jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fyrkat

Fyrkat er et forsvarsanlegg fra vikingtiden, anlagt omkring 980 sørvest for Hobro i Region Nordjylland i Danmark. Fyrkat er den minste av de fire undersøkte ringborgene i Danmark. De tre andre er Trelleborg på Sjælland, Nonnebakken ved Odense og Aggersborg i nord ved Limfjorden. Mens Aggersborg var 288 meter i diameter (48 langhus), var de tre andre bare 120 meter i diameter og rommet neppe mer enn 16 store langhus.
I likhet med Aggersborg ligger Fyrkat også nær Hærvejen eller ca. 1,5 km øst for den østligste hærvejsrute mellom Ålborg og Viborg, hvor denne passerer vassdraget Onsild å. Selv om Fyrkat er den minste av de tre borgene, møter vi her et imponerende forsvarsanlegg. Anlegget er strengt geometrisk oppbygget og lagt innenfor en sirkel med en diameter på 120 m. Her er en karrébebyggelse med fire ganger fire hus anbrakt i kvadrat. Midt i hver karré ligger dessuten et mindre hus. 
Da arkeologer fra Nationalmuseet gravde ut vikingeborgen på 1950-tallet, fant de en gravplass nordøst for Fyrkat med bortimot 30 graver, blant annet flere barnegraver, og grav 4 som var en kvinnegrav med en del gjenstander som gjør det sannsynlig at kvinnen har vært en volve. Avdøde var kledd i et kostbart, blått og rødt antrekk med gulltråder. I likhet med de rikeste kvinnene var hun lagt i vognkassen fra et hestekjøretøy. Hun var gravlagt med tein og saks, men også to tå-ringer av sølv, et unikt funn i Norden. I graven lå også en bronseskål med mulig opprinnelse i Sentral-Asia. I en liten pung lå frø fra bulmeurt, et funn som knyttes til volver, i likhet med metallstaven hun fikk med seg i graven.Tolkningen av vikingtidens ringborger er omdiskutert. De er blitt satt i forbindelse med erobringen av England i 1013, samlingen av Danmark til et kongerike under Harald Blåtann, stridigheter om makten mellom Harald Blåtann og hans sønn Svein Tjugeskjegg, og med truslene fra den tyske keiser i sør. En årringdatering av Fyrkatborgen viser at borgen sannsynligvis er oppført mellom 979 og 981, dvs. noenlunde samtidig med Aggersborg, Trelleborg og den store broen over Ravning Enge. 
I nærheten av Fyrkat ligger Fyrkat Vikingecenter med mange rekonstruksjoner av bygninger fra vikingtiden.


== Referanser ==


== Kilder ==
Fra Troldkirken til Tirslundstenen
Nordjyllands Amt; Arkæologiens Nordjylland, Aalborg 2003.


== Eksterne lenker ==
(en) Vikingeborgen Fyrkat – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
fyrkat.dk
Nyt syn på trelleborgene
Hærvejen
Hærvejen op gennem Sønderjylland
Ort (vekt)

Ort er en gammel norsk måleenhet for vekt. 
Det gikk 4 ort på en kvintin, og 4 kvintin på et lodd. En ort tilsvarer dermed ca. 1 gram. En ort kan igjen deles inn i 16 æs. 


== Litteratur ==
Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006.
Æs

Æs er en masseenhet, det vil si en måleenhet for vekt. Den ble brukt i Norge i perioden 1687 til 1875.Det gikk 16 æs på en ort, og 4 ort på en kvintin, dermed tilsvarer 1 æs ca. 1/16 gram. 1 æs kunne videre deles inn i 16 gran. 8192 æs tilsvarte dermed ett handelspund og ett sølvvektspund. Det var få som hadde bruk for en så liten enhet.
Den norrøne ordet æs betød «sømhull, snørehull i kanten av noe».


== Litteratur ==
Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006.


== Referanser ==
Gran (vekt)

For andre betydninger av gran, se: Gran (andre betydninger)Gran (av latin granum = korn) er vektenhet som har blitt benyttet over store deler av Europa, også i Norge. Det er usikkert når det ble tatt i bruk, men enheten var i bruk i unionstiden i middelalderen.
Som masse tilsvarte i Norge ett gran 1/16 æs eller 1/256 ort. Som kommersiell vektenhet utgjorde ett gran 3,8 mg. Som myntvekt utgjorde ett gran 3,57 mg. Og som medisinalvekt utgjorde ett gran 62,1 mg, noe som samsvarte med det såkalte «Nürnbergsystemet» (Nürenberggran). I det prøyssiske system var medisinalvekten for ett gran lik 60,8 mg.
I Danmark ble gran som medisinalenhet inndelt som 1/480 unse eller 1/20 skruppel.
Gran ble også brukt som vektenhet for verdifulle metaller i Danmark-Norge, blant annet for gull og sølv. Ett gran gull var lik 1/4 karat eller 1/96 mark gull. Ett gran sølv var lik 1/16 lodd eller 1/96 mark sølv.


== Referanser ==


== Kilder ==
Editor. 2000. «Gran (German).» Rev. 19. september 2001. Sizes. Besøkt 8. november 2007
Velle Espeland. 2006. «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt». Pund og mark. Språknytt, nr 4, 2006. Språkrådet. Besøkt 8. november 2007
Nürenberggran

Nürenberggran er en gammel norsk måleenhet for vekt, brukt i apotekene. 
En nürenberggran var 1/20 scrupel, dvs. 62 milligram. 


== Se også ==
Grain


== Litteratur ==
Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006.
Lispund

Lispund er en gammel måleenhet for vekt. 
Ordet er en forkorting av livlandsk pund, dvs det pundet som brukes i Riga. I Norge og Danmark tilsvarte lispundet 16 skålpund, mens i Sverige tilsvarte det 20 pund. Dette var trolig fordi det svenske pundet kun var på 425 gram. Forskjellen ble dermed bare ca. ½ kg. 
20 lispund tilsvarte 1 skippund. Et lispund kunne igjen deles inn i 20 skålpund. 


== Ulike størrelser ==
Lispundet har, som de fleste andre gamle mål og vekter hatt ulik betydning og størrelse. Historisk i Norge:

Inntil 1683 - Lybske pund - 1 lispund = 14 pund = 6,78594kg.
1613 - 1683 - Københavnerpund - 1 lispund = 16 pund = 7,96kg.
1683 - 1861 - Danske felles pund - 1 lispund = 16 pund = 7,996kg.
1861 - 1877 - Københavnerpund - 1 lispund = 16 pund = 8,0kg.


== Litteratur ==
Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006.


== Eksterne lenker ==
Gamle danske måleenheter
Laup

Laup (også kalt pundslaup) er en gammel norsk måleenhet for vekt og volum, brukt til å måle smør, erter, korn og salt med mer. En laup brukes også som betegnelse på en sveipet beholder. 


== Måleenhet ==
En bismerlaup (blant annet brukt i (Borgarting, Gulating og Gudbrandsdal) med smør tilsvarte 3 bismerpund eller ca. 18 kg. Vekten og volumet har imidlertid variert gjennom tiden. I en periode var vekten ca. 15,42 kg og volumet ca. 16,2 liter i dette området. I Ryfylke delte man smørlaupen i 4 bismerpund eller 4 «stinne» spann (ca. 20,57 kg eller 21,6 liter) i en periode, og i 3 spann eller tilsvarende 1 «låklaup» (ca. 11,57 kg eller 12,15 liter) i en annen periode. I søndre Høland utgjorde smørlaupen 1,5 bisperpund (ca. 7,71 kg eller 10,29 liter), og i Elvsysla tilsvarte den 2 bismerpund (ca. 10,29 kg eller10,8 liter). I Bergen var en laup salt lik en «mælekjerald» (ca. 16,2 liter), og i Sogn tilsvarte en laup erter 4 spann (ca. 16,2 liter).


== Gjenstandsbetegnelse ==

En sveipet  beholder kalles i enkelte norske målfører, blant annet i Trøndelag, en laup. Laupen har gjerne tilnærmet oval bunn, og lokket klemmes fast mellom to staver i endene. Lauper finnes i ulike størrelser og til mange forskjellige oppbevaringsformål. Betegnelsene kunne være presise i forhold til bruken, for eksempel smørlaup. De kunne være særlig forseggjorte til sending eller kirkeferd, eller de kunne være enkle bruksting på gården eller i utmarka. Lauper var til tørt innhold, de var ikke vanntette. 
Den vanligste betegnelsen for en sveipet beholder i norsk språk er tine.


== Stedsnavn ==
Laup eller Laupen finnes også som stedsnavn, blant annet som navn på fjell, for eksempel i kommunene  Rana og Luster.


== Se også ==
Tine (beholder)
Sveiping


== Litteratur ==
Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006.


== Eksterne lenker ==
Søkeordet «laup» i DigitaltMuseum
Våg (måleenhet)

Våg eller vog er en gammel måleenhet for vekt som er brukt i Skandinavia, herunder også i Norge.
Den såkalte «landsvågen», som ble innført i Norge med det nye målesystemet i 1875, utgjorde tre bismerpund eller ca. 17,932 kg. Denne enheten var i bruk på Østlandet, Vestlandet og i Nord-Norge, men den har variert i vekt. Tidligere ble den gjerne regnet som 72 pundmerker eller ca. 18,52 kg. På Sunnmøre var vågen lik tre lispund, mens den i Sunnhordland utgjorde 3 spann eller 90 pundmerker, tilsvarende ca. 23,15 kg.


== Referanser ==
Rosso Fiorentino

Giovanni Batista di Jacopo di Gasparre (født 8. mars 1494 i Firenze, død 14. november 1540 i Paris), bedre kjent som Rosso Fiorentino (den røde florentineren) eller bare Il Rosso (den røde), var en italiensk kunstner, virksom i Firenze og en av de ledende manieristene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rosso Fiorentino – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pel

For pel som brukes til fundamentering, se Pel (fundamentering).Pel er en gammel måleenhet for volum. 
I forbindelse med at Norge gikk over til et nytt mål- og vektsystem i 1875 ble den norske potten satt til å utgjøre 0,9651 liter. En pel utgjorde da ¼ pott eller ca. 0,24125 liter. I dag regnes pelen gjerne som 250 ml. I tidligere tider ble en pel regnet som ¼ juste eller en 1/12 bolle (ca. 0,225 liter). Volumet kan imidlertid ha variert noe, både i tid og sted.


== Referanser ==
Fasaneri

Fasaneri er et anlegg for oppdrett av fasaner. Fasanenstraße (Berlin) har ikke fått navnet etter fuglen, men etter et slikt anlegg for oppdrett av fasaner som ble opprettet på 1700-tallet. 
I 1841 ble Europas første, ville fasaneri opprettet i Kongelunden på Amager ved København, av den kongelige overhoffjegermester Eggert Løvenskiold. Kongelunden forsynte deretter det danske kongehuset samt flere store gods med flere hundre fasaner årlig.


== Referanser ==
Lilyjets

Lilyjets var et norsk band som ble dannet i 2000. Bandet tok en ubestemt pause i oktober 2011 og ble bekreftet oppløst 2. januar 2014.
Det besto av Tinki Tønseth Troye (1984), Lisbeth Marie Mjaugeto (1983) og Kine Lee Aksnes (1984).
Den harmonibaserte trioen skrev all musikk selv. De slo gjennom med bl.a. låtene «Going Blind», «Don't Let it go to Your Head» og «Perfect Picture»
I 2006 kom de ut med albumet 3rd Floor.


== Eksterne lenker ==
(en) Lilyjets på Discogs 
(en) Lilyjets på MusicBrainz
Plutonium-239

Plutonium-239 er en isotop av grunnstoffet plutonium som er radioaktiv og har en halveringstid på 24 110 år. Det oppstår som biprodukt i kjernereaktorer ved at Uran-238 tar opp et nøytron og via betahenfall danner Neptunium som ved nytt betahenfall danner Plutonium. Plutonium-239 kan brukes i kjernevåpen.
Betahenfall

Betahenfall eller betastråling (β-stråling) er en type partikkelstråling fra nedbrytning av radioaktive stoffer eller av radioaktiv nedbrytning av atomkjerner. Dette finnes i to varianter:

Beta-: Et nøytron omdannes til et proton ved at den ene nedkvarken i nøytronet sender ut et elektron og et antinøytrino og omdannes til en oppkvark
Beta+: Et proton omdannes til et nøytron ved at den ene oppkvarken i protonet sender ut et positron og et nøytrino og omdannes til en nedkvark.Betastråling er en av de tre vanligste formene for radioaktivitet. Radioaktiv stråling omfatter  alfa-, beta- og gammastråling, som har fått navn etter de tre første bokstavene i det greske alfabetet.
Ved betastråling sender en nedkvark i et nøytron ut et elektron og et antinøytrino. I et nøytron er det to nedkvarker med ladning −1/3 og en oppkvark med ladning 2/3. Når en av nedkvarkene har sendt ut elektronet og antinøytrinoet, har den blitt til en oppkvark med ladning 2/3. Den nye samlingen av én nedkvark og to oppkvarker kalles et proton. Altså har et nøytron blitt til et proton, et elektron og et antinøytrino. Det hele foregår i en atomkjerne.
Tidligere visste man ikke om antinøytrinoet og trodde at betastråling bare var en strøm av elektroner i stor fart. Men det viser seg at elektronene alltid kommer ut med forskjellig kinetisk energi hver gang, og det var et mysterium før man forsto at det er summen av den kinetiske energien til antinøytrinoet og elektronet som er konstant.
Det internasjonale ishockeyforbundet

Det internasjonale ishockeyforbundet, på engelsk International Ice Hockey Federation (IIHF), ble grunnlagt i 1908 og er et internasjonalt forbund for ishockey. Det har 69 medlemsland og er ishockeyens motsvarighet til fotballens FIFA. Det er IIHF som arrangerer Verdensmesterskap for både kvinner og menn i ishockey. Hovedkontoret ligger i Zürich i Sveits. IIHFs president siden 1994 er René Fasel fra Sveits. 
Som del av 100-års jubileet for IIHFs grunnlegging, ble ishockey-VM 2008 lagt til Canada, hockeyens fødested. Det var første gang at mesterskapet ble holdt i Canada.
Norges Ishockeyforbund (NIHF) er medlem av IIHF.


== Eksterne lenker ==
(fi) Offisielt nettsted 
(en) International Ice Hockey Federation – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 2578

Fylkesvei 2578 går mellom Nordrum og sentrum i Ringebu kommune.
Tidligere var veien del av riksvei 220.Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 388 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 RingebuKjønnåsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2578
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Bildeteori

Bildeteori handler om hvordan man skal oppfatte bildet. Bildeteori skal svare på sentrale grunnleggende spørsmål som

Hvorfor oppfatter vi bilder?
Hvordan oppfatter vi bilder?
Hvordan komuniserer bildet i forhold til verbal tekst?Det finners flere teorier for å svare på disse spørsmålene. De mest kjente teoriene er Kongnitivismen og Semiologien. 


== Kognitivisme ==
Se utdypende artikkel om Kognitivisme
Kognitivisme mener vi forstår bilder intuitivt på grunn av vårt medfødte persepsjonssystem. Og fokuserer i motsetning til Semiologi på forskjellem mellom språk og bilder. Kognitivisme sentrerer seg rundt disse påstandene: 

Bilder er ikke arbitræreBilder er ikke språkVi forstår bilder fordi de ligner.Vi forstår bilder fordi de er knyttet til synet.Bildets egenskaper kan deles i to


=== Semantiske egenskaper ===
Bildets Semantiske egenskaper konsentrer seg rundt å fokusere og bekrive hvordan elementer er koblet til sin mening gjennom et spesielt medium som

Ord
Bilde
Musikkeller andre medium. 
Det er da sentrert rundt hvordan man oppfatter bildets i klasifiseringen av tegn. Det finnes tre typer tegn. Ikoner, Indeksikalske tegn og symbolske tegn. 


=== Syntaktiske egenskaper ===
En Syntaktisk orientert beskrivelse av egenskapene fokuserer på hvordan elementene selv i et hvilket som helst medium lager en total mening. Bilder er da spesielt siden de i motsetning til språk ikke kan legge frem direkte påstender. Kognitivismen mener bildet mangler en proporsjonal synktaks i forhold til verbalt språk. 


=== Kjente kognitivister ===
Paul Messaris


== Semiologi ==
Se utdypende artikkel om Semiologi
Tradisjonelt er Semiologi læren om tegn. Innen bildeteori er det en teoretiske tilnærmin på hvordan man skal oppfatte bilde. Det mener vi forstår bilder på grunn av vi kan gjenkjenne innlærte koder/kunnskap.
Den semiologiske interessen for bildets funksjon som kommuniksjonsmedium, vokste fram i Frankrike på 1960-tallet. Inkluderte bildet som tegn. Spesielt bemerkelsesverdig er Roland Barthes artikkel om bildets retorikk. Bilder er ikke naturlige, men retoriske. Dermed er ikke bilder uskyldige gjengivelser av virkeligheten.
Semiologien sier at bildet er språk, fordi det å forstå bildets meningsinnhold forutsetter at vi har lært kulturelle koder og konvensjoner


=== Kjente Semiologer ===
Charles Sanders Peirce
Roland Barthes


== Se også ==
Bilde
Bildeanalyse
Filmteori
Carmen

Carmen er opera i sjangeren opéra comique i fire akter av den franske komponisten Georges Bizet. Librettoen ble skrevet av Henri Meilhac og Ludovic Halévy basert på historien med samme navn av Prosper Mérimée. Operaen hadde premiere på Opéra-Comique i Paris 3. mars 1875. Ett år etter ble den karakterisert som en umoralsk og overfladisk fiasko. Likevel er den nå den operaen som kan vise til flest oppsetninger og oppføringer.Bizet døde etter operaens 33. oppføring, så han fikk ikke oppleve suksessen som Carmen fikk oppleve i det følgende tiår. Carmen har siden blitt en av verdens mest kjente operaer. Særlig er Habanera-arien fra første akt, og Toréador-arien fra andre akt noen verdens aller mest kjenteoperaarier.   
Operaens handling foregår i Sør-Spania forteller om den naive soldaten Don José som forelsker seg i sigøynerkvinnen Carmen. Don José gjør slutt med sin ungdomskjæreste og forsømmer sine militære plikter, før Carmen forlater han til fordel for den glamorøse tyrefekteren Escamillo. Don José dreper henne i et anfall av sjalusi. Skildringene av umoral, fattigdom, lovbrudd og hovedpersonens død gjorde operaen kontroversiell i samtiden. 
Kritikerne var først negative til operaen. Men den ble gradvis kjent som følge av mange oppsetninger utenfor Frankrike, og den ble ikke satt opp igjen i Paris igjen før i 1883. Etter komponistens død ble det gjort endringer i stykket, særlig ble den opprinnelige dialogen erstattet av resitativ. 


== Referanser ==


== Media ==
Preludium av stykket 


== Eksterne lenker ==
Carmen i Sceneweb - nasjonalt scenekunstarkiv
Den Norske Operas side om stykket
Carmen på Project Gutenberg
Pianonoter av stykket
Diglossi

Diglossi betegner en forholdsvis stabil språksituasjon innenfor et gitt samfunn eller område, der et høyspråk og et lavspråk lever side om side. Den klassiske definisjonen av diglossi sier at høyspråket og lavspråket skal være varianter av samme språk. Høyspråket brukes i mer formelle situasjoner, som i offentlig administrasjon, undervisning og media, mens lavspråket brukes uformelle sammenhenger, som dagligdagse samtaler.
Et typisk eksempel er tilstanden i den tysktalende delen av Sveits, der standardtysk brukes som høyspråk og sveitsertysk (eller alemannisk) er lavspråk. Et annet eksempel er arabisktalende land, hvor klassisk arabisk fungerer som høyspråk, og den lokale varianten av moderne arabisk som lavspråk. Dette er også tilfelle en del steder i Norge hvor bokmål fungerer som høyspråk, og den lokale dialekten eller endog nynorsk fungerer som lavspråk.
Jarenvatnet

Jarenvatnet er en innsjø i Gran kommune på Hadeland, 201 moh. Innsjøen får tilløp fra elven Vigga i sydenden, og har utløp i nordenden, hvor Vigga renner videre mot Røykenvika i Randsfjorden. Nordøst for Jarenvatnet ligger tettstedet Jaren, og i sydenden ligger Gran.
Jarenvatnet var den andre innsjøen i Norge hvor det ble registrert vasspest. Vasspesten kom hit fra Østensjøvannet på slutten av 1950-tallet og spredte seg senere herfra og til Drammensvassdraget, trolig via Randsfjorden og Randselva.
Den søndre halvparten av vannet ble vernet i 1990 som naturreservat. Også den nordlige delen er vurdert som viktig, som naturtypen kalksjø. Dette er en «utvalgt naturtype» i henhold til naturmangfoldsloven § 52.


== Referanser ==
Fylkesvei 2588

Fylkesvei 2588 går mellom Sørjordet og Hundorp i Sør-Fron kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 403 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sør-FronSkrangellivegen 

Meierivegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2588
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Svedmyra tunnelbanestasjon

Svedmyra tunnelbanestasjon er en stasjon på Stockholms tunnelbane. Til tross for navnet ligger den ikke i bydelen Svedmyra, men i Stureby.
Stasjonen trafikkeres av T-bane 1 (grønn linje) og ligger mellom stasjonene Sockenplan og Stureby. 
Svedmyra ble innviet 9. september 1951 som stasjon nummer 15. Den har en utendørs plattform. 


== Eksterne lenker ==
Oversikt over kollektivtransport-systemet i Stockholm på sl.se
Linjekart for Stockholms tunnelbane
Fylkesvei 2590

Fylkesvei 2590 går mellom Listad og Kampen i Sør-Fron kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 405 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sør-FronØverbygdsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2590
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 2584

Fylkesvei 2584 går mellom Harpefoss og Gålå i Sør-Fron kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 401 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sør-Fron


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2584
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Raffaellino del Garbo

Raffaello Capponi (født omkring 1470 i Firenze, død 1524 samme sted), bedre kjent som Raffaellino del Garbo, var en italiensk maler som fikk navnet Garbo etter gaten hvor hans verksted lå.Han var lærling til Filippino Lippi og bisto ham ved utføringen av freskomalerier i Santa Maria sopra Minerva i Roma (ca. 1493). Dessuten ble han også påvirket av Domenico Ghirlandaio. Han utførte et stort freskomaleri og alterbilder i Santa Maria Maddalena dei Pazzi i Firenze, nå bevart i museene i Firenze, Paris og Berlin.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Raffaellino del Garbo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Monash University

Monash University er et offentlig universitet i Melbourne i Australia. Det er et av Australias største universiteter med ca. 55 000 studenter.
Universitetet har totalt åtte campuser: seks i Victoria i Australia (Clayton, Caulfield, Berwick, Peninsula, Parkville og Gippsland), ett i Malaysia og et i Sør-Afrika. Universitetet har også en avdeling i Prato, Italia.


== Historie ==
Monash University ble etablert i 1958. Navnet stammer fra Sir John Monash. I 1958 var Monash det første universitetet som ble grunnlagt i staten Victoria på over 100 år. I 1961 ble 347 studenter opptatt, og startet på Clayton campus. I dag fremstår Clayton campus som en mindre norsk by med over 25 000 studenter og ansatte.


== Bilder ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Monash University
Monash fakulteter
Monash Campuses
Ansa
Andrea Orcagna

Andrea di Cione Arcangelo (født omkring 1308 i Firenze, død etter 1368 samme sted), bedre kjent som Andrea Orcagna, var en italiensk maler, billedhugger og arkitekt. Han studerte for Andrea Pisano og Giotto.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Andrea Orcagna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
David D. Friedman

For andre personer med det samme navnet, se David Friedman.David D(irector) Friedman (født 12. februar 1945) er en libertarianistisk skribent og økonom som ble en ledende person innen anarkokapitalisme-miljøet med utgivelsen av boken The Machinery of Freedom (1973, revidert 1989). Han har også skrevet bøkene Price Theory (1986), Law's Order (2000) og Hidden Order: The Economics of Everyday Life (1996).
Han har en Ph.D. i fysikk fra University of Chicago, selv om han er mest kjent for sitt arbeid innen politisk teori og økonomi. Han er professor innen juridicum ved Santa Clara University. Tidligere i karrieren var han professor innen økonomi.
David Friedman kommer fra en akademisk familie. Han er sønn av nobelpris-vinner og økonom Milton Friedman. Han har en søster Janet Friedman, moren Rose Friedman er økonom, og onkelen Aaron Director er professor innen juridicum. Hans sønn, Patri Friedman, har også skrevet om liberalistiske tema.
Han like å lese science fiction-bøker, og har selv skrevet en roman innen fabelprosa, Harald (2006).
Friedman er også redaktør for magasinet Liberty.


== Arbeid ==


=== Bøker ===
The Machinery of Freedom, 1973
Price Theory: An Intermediate Text, 1986
Hidden Order: The Economics of Everyday Life, 1996
Law’s Order: What Economics Has to Do with Law and Why It Matters, 2000
Harald, 2006, roman
Future Imperfect: Technology and Freedom in an Uncertain World, 2008


== Se også ==
Anarkokapitalisme
Murray N. Rothbard


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisiell blogg 
(en) David D. Friedman – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) David D. Friedman – galleri av bilder, video eller lyd på Commons  Wikiquote: David Friedman – sitater