aktivister med mål om å endre lover eller forhold i samfunnet. Begrepet føres vanligvis tilbake til sosiologen Stanley Cohens bok Folk Devils and Moral Panics fra 1972. Cohen brukte begrepet om den effekt som skapes ved at media dekker et fenomen på en slik måte at fenomenet blir et symbol på et brudd med etablerte normer, og bruddet blir et uttrykk for en kamp mellom «dem» og «oss». Moralsk panikk kan også ses som et biprodukt av kontroverser innen en gruppe som forårsaker meningsforskjeller og sosial spenning, eller som ikke diskuteres åpent fordi konflikten berører tabu-områder.
Begrepet er senere tatt opp i vanlig språkbruk som en mer allmenn betegnelse på en panikkartet reaksjon i offentligheten når en gruppe eller et fenomen fokuseres som trussel mot den alminnelige moral. For at en slik gruppereaksjon skal kunne karakteriseres som moralsk panikk, forutsettes det at den er ugrunnet eller overdrevet.


== Eksempler på moralsk panikk ==
Eksempler på alvorlige hendelser som i ettertiden forsøkvis er blitt forklart som resultater av moralsk panikk er hekseprosessene, kommunistjakten i 1950-årenes USA, satanist-frykten i USA i 1980- og 1990-årene. og Bjugn-saken i Norge. Eksempler på fenomener som har ført til mer uskyldige og kortvarige utbrudd av moralsk panikk i Norge kan være tegneserier og rock 'n' roll i 1950-årene,  videovold i 1980-årene eller satanisme i 1990-årene.


== Referanser og fotnoter ==


== Eksterne lenker ==
Moral Panics, Mediaknowall.com
«Society's moral panic attacks - all grist for the media mill» ved Russ Grayson, On Line Opinion, 16. august 2004.
«Moral panics, old and new». Artikkel av Gilbert Herdt, American Sexuality
«Moral Panics Over Youth Culture and Video Games» ved Kenneth A. Gagne, bachelor's thesis, Worcester Polytechnic Institute, 27. april 2001
«Who's afraid of sexual minorities? Homosexuals, moral panic, and the exercise of social control» Artikkel av Iwona Zielinska, Graduate School of Social Research Polish Academy of Sciences/Centre for Criminological Research, Occasional Paper 1, 2005
«Abortion as Moral Panic: How reproductive rights became a divisive political issue» Artikkel av Carole Joffe, American Sexuality
Jo Lunder

Jo Lunder (født 28. september 1961) er en norsk forretningsmann og tidligere fotballspiller. Fra 2007 til 2011 var Lunder leder i Ferd Industrial Holdings. 1. juli 2011 overtok han som administrerende direktør i  VimpelCom  Ltd. med hovedkvarter i Amsterdam.


== Karriere ==
Lunder var i perioden 22. desember 2004 til 1. september 2007 konsernsjef i IT-firmaet Ementor ASA. Før dette var han arbeidende styreformann i det russiske teleselskapet VimpelCom, som er deleid av Telenor. I Lunders sjefstid gikk VimpelCom fra noen hundre tusen abonnenter til 22 millioner kunder, og Lunder ble kåret til beste telekomleder i Russland av Magazine Company.


=== Som fotballspiller og -trener ===
Som fotballspiller spilte Lunder på Lyn, og var en periode kaptein på laget. Han spilte midtbane og senere midtstopper. Høsten 1989 var også Lunder (sammen med Dag Roar Austmo og Stein Gran) trener i klubben etter at Georg Hammer trakk seg. Lunder ble senere hjelpetrener, men trakk seg i 1992 i forbindelse med Teitur Þórðarsons avgang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Mannen med Lynkarrieren» i Dagens Næringsliv
«Gullgutten Lunder ut på ny Ferd» i Teknisk Ukeblad