jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jæren Boligbyggelag

Jæren Boligbyggelag ble startet 13. januar 1961 som Time Boligbyggelag, men endret navn i 2002 til dagens. Laget og opererer i kommuner på Jæren i Rogaland. Fra 1. januar 2011 fusjonerte Jæren BBL med OBOS. Siden 2015 har de delt kontorer med Block Watne på Bryne.
Boligbyggelaget har ca. 1000 medlemmer og forvalter 800 boliger i 30 borettslag, sameier og andre selskap.
Jæren Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Forretningsførere siden oppstart i 1961 ==
Advokat Pedersens advokatkontor, Jernbanegata 5,. 4340 Bryne i årene 1961-1983
Herigstad Regnskap og Data AS, Torggata 10,4340 Bryne i årene 1984-1989
Time Boligbyggelag AL  (usikkert) årene 1989 - 2001
Jæren Boligbyggelag AL (usikkert) årene 2002-2010


== Eksterne lenker ==
Jæren Boligbyggelag
Karmøy Boligbyggelag

Karmøy Boligbyggelag er et boligbyggelag på Karmøy i Rogaland, etablert 7. juni 1966. Laget samarbeider med Haugesund Boligbyggelag, og fusjonerte med dette i 2009.Boligbyggelaget hadde 1200 medlemmer og forvaltet 143 boliger i 8 borettslag, sameier og andre selskap (2006).


== Referanser ==
Stavanger Boligbyggelag

Stavanger Boligbyggelag ble etablert 4. januar 1946. 
De første boligene stod klar på Misjonsmarka i 1948. Boligbyggelaget er et samvirkeforetak som eies av medlemmene (andelseierne) og det følger av boligbyggelagsloven at lagets oppgave er å skaffe og forvalte boliger for medlemmene. Laget var Stavanger-regionens største medlemsorganisasjon med over 34.000 medlemmer. I 2013 hadde laget ca. 65 ansatte og drev prosjektutvikling, boligsalg, boligforvaltning, regnskap, økonomi og teknisk vedlikehold. Siden etableringen i 1946 bygget laget over 13.000 boliger og hadde bygget hver femte bolig i Stavanger.
Stavanger Boligbyggelag var medlem av Norske Boligbyggelags Landsforbund(NBBL). I januar 2014 ble laget slått sammen med Sandnes Boligbyggelag og det nye laget fikk navnet Bate boligbyggelag.


== Eksterne lenker ==
Bate Boligbyggelag
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf) Arkivert 15. mars 2017 hos Wayback Machine.
Sandnes Boligbyggelag

Sandnes Boligbyggelag (AL Sandnes Boligbyggelag) ble startet 21. oktober 1949 og opererer i Sandnes i Rogaland og nabokommunene.
Boligbyggelaget har ca. 11 500 medlemmer og forvalter 5 000 boliger i 144 borettslag, sameier og andre selskap.
Sandnes Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Eksterne lenker ==
Sandnes Boligbyggelag
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Haugesund Boligbyggelag

Haugesund Boligbyggelag ble startet 28. februar 1946 og opererer i Haugesund i Rogaland samt nabokommunene Karmøy, Tysvær, Vindafjord og Etne. Haugesund Boligbyggelag fusjonerte i 2004 med Skåre Boligbyggelag, i 2009 med Karmøy Boligbyggelag og i 2010 med Haugalandet Boligbyggelag.Boligbyggelaget har 5.500 medlemmer og forvalter over 5.000 boliger i over 160 borettslag, sameier og andre selskap.
Haugesund Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Haugesund Boligbyggelag
Haugalandet Boligbyggelag

Haugalandet Boligbyggelag ble startet 20. februar 2002 og operererte i Haugesund, Vindafjord og Etne kommuner i Rogaland.
Boligbyggelaget hadde 204 medlemmer og forvaltet 120 boliger i åtte borettslag, sameier og andre selskap.
Haugalandet Boligbyggelag var medlem av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).
I 2010 fusjonerte boligbyggelaget med Haugesund Boligbyggelag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Agder Boligbyggelag

Agder Boligbyggelag var et boligbyggelag i Kristiansand i Vest-Agder. Laget ble stiftet 26. mars 1952.
I 2009 fusjonerte Agder Boligbyggelag med Kristiansand og Omegn Boligbyggelag, og ble til det nye Sørlandet Boligbyggelag.Laget hadde vel 7 500 medlemmer og administrerete om lag 1700 boliger i 31 borettslag(2006). 


== Referanser ==
Sørlandet Boligbyggelag

Sørlandet Boligbyggelag (tidligere Kristiansand og Omegn Boligbyggelag) ble startet 17. desember 1945 og opererer i Kristiansand i Vest-Agder og nabokommunene. I 2009 fusjonerte Agder Boligbyggelag med Kristiansand og Omegn Boligbyggelag, og det nye selskapet tok dagens navn.Boligbyggelaget har vel 14 300 medlemmer og forvalter 7 200 boliger i 183 borettslag, sameier og andre selskap.
Sørlandet Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sørlandet Boligbyggelag Arkivert 2. september 2010 hos Wayback Machine.
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Risør Boligbyggelag

Risør Boligbyggelag ble startet 25. januar 1957 og er et boligbyggelag i Risør i Aust-Agder.
Boligbyggelaget har ca. 500 medlemmer og forvalter 208 boliger i 9 borettslag.
Risør Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Eksterne lenker ==
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Arendal Boligbyggelag

Arendal Boligbyggelag ble stiftet 12. desember 1961 og er en medlemseid organisasjon med over 7000 medlemmer.
Arendal Boligbyggelag forvalter over 250 borettslag og sameier, totalt nærmere 5000 enheter fra Risør til Mandal og har 14 ansatte med økonomisk og teknisk bakgrunn.
Det er medlemmene som eier boligbyggelaget, og alle eier én andel hver. Alt overskudd som et boligbyggelag har, går inn i egenkapitalen og brukes til kjøp av tomter og til å finansiere nye boligprosjekt som igjen kommer medlemmene til gode gjennom forkjøpsretten.
Dette er noen av tjenestene Arendal Boligbyggelag tilbyr:

Forvaltning
Regnskapstjenester
Økonomistyring
Tekniske tjenester
Drift / vaktmester
Kurs og rådgivning for styret
Etablering av nye boligselskapArendal Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Eksterne lenker ==
Arendal Boligbyggelag
Norske Boligbyggelags Landsforbund
Vingelen

Vingelen er ei bygd, en skolekrets og et kirkesogn i Tolga i Innlandet. 
Vingelen har barneskole. Postnummeret er 2542.
Selv om Vingelen skal være den høyest beliggende kirkebygd i landet, har jord- og skogbruk alltid vært bygdas viktigste næringsvei. Jordsmonnet er skifer, og det er fortsatt aktivt seterbruk i bygda. Bygda grenser til Forollhogna nasjonalpark.
Før Røros kobberverk ble anlagt i 1644, var Vingelen kirkebygda i Tolga. Tettstedet Tolga oppstod da kobberverket i 1666 bygde en smeltehytte nede ved Glåma, og har etterhvert utviklet seg til kommunesenter og hovedsogn. Bygda har en imponerende samling gamle trehus, flere av dem fra 1600-tallet, i sitt velholdte kulturlandskap.


== Litteratur ==
Eystein Eggen: Sogeminner frå heimbygda, 1943.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
om Vingelen
Hodalen

Hodalen er ei lita bygd i Tolga kommune i Innlandet. Bygda ligger sørøst for kommunesenteret, stasjonsbyen Tolga, ved Holavassdragets start i sjøene Nordersjøen (762 moh.), Drengen, Asmaren, Stikkilen, og ved fylkesvei 26 mellom Tolga og Drevsjø.Hodalen kirke er reist i 1934. Hodalen landskapsvernområde ble opprettet i 1989.På 1700-tallet var det rettssaker som gjenspeiler at bønder fra Tynset i tidligere tider hevdet fiskerett i sjøene.Nord for bygda ligger Håmmålsfjellet (Hummelfjellet) mot Os, sør for dalen ligger fjellområdet Rausjødalen (med Rausjødalen setermeieri) mot Tynset og Brydalen.


== Referanser ==
NRK Finnmark

NRK Finnmark var NRKs distriktskontor for Finnmark fylke.
NRK Finnmark hadde hovedkontor i Alta, en redaksjon i Vadsø, og lokalkontorer i Hammerfest og Kirkenes. De fire kontorene består fortsatt, men nå som deler av det sammenslåtte NRK Troms og Finnmark.
3. juli 2003 ble NRK Troms og NRK Finnmark slått sammen til NRK Troms og Finnmark. I desember 2012 ble det vedtatt at de igjen skulle splittes. Hovedkontoret for Finnmark skulle samtidig flytte til Alta, der det ble opprettet i april 2015. Den 2. mars 2015 fikk NRK Troms og NRK Finnmark separate nettsider. De skulle fortsatt fungere som to enheter med egne radiosendinger, men forbli samlet i distriktssendingen for TV, Nordnytt. I september 2019 ble det på ny vedtatt å sammenslå de to regionkontorene, i tråd med den offentlige regionreformen.


== Historie ==
Finnmark Kringkaster ble opprettet 17. mai 1934 som første NRK-kontor utenfor Marienlyst. NRK i Finnmark ble ikke okkupert før juni 1940. De tyske styrkene overtok stasjonen etter en langvarig diskusjon om de norske kringkastingsstasjonene. Riksprogrammet i Norge den 17. mai 1940 ble i sin helhet overført direkte til landet til tross for at Norge var okkupert av tyske okkupanter. Sendingen var et samarbeid mellom Troms og Finnmark. Årsaken til ordrenekten var at det ikke fantes okkupasjonsstyrker i Nord-Norge som kunne iverksette den tyske ordren om kringkastingsovertakelse.
Formelt sett ble Finnmark Kringkaster overtatt av NRK i 1958.


== Eksterne lenker ==
Bernt Erfjord: Norske Kringkastingssendere
Oversikt over Norske Kringkastere utarbeidet ved samarbeid mellom DX-Listeners' Club (DXLC) og Just N. Qvigstad
Klevfos Industrimuseum

Klevfos Industrimuseum ligger ved Ådalsbruk i Løten og er et særegent stykke industrihistorie fra den tiden da treforedling var en av våre største eksportnæringer. Fabrikken står i dag slik den var ved nedleggelsen i 1976. Produksjonen hadde da gått i ett fra 1888. Museet forteller historien om Klevfos Cellulose- & Papirfabrikk A/S og livet rundt fabrikken. Foruten fabrikken med papirmaskin og øvrig produksjonsutstyr, består museet av damanlegg, kanaler, verksted, smie, arbeiderboliger, formanns- og bestyrerbolig. 
Museet er i dag ett av ti anlegg som Riksantikvaren prioriterer som industrielle kulturminner og ble i 2003 en del av Stiftelsen Norsk Skogmuseum.


== Hoggeriet ==
I Hoggeriet er det et eget publikumsmottak med enkel kafé og museumbutikk, samt utstillinger om norsk treforedlingshistorie og om Klevfos. Man kan se fabrikken på egen hånd eller delta på en omvisning.


== Industristien ==
Med utgangspunkt i museet ligger Industristien, en merket sti langs Svartelva gjennom industrielle kulturminner som også omfatter det tidligere Aadals Brug Jernstøberi og Mekaniske Verksted (1842–1928)


== Arbesdaer ==
Arbesdaer er en musikalsk forestilling skrevet av Tor Karseth. Stykket ble opprinnelig skrevet for 100-årsjubileet til fabrikken i 1988, men går nå inn i sitt 22. år. Med humor og alvor tar forfatteren publikum inn i livet på fabrikken, i arbeiderboligen og i nærmiljøet. En stifter bekjentskap med arbeidere, husmødre, barn og en og annen fremmed fugl som kom innom. Forestillingen spilles flere ganger i løpet av sesongen.


== Eksterne lenker ==
Nettside
Stormester i sjakk

Stormester i sjakk er en tittel som sjakkspillere kan tildeles av Verdenssjakkforbundet (FIDE), etter klart definerte kriterier. Blant de titlene som deles ut av FIDE, er det den som har høyest rang.
Da tittelen ble formalisert av FIDE i 1950, var det først med benevnelsen Internasjonal stormester. (Samme år ble også den lavere rangerte tittelen «Internasjonal mester» lansert.) I nyere tid har tittelen så blitt forenklet til det historisk hevdvunne  «Stormester».


== Forhistorie ==
Tidligere, altså fram til 1950, hadde betegnelsen «Stormester» på et uformelt grunnlag blitt benyttet om anerkjent sterke spillere, typisk vinnere av internasjonale turneringer og matcher.
I eldre sjakklitteratur har det flere steder blitt henvist til at tittelen «Stormester» angivelig ble utdelt første gang i 1914 av tsar Nikolaj II av Russland til de fem spillerne som nådde finalen i den berømte turneringen som fant sted i St. Petersburg det året, og som var økonomisk støttet av tsaren. De fem spillerne var Emanuel Lasker, José Raúl Capablanca, Aleksandr Alekhin, Siegbert Tarrasch og Frank Marshall. Men sjakkhistorikeren Edward Winter har påpekt at det ikke kan framlegges overbevisende dokumentasjon for dette, og at opplysningen første gang dukket opp i en artikkel av Robert Lewis Taylor i bladet The New Yorker i juni 1940.


== Kriterier ==
I 1950 overtok og formaliserte den internasjonale sjakkorganisasjon FIDE utdelingen av tittelen. Tittelen tildeles sjakkspillere som har:

Oppnådd tre stormesternormer i sjakkturneringer, dvs. scoret et på forhånd fastsatt antall poeng avhengig av motstandernes styrke.
På et tidspunkt hatt en Elo-rating på mer enn 2500.Sjakkstormestere omtales med et 'GM' (eng. Grand Master) foran navnet f.eks. GM Bobby Fischer. (Tilsvarende benyttes 'IM' foran navnet til en Internasjonal mester i sjakk.)


== Se også ==
Liste over stormestere i sjakk
Norske sjakkstormestere
Kategori:Sjakkspillere


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fédération Internationale des Échecs (FIDE)
Erland Steenberg

Erland Steenberg (født 11. februar 1919 i Nedre Eiker, Buskerud, død desember 2009 samme sted) var en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Buskerud i 1965.
Han var vararepresentant i periodene 1958–1961 og  1961–1965. Han var nestformann i Senterpartiet i 1967–1977, og parlamentarisk leder fra 1973 til 1977. 
Steenberg var riksrevisor i Riksrevisjonen i perioden 1978–1990. Etter endt politisk karriere ble han direktør i Norges Eiendomsmeglerforbund, og ble også selv eiendomsmelger. 
I 2007 ble han hedret med Kongens fortjenstmedalje i gull.


== Stortingets presidentskap ==
8. oktober 1969 – 30. september 1973 Visepresident i Odelstinget


== Stortingskomitéer ==
1973–1977 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1973–1977 medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
1973–1977 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
1969–1973 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1969–1973 sekretær i Finanskomitéen
1969–1973 medlem i Fullmaktskomitéen
1965–1969 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1965–1969 varamedlem i Valgkomitéen
1965–1969 sekretær i Finanskomitéen
1965–1969 sekretær i Finans- og tollkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Erland Steenberg hos Stortinget 
(no) Erland Steenberg hos Norsk senter for forskningsdata
Gunnar Johnsen

Gunnar Johnsen (født 28. mai 1924 i Kristiania, død 10. februar 2001) var en norsk pressemann og politiker (H). 
Han hadde examen artium fra 1944 og studerte filologi ved Universitetet i Oslo 1946–1949. Johnsen var journalist i Sandefjords Blad 1949–1954. Via Høyres Pressebyrå ble han i 1954 ansatt som politisk journalist i Drammens Tidende og Buskeruds Blad, hvor han senere var politisk redaktør 1961–1977 og sjefredaktør 1977–1992. Han var formann i Vestfold Journalistklubb 1952–1954, formann i Drammens Journalistklubb 1957–1959, varamedlem av Pressens Faglige Utvalg (PFU) fra 1962 og formann i Den Konservative Presses Forening 1968–1973. Johnsens arbeidsmetode var kjennetegnet av effektivitet, myndighet og samarbeidsvillighet.Johnsen var medlem av Drammen bystyre 1959–1963, medlem av Drammen skolestyre 1960–1972, medlem av Buskerud fylkesskolestyre 1964–1975, medlem av Høyres landsstyre og sentralstyre 1968–1978 og formann i Buskerud Høyre 1970–1978. Han var innvalgt på Stortinget fra Buskerud 1973–1977, tiltenkt som Bernt Ingvaldsens etterfølger, men frasa seg gjenvalg da han ble tilbudt stillingen som sjefredaktør. Johnsen tok med seg egenskapene fra journalistikken inn i politikken, hvor han også ble kjent for sin skarpe penn. Han var også kjent for sin evne til å kombinere saklig argumentasjon med en ledig og levende form.Han var far til pressemann Gunnar Johnsen (født 1965).


== Stortingskomiteer ==
1973–1977 medlem i Forsvarskomiteen
1973–1977 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomiteen
1973–1977 varamedlem i Valgkomiteen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Gunnar Johnsen hos Stortinget 
(no) Gunnar Johnsen hos Norsk senter for forskningsdata
Tor Henriksen

Tor Henriksen (født 16. mai 1933 i Gamvik, Finnmark, død 1. november 2017) var en norsk politiker (SV). Han ble innvalgt på Stortinget fra Finnmark i 1973.


== Stortingskomitéer ==
1973–1977 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1973–1977 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
1973–1977 medlem i Sosialkomitéen
1973–1977 medlem i Valgkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Tor Henriksen hos Stortinget 
(no) Tor Henriksen hos Norsk senter for forskningsdata
Lars Holen

Lars Holen (født 27. januar 1912 i Alvdal, Hedmark, død 23. august 1994) var en norsk politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Hedmark i 1965.
Holen var varaordfører i Alvdal i perioden 1959–1963 og ordfører i 1963–1967.  
Han var nestformann i Norsk Bonde- og Småbrukarlag i 1967–1972.


== Stortingskomitéer ==
1973–1977 medlem i Samferdselskomitéen
1973–1977 varamedlem i Valgkomitéen
1973–1977 medlem i Fullmaktskomitéen
1969–1973 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
1969–1973 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
1969–1973 medlem i Fullmaktskomitéen
1969–1973 sekretær i Landbrukskomitéen
1969–1973 medlem i Landbrukskomitéen
1969–1973 midlertidig i sekretær Landbrukskomitéen
1969–1973 medlem i Landbrukskomitéen
1969–1973 varamedlem i Valgkomitéen
1965–1969 medlem i Landbrukskomitéen
1965–1969 medlem i Protokollkomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Lars Holen hos Stortinget 
(no) Lars Holen hos Norsk senter for forskningsdata
Johan Østby

Johan Østby (født 5. mars 1924 i Trysil, død 20. april 2005) var Sp-politiker og journalist. Han var stortingsrepresentant fra Hedmark i 1965-1977.
Østby arbeidet i unge år som tømmerhugger, gikk på Nansenskolen, Lillehammer 1948-49, og arbeidet som journalist i avisen Østlendingen, Elverum 1949-1991. 
Han var fylkessekretær i Senterpartiet 1964-65 og medlem av partiets landsstyre 1970-77. Østby skrev fylkespartiets femtiårsberetning i 1970, og tre bedriftshistoriske bøker fra Elverum. 


== Eksterne lenker ==
(no) Johan Østby hos Stortinget 
(no) Johan Østby hos Norsk senter for forskningsdata
Lars T. Platou

Lars Tokstad Sem Platou (født 2. juli 1920 i Stavanger, død 30. mai 2003 i Veldre i Hedmark) var en norsk gårdbruker, elektroingeniør og politiker (H). Han var innvalgt på Stortinget fra Hedmark 1965–1977.


== Familiebakgrunn og yrkesliv ==
Han var sønn av gårdbruker og sivilingeniør Fridthjof Fredrik Sem Platou og Johanne Marie Tokstad, sønnesønn av inspektør av Ole Sem Platou og grandnevø av jernbanedirektør og stortingsmann Christian Emil Stoud Platou.Etter studentereksamen i 1939 studerte han til sivilingeniør i sterkstrømteknikk ved NTH. Under den andre verdenskrig deltok han i motstandsbevegelsen og ble såret under Majavatnaffæren. Etter krigen var han assistent i matematikk ved NTH og påfølgende studieopphold i England og Sveits. Platou var gårdbruker på morsslektens gård, Tokstad i Veldre, 1941–1982 og privatpraktiserende elektroteknisk konsulent 1948–1985, og ledet familievirksomheten Elektrobygg AS på Hamar 1948–1975.


== Politisk og offentlig arbeid ==
Platou var medlem av Ringsaker kommunestyre 1952–1967, gruppeleder 1952–1967, medlem av formannskapet 1960–1967 og medlem av Hedmark fylkesting 1964–1967. Han ledet Veldre Høyre 1960–1965 og Hedmark Høyre 1950–1960. I Norges Bondelag var han styreformann i både Veldre og Hedmark i 1950-årene.
Platou var innvalgt på Stortinget fra Hedmark 1965–1977, etter å ha vært 3. vararepresentant 1954–1961. På Stortinget var han medlem av Stortingets kommunalkomité 1965–1969, formann i Stortingets finanskomité 1969–1973 og nestformann i sistnevnte 1973–1977. Platou var spesielt opptatt av næringslivets vilkår. Våren 1969 var han saksordfører for Borten-regjeringens forslag om innføring av merverdiavgift, og spilte en sentral rolle i å få dette vedtatt av Stortinget. Kåre Willoch anså ham som selvskreven til en fremtidig finansministerpost. Platou ble innstilt som ny partiformann i 1970, men tapte voteringen på landsmøtet, og satt som 2. viseformann 1970–1972 og 1. viseformann 1972–1978. I tiden etter stortingsvalget i 1977, da partiet ikke hadde en utpekt statsministerkandidat, var Platou nevnt i pressen som en mulig kandidat, selv om han hadde trådt ut av Stortinget. I 1980 var Platou blant pådriverne for å få Jo Benkow valgt til partiformann.Etter tiden på Stortinget var han styreformann i AS Oplandske Dampskibsselskap 1974–1982, formann i representantskapet i AS Christiania Bank og Kreditkasse 1978–1990 og formann i bedriftsforsamlingen i AS Raufoss Ammunisjonsfabrikker 1985–1988. Han hadde også mange tillitsverv i AS Vinmonopolet. Platou utgav flere bøker om slekts- og lokalhistoriske emner på eget forlag.


== Æresbevisninger ==
Han ble tildelt Deltagermedaljen i 1945, Skibladnermedaljen i 1980 og Kongens fortjenstmedalje i gull i 1982.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Lars T. Platou hos Stortinget 
(no) Lars T. Platou hos Norsk senter for forskningsdata
Einar Nyheim

Einar Nyheim (født 7. august 1929 i Lavik, Sogn og Fjordane, død 20. februar 1986) var en norsk politiker (SV). Han ble innvalgt på Stortinget fra Hordaland i 1973.
Han var vararepresentant i perioden 1981–1985.


== Stortingets presidentskap ==
2. november 1974 – 17. desember 1974  Midlertidig president i Lagtinget


== Stortingskomitéer ==
1973–1977 medlem i Administrasjonskomitéen


== Eksterne lenker ==
(no) Einar Nyheim hos Stortinget 
(no) Einar Nyheim hos Norsk senter for forskningsdata
Namsos Boligbyggelag

Namsos Boligbyggelag ble startet 20. februar 1946 og var et boligbyggelag som opererte i Namsos i Nord-Trøndelag.
Boligbyggelaget hadde vel 1000 medlemmer og forvaltet 500 boliger i 27 borettslag, sameier og andre selskap.
I 2015 fusjonerte Namsos Boligbyggelag med Trondheim og Omegn Boligbyggelag (TOBB).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Levanger Boligbyggelag

Levanger Boligbyggelag ble startet 13. januar 1971 og var et boligbyggelag som opererte i Levanger i Nord-Trøndelag. I 2010 fusjonerte laget med Innherred Boligbyggelag.Boligbyggelaget hadde vel 1 200 medlemmer og forvaltet 838 boliger i 48 borettslag, sameier og andre selskap.
Levanger Boligbyggelag var en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Levanger Boligbyggelag
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Innherred Boligbyggelag

Innherred Boligbyggelag (tidligere Verdal Boligbyggelag) er et boligbyggelag som opererer i Verdal i Nord-Trøndelag og nabokommunene, og ble etablert 4. desember 1969. Dagens navn er fra 2007. I 2010 ble Levanger Boligbyggelag innfusjonert i laget.
Boligbyggelaget har ca. 2 500 medlemmer og forvalter ca. 2000 boliger i ca. 90 borettslag, sameier og andre selskap.
Innherred Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Innherred Boligbyggelag
Namsskogan Boligbyggelag

Namsskogan Boligbyggelag ble startet 5. april 1989 og er et boligbyggelag som opererer i Namsskogan i Nord-Trøndelag.
Boligbyggelaget har 52 medlemmer og forvalter 29 boliger i 3 borettslag.
Namsskogan Boligbyggelag er en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Eksterne lenker ==
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Melhus Boligbyggelag

Melhus Boligbyggelag ble etablert 14. juni 2000 og var et boligbyggelag som opererte i Melhus i Sør-Trøndelag. I 2010 fusjonerte laget med Trondheim og Omegn Boligbyggelag.Boligbyggelaget hadde 243 medlemmer og forvaltet 54 boliger i 3 borettslag, sameier og andre selskap.
Melhus Boligbyggelag var en del av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Melhus Boligbyggelag
NBBL Årsstatistikk 2009 (pdf)
Skaun Boligbyggelag

Skaun Boligbyggelag  ble etablert 15. mars 1989 og var et boligbyggelag som opererte i Skaun i Trøndelag og samarbeidet med boligbyggelagene Orkdal Boligbyggelag og Melhus Boligbyggelag. I 2009 fusjonerte Skaun Boligbyggelag med Trondheim og Omegn Boligbyggelag.Skaun BBL hadde 250 medlemmer og forvaltet 81 boliger i 4 borettslag (2006).


== Referanser ==
Orkdal Boligbyggelag

Orkdal Boligbyggelag ble etablert 14. februar 1975 og var et boligbyggelag som opererte i Orkdal i Trøndelag og samarbeidet med boligbyggelagene Skaun Boligbyggelag og Melhus Boligbyggelag. Laget har også etablert et borettslag på Hitra. Orkdal Boligbyggelag gikk konkurs i 2008.Orkdal BBL hadde 1 200 medlemmer og forvaltet 333 boliger i 17 borettslag, sameier og andre selskap (2006).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Orkdal Boligbyggelag rasert på ett år