jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Siegfried Handloser

Siegfried Handloser (født 25. mars 1895 i Konstanz, død 3. juli 1954 i München) var en tysk SS-general og lege som virket som sjef for Wehrmachts medisinske avdeling under andre verdenskrig.
Handloser ble etter krigen dømt til livstid i fengsel for krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten. Straffen ble senere omgjort til 20 år, men som mange andre tyske krigsforbrytere, ble han løslatt allerede på 1950-tallet.
Han ble født i Konstanz, og ble knyttet til det militære helseapparatet under første verdenskrig. I 1938 ble han armegruppelege for Armegruppekommando 3, og i oktober 1939 ble han utnevnt til æresprofessor. Etter krigsutbruddet ble han sjef for Wehrmachts medisinske avdeling, og dermed den øverste innen det tyske militære helseapparatet.
Man kom etter krigens slutt til at han hadde vært fullstendig klar over de medisinske eksperimenter som ble utført på krigsfanger og fanger i konsentrasjonsleirer, uten å gjøre noe for å stoppe dette. Dette førte til at det amerikanske militærtribunalet tok ut tiltale, og stilte ham for retten i Nürnberg under Legeprosessen.
Tiltalen hadde tre punkter:

Konspirasjon for å begå krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten som angitt i punkt 2 og 3
Krigsforbrytelser i form av medisinske eksperimenter uten testsubjektets samtykke på krigsfanger og sivile i okkuperte områder, samt deltagelse i massemord på fanger i konsentrasjonsleirer
Forbrytelser mot menneskeheten i form av tilsvarende eksperimenter på tyske borgereHandloser erklærte seg ikke skyldig. I likhet med de andre tiltalte ble han frikjent på punkt 1 fordi retten mente at den ikke hadde jurisdiksjon til å dømme i det spørsmålet. Han ble kjent skyldig på punkt 2 og 3, og dømt til livstids fengsel i august 1947. Dette ble i 1951 omgjort til 20 års fengsel, og i 1954 ble han løslatt under et amnesti. Han døde like etter av kreft, 59 år gammel.


== Referanser ==
Durango (delstat)

Durango er en av Mexicos 31 delstater. Den er en stor delstat og ligger nord i landet. Den grenser mot Chihuahua i nord, mot Coahuila i nordøst, mot Zacatecas i sørøst, mot Nayarit i sør og i vest mot Sinaloa. Delstaten er svært stor, 123 451 km², omtrent som Nord-Norge og Nord-Trøndelag til sammen, og befolkningstallet ligger på 1,6 millioner innbyggere. Hovedstaden heter Victoria de Durango.


== Navnet ==
Byen og delstaten Durango er oppkalt etter Durango, en by i spansk Baskerland. «Victoria de Durango» er til ære for Mexicos første president, Guadalupe Victoria.


== Geografi ==
Fjellkjeden Sierra Madre Occidental fyller opp den vestre delen av delstaten, mens de midtre og østre delene utgjør en høyslette. Store deler av området er tørt og ørkenaktig, men noen elver kommer ned fra fjellene. Det finnes en del furuskog i fjellområdene. I en del områder er det jordbruk ved hjelp av irrigasjon, særlig i Laguna-området


== Historie ==

Området var før den spanske erobringen bebodd av nomadestammer. De ytte sterk motstand mot spanjolene, og først i 1563 ble hovedstaden Durango grunnlagt av baskeren Francisco de Ibarra. Gjennom hele kolonitida var området preget av kvegdrift og gruvedrift.


== Økonomi ==
Kvegdrift, skogsdrift og gruvedrift har tradisjonelt vært de viktigste næringene i Durango. I tillegg har jordbruk ved hjelp av kunstig vanning kommet til, og det dyrkes mais, hvete, bomull, tobakk og annet. En god del industri er også etablert i området Laguna og i delstatshovedstaden.


== Interessant i Durango ==
Delstatshovedstaden Durango er en ren, velstelt og vakker by, med en kjerne i kolonistil. Rundt byen ligger flere "westernbyer", bygd opp som filmkulisser for westerfilmer. Sierra Madre Occidental-fjellene byr på fossefall, dype skoger og urørt natur.


== Se også ==
Liste over kommuner i delstaten Durango
Kjønnshår

Kjønnshår er det håret som sitter på pubes, de ytre kjønnsorganene og det nærliggende kroppsområde. Formen på området som er dekket med kjønnshår varierer fra person til person, og etter etnisitet. Hårtypen varierer også, fra krøllet til helt slett. Fargen på kjønnshåret kan avvike veldig fra håret på hodet. De fleste har mørkere kjønnshår enn de har på hodet, men det kan også være omvendt. Kjønnshåret begynner å vokse ut i starten av puberteten, og er vanligvis fullt utvikla rundt fem år ut i puberteten, både hos kvinner og menn. 
I vestlige kulturer er den siden 1960-tallet blitt stadig vanligere å klippe eller fjerne kjønnshår, selv om dette ikke ble gjengs før inn på 1990-tallet.


== Se også ==
Intimbarbering
Brasiliansk voksing
Kjøpekontrakt

En kjøpekontrakt er en skriftlig avtale som inngås mellom to parter om å overføre en gjenstand, eiendom, eller rettighet, før selve overdragelsen finner sted. Kjøpekontrakten undertegnes av både kjøper og selger.
Det er også en kjøpekontrakt når partene bare avtaler muntlig et kjøp, og rettsreglene er stort sett de samme for skriftlig og muntlig avtalte kjøp.
Kjøpekontrakten kan beskrive overdragelsessum, overdragelse- og betalingstidspunkt, eventuelle vilkår som må være oppfylt, hvem som skal bære eventuelle omkostninger med overdragelsen (for eksempel offentlige avgifter), transportkostnader, forsikringer m.m. Når en kjøpekontrakt ikke inneholder bestemmelser om slike forhold, kan det bli spørsmål om kjøpekontrakten er å anse som inngått (særlig hvis prisen ikke er avtalt), og om å tolke og utfylle kontrakten med de vanlige rettsregler for slike kjøp.
For forbrukerkjøp gjelder «forbrukerkjøpsloven». For kjøp av fast eiendom gjelder «avhendingsloven». Forøvrig gjelder «kjøpsloven».
En kjøpekontrakt vedrørende fast eiendom kan kreves tinglyst.
Kjøpekontrakter for ytelser og leveranser i forbindelse med bygge- og anleggsarbeider, kalles gjerne byggekontrakter, entrepriseavtaler o.l.
Kjøpekontrakter for tjenester fra tjenesteleverandører som advokater, arkitekter, rådgivende ingeniører og andre konsulenter, kalles ofte oppdragsavtaler.


== Eksterne lenker ==
Forbrukerkjøpsloven
Avhendingsloven
Kjøpsloven
Prokurist

En prokurist (latin: pro «for» og cura «omsorg») er en person som har prokura (fullmakt) fra en forretningsmann eller et selskap til å inngå avtaler i hans/selskapets navn. En prokurist kan ikke overføre prokuraen til en annen.


== Norge ==
Regler for prokurister finnes for norsk retts vedkommende i lov om prokura av 21. juni 1985.


== Eksterne lenker ==
Lov om prokura
Lov om registrering av foretak
Jockstrapp

Jockstrapp, på amerikansk og engelsk skrevet jockstrap, er en type underbukse for menn som deltar i sport og andre fysiske aktiviteter. Underbuksa består av en bred, elastisk linning med et stykke stoff som dekker kjønnsorganene. Fra stoffstykket er det to elastiske bånd som går mellom lårene, under setemuskelen og er festet til linningen foran på hver hofte slik at rumpa er bar. På denne måten blir penis og pungen holdt på plass samtidig som brukeren får god bevegeselsfrihet uten klumpete tøy under sportsklærne. 
Jockstrapp har sitt opphav i Nord-Amerika, men er også mye brukt i Australia og New Zealand. Den er etterhvert blitt mer vanlig også i Europa. På noen typer, ofte kalt susp, kan man legge inn en hard plastbeskyttelse i en lomme foran for å hindre smertefulle slag mot underlivet eller skader på penis og pung når en deltar i idretter som ishockey, fotball, håndball og fekting.


== Se også ==
Suspensorium
G-streng
Sportsundertøy
Skamkapsel
Palais Thurn und Taxis

Palais Thurn und Taxis i Frankfurt am Main ble bygget mellom 1729 og 1739 av Robert de Cotte på oppdrag fra riksarvegeneralpostmester fyrst Anselm Franz von Thurn und Taxis. Paléet har siden hatt en vekslende historie: I 1748 ble det sete for hovedforvaltningen i Den Keiserlige Thurn og Taxiske Post, fra 1805 til 1813 var det residens for fyrstprimas og storhertug i Storhertugdømmet Frankfurt Carl Theodor von Dalberg. Etter gjenopprettelsen av byrepublikken Frankfurt møttes Forbundsdagen i Det nordtyske forbund i paléet mellom 1816 og 1866. I 1863 møttes Fyrstedagen i Frankfurt her.
I 1895 solgte fyrst Albert I von Thurn und Taxis paléet til Riksposten, etter at han hadde latt den indre utsmykningen flytte til Schloß Emmeram i Regensburg. I 1905 overtok byen Frankfurt paléet, og fra 1908 tjente det som sete for Völkerkundemuseum og huset Afrikaforskeren Leo Frobenius' samlinger.
I 1943 og 1944 ble paléet sterkt skadet ved bombeangrep. Selv om en vesentlig del av byggsubstansen overlevet krigen og en gjenoppbyggelse hadde vært mulig, ble paléet revet i 1951 for å gi plass til en annen bygning.
Paléet blir nå gjenoppbygget i rammen av et offentlig-privat samarbeid.


== Eksterne lenker ==
(en) Palais Thurn und Taxis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Palais Thurn und Taxis – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Kawasaki

For firmaet med samme navn, se Kawasaki (selskap)
Kawasaki (japansk: 川崎市 Kawasaki shi) er en by i Kanagawa i Japan. Den hadde 1 505 357 millioner innbyggere per 1. januar 2018.Kawasaki ligger ved munningen av elven Tama. Mellom Tokyo og Yokohama, på østsiden av Tokyobukten, ligger industriområdet Keihin og den vestlige forstaden, som er et boligområde for personer som  pendler til Tokyo.
Tokyo Wan Aqua-linjen, en bro-/tunnel-kombinasjon som krysser Tokyobukten, forbinder Kawasaki med byen Kisarazu i prefekturet Chiba.Navnet «Kawasaki» er sammensatt av ordene «kawa» som betyr «elv», og «saki» som betyr «halvøy» eller «nes».
Hvis man oversatte navnet til norsk ville byen altså hete «Elvenes».
Byen ble grunnlagt 1. juli 1924.


== Bydeler ==
Kawasaki har 7 bydeler:

Asao-ku
Kawasaki-ku
Miyamae-ku
Nakahara-ku
Saiwai-ku
Takatsu-ku
Tama-ku


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fil) Offisielt nettsted 
(en) Kawasaki, Kanagawa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) 川崎市 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Nakahara-ku

Nakahara-ku (中原区) er en av Kawasakis 7 bydeler. Toglinjer som går gjennom bydelen er JR Nambu Line og Tokyu Toyoko Line. Nakahara-kus bydelskontor ligger i Kosugi. Bydelen har en befolkning på 244 565.


== Referanser ==
Saiwai-ku

Saiwai-ku (幸区) er en av Kawasakis 7 bydeler. Muza Kawasaki Symphony Hall ligger her.
Dykkpetreller

Dykkpetreller (Pelecanoides) er en slekt i stormfuglfamilien (Procellariidae), som tidligere ble regnet til familien Pelecanoididae (som ikke lenger er gyldig).Vingespennet er bare rundt 40 cm og vekten om lag 100 g.
De ligner med sin form og sin svart-hvite fjærdrakt litt på alkefugler og kalles derfor også alkestormfugler.
Som alkefuglene er dykkpetreller ypperlige dykkere, og bruker vingene sine som fremdriftsmiddel under vann.

Det er totalt fem arter i slekten:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) dykkpetreller – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) dykkpetreller i Global Biodiversity Information Facility 
(no) dykkpetreller hos Artsdatabanken 
(en) dykkpetreller hos Fossilworks 
(en) dykkpetreller hos ITIS 
(en) dykkpetreller hos NCBI 
(en) Kategori:Pelecanoides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pelecanoides – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pelecanoides – detaljert informasjon på Wikispecies
Oseansvalefamilien

Oseansvalefamilien (Oceanitidae) er en familie i ordenen stormfugler (Procellariiformes). Familien består av ni arter som er fordelt i fem slekter, hvorav tre av slektene er monotypiske og to slekter består av tre arter hver.


== Taksonomi ==
Oseansvalefamilien ble tidligere betraktet som en underfamilie av stormsvalefamilien (Hydrobatidae), men det ble tidlig påpekt at analyser av skjelettet og av musklene i både vingene og de nedre lemmen ikke samsvarte med resten av stormsvalefamilien. Dette ble siden bekreftet i moderne studier, noe som førte til at at disse fuglene ble skilt ut i sin egen familie. Forholdet til de andre stormfuglene er imidlertid ikke helt klart enda.


== Biologi ==
Oseansvalene har kortere vinger og haler, men lengre bein enn stormsvalene. Et godt feltkjennetegn er at føttene stikker utenfor stjerten i flukt. Mens de leter etter mat, plasker de med føttene i vannet, slik at de nærmest ser ut til å løpe på vannoverflaten.
De er hovedsakelig utbredt på den sørlige halvkule, men oseanstormsvale kommer utenom rugesesongen nordover til omtrent 40˚ nord i både Stillehavet og Atlanterhavet. Fregattstormsvale hekker også i Nord-Atlanteren på Kapp Verde, Kanariøyene og Selvagensøyene.


== Inndeling ==
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017, 2020).

Procellariiformes, stormfugler
Oceanitidae, oseansvalefamilien
Oceanites, 3 arter
O. oceanicus, oseanstormsvale
O. pincoyae, pincoyastormsvale
O. gracilis, dansestormsvale
Garrodia, monotypisk
G. nereis, gråryggstormsvale
Pelagodroma, monotypisk
P. marina, fregattstormsvale
Fregetta, 3 arter
F. grallaria, hvitbukstormsvale
F. maoriana, maoristormsvale
F. tropica, svartbukstormsvale
Nesofregetta, monotypisk
N. fuliginosa, hvitstrupestormsvale


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) oseansvalefamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) oseansvalefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) oseansvalefamilien hos Artsdatabanken 
(sv) oseansvalefamilien hos Dyntaxa 
(en) oseansvalefamilien hos Fossilworks 
(en) Kategori:Oceanitidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Gina Gershon

Gina L. Gershon (født 10. juni 1962 i Los Angeles i California) er en amerikansk skuespillerinne.
Gershon er kjent for å ha en stor tilhengerkrets av homofile og lesbiske fans, sannsynligvis på grunn av hennes lesbiske/bisexuelle roller i filmer som Bound og Showgirls. I begge filmer har hun utpregede, nakne lesbiske kjærlighetsscener.


== Utvalgt filmografi ==


== TV ==
Snoops (1999)   -«Glenn Hall»
Ingen grunn til begeistring (2004) – «Anna»
Tripping the Rift (2004)   -«Six» (Stemme, erstattet av Carmen Electra i sesong 2)
The Batman (2005) -«Catwoman» (Stemme)
How to make it in America (2011) -«Nancy Frankenburg»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Gina Gershon – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Gina Gershon på Internet Movie Database 
(sv) Gina Gershon i Svensk Filmdatabas 
(da) Gina Gershon på Filmdatabasen 
(da) Gina Gershon på Scope 
(fr) Gina Gershon på Allociné 
(en) Gina Gershon på AllMovie 
(en) Gina Gershon hos Turner Classic Movies 
(en) Gina Gershon hos Rotten Tomatoes 
(en) Gina Gershon hos The Movie Database 
(en) Gina Gershon hos Internet Broadway Database 
(en) Gina Gershon på Discogs 
(en) Gina Gershon på MusicBrainz 
(en) Gina Gershon på Twitter 
(en) Gina Gershon på Instagram 
(en) Gina Gershon på Myspace 
(en) Daglige nyheter om Gina Gershon
Havhester

Havhester (Fulmarinae) er pelagiske fugler som varierer i masse fra den mindre flekkpetrellen, som gjerne veier 340–528 g og har et vingespenn på 81–91 cm, til den store nordkjempepetrellen, som gjerne veier 3 050–5 800 g og har et vingespenn på 150–210 cm.
Av de sju artene forekommer bare havhest (F. glacialis) på den nordlige halvkule, stort sett nord for 40˚ N. De andre artene holder til i havene på den sørlige halvkule, fra tropisk sone til farvannene rundt Antarktika. Antarktispetrell og snøpetrell forlater for eksempel aldri Sørishavet.


== Inndeling ==
Inndelingen følger IOC World Bird List og er i henhold til Gill, Donsker & Rasmussen (2021). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017, 2020).

Procellariiformes, stormfugler
Procellariidae, stormfuglfamilien, 4 underfamilier, 16 slekter, 96 arter
Fulmarinae, (havhester), 5 slekter, 7 arter
Pagodroma, monotypisk
P. nivea, snøpetrell
Thalassoica, monotypisk
T. antarctica, antarktispetrell
Daption, monotypisk
D. capense, flekkpetrell
Macronectes, kjempepetreller, 2 arter
M. giganteus, sørkjempepetrell
M. halli, nordkjempepetrell
Fulmarus, 2 arter
F. glacialis, havhest
F. glacialoides, sørhavhest
Pelecanoidinae, (dykkpetreller og hvalfugler), 4 slekter, 12 arter
Pterodrominae, (egentlige petreller), monotypisk. 34 arter
Procellariinae, (lirer), 6 slekter, 43 arter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
Petreller

Petreller (Pterodroma) er den mest tallrike slekten i stormfuglfamilien (Procellariidae) og inngår som eneste slekt i underfamilien Pterodrominae.


== Biologi ==
Petreller utgjør en relativt ensformet gruppe med middels store (120–800 g) stormfugler, med mørke oversider og lysere undersider, lange, smale og spisse vinger og korte haler. De hekker mest i tropiske og subtropiske havstrøk (ingen arter forekommer i Norge), men sprer seg over så godt som alle havområder utenom hekkesesongen.


== Inndeling ==
Inndelingen følger IOC World Bird List og er i henhold til Gill, Donsker & Rasmussen (2021). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017, 2020). Norske beskrivelser i parentes er ikke offisielle.

Procellariiformes, stormfugler
Procellariidae, stormfuglfamilien, 4 underfamilier, 16 slekter, 96 arter
Fulmarinae, (havhester)
Pelecanoidinae, (dykkpetreller og hvalfugler)
Pterodrominae, (egentlige petreller)
Pterodroma, petreller, 34 arter
†P. rupinarum, (storsankthelenapetrell), (monotypisk), utdødd like etter 1502
P. macroptera, storvingepetrell, (monotypisk)
P. gouldi, gråmaskepetrell, (monotypisk)
P. neglecta, kermadecpetrell
P. magentae, magentapetrell, (monotypisk)
P. arminjoniana, trindadepetrell, (monotypisk)
P. heraldica, heroldpetrell, (monotypisk)
P. ultima, tuamotupetrell, (monotypisk)
P. solandri, lordhowepetrell, (monotypisk)
P. atrata, hendersonpetrell, (monotypisk)
P. madeira, madeirapetrell, (monotypisk)
P. feae, kappverdepetrell
P. mollis, silkepetrell
P. baraui, rodriguespetrell, (monotypisk)
P. lessonii, hvithodepetrell, (monotypisk)
P. inexpectata, gråbukpetrell, (monotypisk)
P. cahow, bermudapetrell, (monotypisk)
P. hasitata, vestindiapetrell
P. externa, juanfernandezpetrell, (monotypisk)
P. incerta, hvitbukpetrell, (monotypisk)
P. phaeopygia, galapagospetrell, (monotypisk)
P. sandwichensis, hawaiipetrell, (monotypisk)
P. cervicalis, macauleypetrell, (monotypisk)
P. hypoleuca, boninpetrell, (monotypisk)
P. nigripennis, gråkragepetrell, (monotypisk)
P. axillaris, chathampetrell, (monotypisk)
P. cookii, flaggermuspetrell, (monotypisk)
P. defilippiana, masatierrapetrell, (monotypisk)
P. leucoptera, sotkragepetrell
P. brevipes, halsbåndpetrell
P. longirostris, sotnakkepetrell, (monotypisk)
P. pycrofti, maoripetrell, (monotypisk)
P. alba, phoenixpetrell, (monotypisk)
P. occulta, vanuatupetrell, (monotypisk)
Procellariinae, (lirer)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) petreller – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) petreller i Global Biodiversity Information Facility 
(no) petreller hos Artsdatabanken 
(sv) petreller hos Dyntaxa 
(en) petreller hos Fauna Europaea 
(en) petreller hos Fossilworks 
(en) petreller hos ITIS 
(en) petreller hos NCBI 
(en) Kategori:Pterodroma – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pterodroma – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pterodroma – detaljert informasjon på Wikispecies
Muza Kawasaki Symphony Hall

Muza Kawasaki Symphony Hall er en konserthall i Saiwai-ku i Kawasaki i Japan. Hallen åpnet i juli 2004.


== Eksterne lenker ==
Muza Kawasaki Symphony Hall
Lirer

Lirer (Procellariinae) er nattaktive stormfugler med lange vinger som omfatter noen og tjue arter.


== Biologi ==
Kroppsmassen varierer mellom 150 g (tropelire) og nesten 1 kg (gulnebblire). Vingespennet ligger mellom 50 og 120 cm (hhv. dverg- og kvitpannelire). De hekker i jordhuler, som de vanligvis graver selv.
I Europa hekker gulnebb-, hav- og middelhavslire. Man kjenner ikke til at noen hekker i Norge, selv om noen kan ses ved norskekysten.


== Inndeling ==
Inndelingen følger IOC World Bird List og er i henhold til Gill, Donsker & Rasmussen (2021). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017, 2020). Norske beskrivelser i parentes er ikke offisielle.

Procellariiformes, stormfugler
Procellariidae, stormfuglfamilien, 4 underfamilier, 16 slekter, 96 arter
Fulmarinae, (havhester)
Pelecanoidinae, (dykkpetreller og hvalfugler)
Pterodrominae, (egentlige petreller)
Procellariinae, (lirer)
Procellaria, 5 arter
P. cinerea, gråpetrell, (monotypisk)
P. aequinoctialis, hvithakepetrell, (monotypisk)
P. conspicillata, brillepetrell, (monotypisk)
P. parkinsoni, fjellpetrell, (monotypisk)
P. westlandica, westlandpetrell, (monotypisk)
Pseudobulweria, 4 arter
P. macgillivrayi, fijipetrell, (monotypisk)
P. aterrima, reunionpetrell, (monotypisk)
P. rostrata, brunhodepetrell
P. becki, melanesiapetrell, (monotypisk)
Bulweria, 3 arter
B. bulwerii, spisshalepetrell, (monotypisk)
B. fallax, araberpetrell, (monotypisk)
†B. bifax, (småsankthelenapetrell), (monotypisk), utdødd like etter 1502
Ardenna, 7 arter
A. creatopus, chilelire, (monotypisk)
A. carneipes, lysbeinlire, (monotypisk)
A. gravis, storlire, (monotypisk)
A. pacifica, kilehalelire, (monotypisk)
A. bulleri, grårygglire, (monotypisk)
A. grisea, grålire, (monotypisk)
A. tenuirostris, smalnebblire, (monotypisk)
Calonectris, 3 arter
C. leucomelas, hvitpannelire, (monotypisk)
C. diomedea, gulnebblire
C. edwardsii, kappverdelire, (monotypisk)
Puffinus, 21 arter
P. nativitatis, brunlire, (monotypisk)
P. subalaris, galapagoslire, (monotypisk)
P. puffinus, havlire, (monotypisk)
P. yelkouan, middelhavslire, (monotypisk)
P. mauretanicus, balearlire, (monotypisk)
P. huttoni, maorilire, (monotypisk)
P. bannermani, boninlire, (monotypisk)
P. auricularis, mexicolire, (monotypisk)
P. newelli, hawaiilire, (monotypisk)
P. myrtae, rapalire, (monotypisk)
P. bryani, smålire, (monotypisk)
P. opisthomelas, bajalire, (monotypisk)
P. gavia, flagrelire, (monotypisk)
P. assimilis, dverglire
P. elegans, sørhavslire, (monotypisk)
P. baroli, makaronesialire, (monotypisk)
P. boydi, alvelire, (monotypisk)
P. lherminieri, tropelire
P. bailloni, nymfelire
P. persicus, perserlire
P. heinrothi, melanesialire, (monotypisk)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kategori:Procellariidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Live

Live er en variant av jentenavnet Liv. Navnet kommer fra det norrøne ordet «hlif», som betyr «vern» eller «beskyttelse», men også «liv». Navnedag for Live og Liv er 2. oktober. 


== Utbredelse ==
Ifølge Statistisk sentralbyrå var det i 2006 1367 kvinner som har Live som første fornavn og 1000 kvinner som har Live som eneste fornavn. Live er svært lite brukt utenfor Norge.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Live  i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Live Kleveland (født 1972), jurist og dyreverner
Live Bressendorf Lindseth (født 1950), forfatter
Live Maria Roggen (født 1970), jazzvokalist
Live Nelvik (født 1982), programleder og skuespiller


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Live
(en) Think Baby Names: Live
Kvalfugler

Hvalfugler eller kvalfugler er små stormfugler som hekker på sørlige, spesielt antarktiske øyer.
I måten de sanker næring på ligner de på pelikaner:
De har et undernebb som danner en elastisk «pose» som de fanger små bløtdyr og krepsdyr med.
Fjærdrakten er gråblå med en lysere underside.
Kroppsmassen er mellom 100 og 200 g, men vingespennet ligger mellom 56 og 72 cm.


== Eksterne lenker ==
(en) Kategori:Pachyptila – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons