André Bjerke

Jarl André Bjerke (født 30. januar 1918 på Grefsen i Oslo, død 10. januar 1985 i Oslo) var en norsk forfatter, gjendikter, lyriker og sjakkspiller som ble toneangivende i efterkrigstidens norske litteratur- og sprogdebatt, henholdsvis som forkjemper for tradisjonell verseform og riksmålssaken.


== Biografi ==
André Bjerke var sønn av forfatteren Ejlert Bjerke og Karin Bjerke, født  Svenson, og fetter av forfatteren Jens Bjørneboe.Han debuterte i 1940 med diktsamlingen Syngende jord, som ble antatt av Aschehougs konsulent Arnulf Øverland. Han var meget produktiv og allsidig og har skrevet dikt både for barn og voksne, kriminalromaner under pseudonymet «Bernhard Borge», essays og sakprosa, blant annet om sprog. Bjerke var ivrig riksmålstilhenger, og var aktiv i Riksmålsbevegelsen i en årrekke, blant annet som redaktør av bevegelsens tidsskrift Ordet. Han har også oversatt og gjendiktet både dramatikk (av Shakespeare, Molière, Goethe og Racine, musikalen My Fair Lady), lyrikk (av Rudyard Kipling, Dorothy Parker og Edgar Allan Poe) og prosa (av Hermann Hesse, Heinrich Heine og Karen Blixen).


=== Familie ===
Bjerke var gift tre ganger, med Mette Brun fra 1946 til 1956, med skuespilleren Henny Moan fra 1959 til 1972 og med Gerd Granholt fra 1972. I første ekteskap ble han far til psykiateren Espen Bjerke (f. 1947) og til læreren Tone Bjerke (f. 1950), som var gift med Jan Pahle og siden med Olav Bjørshol, Ari Behns far. I ekteskapet med Henny Moan ble han far til kunstneren Vilde Bjerke (f. 1960), som etter bruddet mellom Bjerke og Moan ble stedatter av Ole Paus fra 1973 og som debuterte som tekstforfatter som 13-åring i 1973 med sangen «Blomsten» på sistnevntes plate Blues for Pyttsan Jespersens pårørende. Vilde Bjerke har særlig jobbet med formidling av farens forfatterskap; hennes halvbror Sole Paus er selv halvbror av komponisten Marcus Paus som har satt musikk til mange av Bjerkes dikt.


== Temaer i Bjerkes produksjon ==
Et viktig tema i Bjerkes produksjon, som er spesielt fremtredende i hans diktsamlinger, er hans evige lengsel efter barndommen. Dette ser man tydelig blant annet i diktet Tapt paradis (i diktsamlingen Syngende jord (1940)), som handler om hans voksne møte med sin barndoms have.
André Bjerke utga sytten essaysamlinger. De omhandlet i all hovedsak kunst og kultur, hovedsakelig litteratur og sprogsaken, hvor Bjerke inntok et tydelig standpunkt mot samnorsk og bokmål. Noe av denne essayistikken har også filosofiske innslag.
Et annet tema er humorens stilling i Norge. Hvis man brukte humor, ble man ofte sett på som mindre seriøs. Bjerkes kritikk av denne holdningen ser man blant annet i novellen Dikteren, rusen og alvoret (utgitt som hørespillmanus i tidsskriftet Ordet nr. 10, 1953, omarbeidet til novelle i boken Tryllestaven, 1961). Bjerke sto også, ved siden av Odd Eidem og Carl Keilhau, bak de såkalte «bakvendte familiebøkene», som var satiriske parodier på oppslagsverk.Tro ikke mørket når lyset går ned
i skumringens fang.
Alltid er det på jorden et sted

soloppgang.


=== Kriminalforfatter med interesse for psykoanalyse ===
Bjerke er en av Norges mest fremtredende kriminalforfattere gjennom tidene. Han skrev sine kriminalromaner under psevdonymet Bernhard Borge. Hans debutroman Nattmennesket kom i 1941 og var inspirert av psykoanalysen. Psykoanalysen var meget aktuell i Norge i 1930-årene. I 1942 utkom hans mest kjente roman: De dødes tjern. Den ble filmatisert i 1958 under regi av Kåre Bergstrøm, og Bjerke spilte selv en av rollene, Jon Mørk, i filmen og hans kone Henny Moan spilte Liljan Werner. Bjerke selv ble imidlertid mer opptatt av såkalt irrasjonelle og okkulte fenomener, noe som blant annet avspeiler seg i at han i filmversjonen spiller en talsmann for overnaturlige fenomener. Døde menn går i land (1947) er en meget spennende kriminalgrøsser. Skjult mønster (1950) er en psykoanalytisk kriminalroman.


=== Bøker for barn ===
Han skrev også rim og vers for barn og ga ut flere barnebøker.I landet Miramarmora
var Farao på ferie
hos farmora og mormora.
En morgen klatret mormora
til Farao i furua,
og så begynte moroa.

– Hva ler’u a? sa ....I tillegg ga han i 1959 ut en ABC-bok, André Bjerkes ABC, som brukes bl.a. i steinerskolene.


=== Arbeidsliv ===

Han skrev også hørespill. (Blant annet ble novellen Tryllestaven tilrettelagt for radio på 1960-tallet.) 
Bjerke har sammen med Odd Eidem skrevet komedier, hvorav Tror du jeg spøker ble oppført i København og Ålborg 1953.
Bjerke var en ivrig foregangsmann for fjernsynet. Han var med i prøvesendinger på slutten av 1950-tallet og dukket stadig opp i fjernsynsruten i løpet av 1960- og 1970-årene. TV-serien Streiftog i Grenseland (1971–72), som han spilte inn sammen med Harald Tusberg ble planlagt som syv programmer, mens det til slutt ble seks. Serien omhandlet blant annet parapsykologiske fenomener og alternative behandlingsmetoder av sykdom. Et program handlet om sjøormen i Loch Ness. Serien vakte stor oppsikt og Tusberg mener i sin bok Litt av et liv! at det var første gang et fjernsynsselskap noe sted tok for seg hele rekken av okkulte fenomener. (Tusberg, s. 218)
Han var en av initiativtakerne til Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur, formann i Forfatterforeningen av 1952 fra 1961 til gjenforeningen med Den Norske Forfatterforening i 1966. Bjerke overtok redaksjonen av Riksmålsordlisten efter Arnulf Øverland. I tillegg var han redaktør for tidsskriftet «Ordet» 1950–66.
Han var en dreven sjakkspiller og hadde sjakkprogrammer i både radio og fjernsyn. Bjerke deltok selv i flere sjakkturneringer i 1950-årene.

Våren 1981 ble Bjerke henvist til å bruke rullestol efter et hjerneslag, han gikk bort 10. januar 1985.Det drømmer et regn mot ruten,
en stille, unnselig larm
av vannet som varsomt lister

seg ned langs min vinduskarm.Vilde Bjerke, André Bjerkes datter (som flere av hans mest kjente barnevers er skrevet til), utgav i 2002 erindringsboken Du visste om et land. Om min far André Bjerke.


== Bjerke i musikk og tale ==
Flere komponister har tonesatt dikt av Bjerke, blant dem er Faun, med Bjerkes datter Vilde, som har gitt ut albumene Faun - en musikalsk reise i André Bjerkes diktning (2001), Spåmannskunst (2004), Pjolter (2006) og et samlealbum Noen av de beste (2009). Finn Kalvik har benyttet seg av tekstene til Bjerke på flere sanger som «Måken» på albumet Tusenfryd og grå hverdag (1971) og på Bjerke / Hagerup / Kalvik (2007) hvor sangene «Oslohøst», «Minuttene», «Byen», «Veslefrikk med fela» og «Holger Trubadurs vise» er med.
Albumet De To Stemmer - Til Dikt Av André Bjerke ga Karoline Krüger ut i 2004 og i 2018 kom albumet En hellig, alminnelig lek – sanger til dikt av André Bjerke med Julie Kleive, Joachim Kwetzinsky og Marcus Paus. Flere andre har også gitt ut sanger med tekster av Bjerke som Lars Mjøen, Eli Rygg og Tore Magnus Pettersson for å nevne noen.
Man kan høre Bjerke leser dikt på André Bjerke og Claes Gill leser egne dikt (1987) hvor han leser «Med åtte roser», «Ordet», «Trosartikler», «Oppdragerferden», «Kjerringa mot strømmen», «En handelsreisendes liv (Søren Sørpå)», «Den hemmelige sommer», «Død mann rider», «Bruddstykke av et rimbrev», «Hva Vilde kan», «I dukkehuset», «Farao på ferie», «Pyramiden», «Ballonger som flyr», «Tre rare katter», «Fru Kobros hubro», «Fru Nitters datter» og «Bedrøvet fugl». På albumet Jeg har mitt hjerte i Oslo (1979) kan man også høre Andre Bjerke fremføre «Oslo-Prolog».
I tillegg finner man hørespillet Døde menn går i land (2002) og en rekke lydbøker.


== Bibliografi ==


=== Lyrikk ===
Syngende jord, 1940
Regnbuen, 1946
Fakkeltog, 1942
Fremmede toner. Et utvalg av verdenslyrikken i norsk gjendiktning., 1947
Eskapader, 1948
Dikt om vin og kjærlighet, 1950
Den hemmelige sommer, 1951
Prinsessen spinner i berget, 1953
Slik frøet bærer skissen til et tre, 1954
En jeger og hans hund, 1958
En kylling under stjernene, 1960
Med alle mine fugler (hundre dikt) 1965
En skrift er rundt oss, 1966
Skyros, Egeerhavet, 1967
Det finnes ennu seil, 1968
En helt almindelig lek (dikt i utvalg) 1973
Et strå i vind, 1974
Sol, måne og elleve stjerner (utvalgte dikt), 1975
Samlede dikt, 1977 (To bind)
I byen min, 1979
Hverdagsmirakel og andre efterlatte dikt, 2001
Samlede dikt, 2003 (samlede lyriske diktning, for første gang komplett)


=== Kriminallitteratur ===
Nattmennesket, 1941
De dødes tjern, 1942 (ble filmatisert i 1958 og nyinnspilt i 2019)
Døde menn går i land, 1947
Skjult mønster, 1950
Enhjørningen, 1963 (ble filmatisert med tittelen «Klokker i måneskinn» (1964))
Onkel Oscar starter opp, 1970 (kriminalnoveller, sammen med Harald Tusberg)
Onkel Oscar kjører videre, 1970 (kriminalnoveller, sammen med Harald Tusberg)
Hobbydetektiven: historiene om Klaus Vangli, 1971 (kriminalnoveller)


=== Sakprosa ===
Hva er god stil? 1955
Rim og rytme: en liten verselære, 1956, i senere revidert utgave som Rytme og rim
Nye bidrag til Goethes farvelære, Kosmös Forlag, Stockholm 1961
Hva er godt riksmål? Spørsmål og svar, 1962
Arnulf Øverland – vårt sprogs konservator og fornyer, 1965 (om Arnulf Øverland)
Dannet talesprog, 1966
Hva er godt riksmål? Spørsmål og svar, 1967
Spillet i mitt liv: en amatør ved sjakkbrettet, 1968
Grenseland – fem år efter, 1977 (m/ Harald Tusberg)
Versekunsten: rytme og rim, 1980, 2000 (omarbeidet utgave av Rim og rytme fra 1956)


=== Novellesamlinger ===
Tryllestaven – Syv historier om noe bortenfor, 1961
Fortellinger ved peisen, 1981 (noveller i utvalg)


=== Essaysamlinger ===
Fuglen i fikserbildet: fragmenter av en livsanskuelse, 1955
Vitenskapen og livet, 1958
Babels tårn, 1959
Sproget som ikke vil dø – Rapporter fra riksmålets krigshistorie, 1964
Reiser gjennom århundrene – I syv stilepoker, 1967
Hårdt mot hårdt, 1968
I syklonens sentrum, 1970
Å kunne eller ikke kunne – Strøtanker om fag, 1970
Med kritiske øyne, 1971 (Nyttårshilsen fra Aas & Wahls boktrykkeri. Ikke i bokhandelen)
Djevelens omgangsfelle, 1974
I kampens glede, 1982 (et utvalg essays fra tidligere samlinger)


=== Humoristiske publikasjoner ===
Den bakvendte boken, 1949 (m/Odd Eidem og Carl Keilhau)
Den bakvendte familieboken – ved tre av dem 1951 (m/Odd Eidem og Carl Keilhau)
Den bakvendte familieboken – ved to av dem 1955 (m/ Carl Keilhau)


=== Barnebøker ===
Fabelen om Gry og Gruble, 1948 – illustrert av Knut Yran
For moro skyld, 1956 – barnerim med tegninger av Mette Borchgrevink
Mere moro, 1957 – barnerim med tegninger av Mette Borchgrevink
André Bjerkes ABC – utgitt av Riksmålsforbundet 1959
Fru Nitters datter, 1966 – barnerim med tegninger av Mette Borchgrevink
Moro-vers, 1980 – samlede barnedikt med illustrasjoner av Rune Johan Andersson, senere utgaver 1995 og 2000 kun med et mindre utvalg og illustrasjoner av Fam Ekman og Svein Nyhus


=== Samlinger ===
For anledningen (prologer gjennom 15 år), 1963
Før teppet går opp (prologer gjennom 25 år), 1973


=== Hørespill ===
Stokken (produsert 1953, reprise 1953)
Dikteren, rusen og alvoret (produsert 1953)
Døde menn går i land (kriminalroman av Bjerke under psevdoymet Bernhard Borge, dramatisert av Bjørn Carling, fem deler, produsert 1988, reprise 1996)
Gjengangernatt (episode tre av Fredløs blant de døde, produsert 1987, reprise 1988 og 2001)
Troll i ord (episode seks av Fredløs blant de døde, produsert 1987, reprise 1988)
De dødes tjern (kriminalroman av Bjerke under psevdoymet Bernhard Borge, dramatisert av NRK Radioteateret ved Jan Faller, fire deler, produsert 2007)


== Oversettelser og gjendiktninger ==
Hans mest kjente oversettelser og gjendiktninger (oversettelsesår i parentes):

De profundis; og Balladen om Reading fengsel av Oscar Wilde (1950). Hans far Ejlert Bjerke gjendiktet De Profundis, André gjendiktet Balladen om Reading fengsel.
Spoon River-antologien av Edgar Lee Masters (1950).
Misantropen av Molière (1957).
En sommernattsdrøm av William Shakespeare (1958). Fra 1996-utgaven under tittelen En midtsommernattsdrøm.
Hamlet av William Shakespeare (1958).
My Fair Lady av Alan Jay Lerner; efter George Bernard Shaws Pygmalion (1959).
Hvem skal trøste Knøttet? av Tove Jansson (1960).
Hellig trekongers aften eller Hva du vil av William Shakespeare (1964).
Faust: en tragedie: første del av Johann Wolfgang von Goethe (1966).
Drømmen i en drøm: dikt i utvalg og essayet "Komposisjonens filosofi" av Edgar Allan Poe (1967).
Kjøpmannen i Venedig av William Shakespeare (1967).
Stor ståhei for ingenting av William Shakespeare (1969).
Hvis av Rudyard Kipling (1969).
Romeo og Julie av William Shakespeare (1970).
Stormen av William Shakespeare (1970).
As you like it av William Shakespeare (1972). Fra 1996-utgaven under tittelen Som dere vil ha det.
Vintereventyret av William Shakespeare (1973).
Troll kan temmes av William Shakespeare (1974).
Maria Stuart av Friedrich Schiller (1980).
Like for like av William Shakespeare (1980).
Faust: en tragedie av Johann Wolfgang von Goethe (1983). (2 bind)


== Litteratur om Bjerke ==
Bjerke, Vilde: Du visste om et land – om min far André Bjerke, Aschehoug, Oslo, 2002, ISBN 82-03-18536-3
Hansen, Jan Erik: André Bjerke – det bevegelige menneske – et portrett, Cappelen, Oslo, 1985, ISBN 82-02-09259-0
Kjerschow, Ole Christian: André Bjerke mellom to kulturer. Kultur- og vitenskapskritikk. Antropos, 2011, ISBN 978-82-7940-100-1
Parmann, Øistein (red.): André Bjerke i lek og alvor, Dreyer, Oslo, 1982 (Festskrift til hans 65-årsdag)
Normann Waage, Peter: André Bjerke - I kampens glede - En biografi, Aschehoug, Oslo, 2018
Ødegaard, Rebecca Maria Boxler: Det moderne menneske mellom rasjonalisme og okkultisme: En analyse av tre (kriminal)romaner av Bernhard Borge , Hovedoppgave i nordisk litteratur - Universitetet i Oslo, 2003


== Bibliografier over Bjerkes produksjon ==
Dunker, Hanne Christine (ansv.): André Bjerke – en bibliografi, Statens bibliotek- og informasjonshøgskole, Oslo, 1991 (Hovedoppgave i bibliotekfag)
Hebnes, Bjørg K. og Johansen, Karin (ansv.): André Bjerke : en bibliografi over artikler i aviser og tidsskrifter, Oslo: Høgskolen i Oslo, Avd. JBI, 2003 (Hovedoppgave ved Høgskolen i Oslo, Bibliotek- og informasjonsstudiene)


== Bøker inspirert av André Bjerke ==
Knut Nærum har gitt ut to bøker som er parodier på André Bjerkes kriminalromaner:

Knut Nærum: Døde menn går på ski, 2002
Knut Nærum: De dødes båt, 2008
Knut Nærum: Voodoo på vestkanten, 2015


== Priser og æresbevisninger ==
1958 Bastianprisen for oversettelsen av Molières Misantropen
1963 Riksmålsforbundets litteraturpris
1967 Norsk lytterforening for radio og televisjon: Lytterprisen
1972 Norsk kulturråds oversetterpris
1973 Rivertonklubbens ærespris
1980 Oslo bys kulturpris
1981 Svenska Deckarakademins Grand Master-diplom
1983 Utnevnt til ridder av St. Olavs OrdenHan mottok i 1981 Svenska Deckarakademins Grand Master-diplom «för förnyelse av den nordiska detektivromanen.»
Riksmålsforbundet monterte et bronserelieff av Bjerke utenfor Schøningsgate 25 i Oslo, hvor dikteren bodde store deler av sitt liv. Avdukingen skjedde i 1997.
Boken Spillet i mitt liv (1968, 1975) ble i 1999 kåret til århundrets beste norske sjakkbok av «Sjakktuelt» på sjakk.no.I 2004, under Bok i Sentrum, kom De dødes tjern på andreplass i en kåring av Norges beste kriminalroman. Jo Nesbøs Rødstrupe vant med Bjerke tett bak.


== Referanser ==


== Kilder ==
Hagerup, Henning: «Fugler i fikserbildet - Om André Bjerkes essayistikk» i Vagant - Tidsskrift for litteratur og kritikk, nr. 3, 2007. s. 68-78.
Tusberg, Harald: «André», kapittel 7 i boken Litt av et liv!, Oslo, Dreyer, 1989. s. 205-232.
Parmann, Øistein (red.): i sitt forord til boken André Bjerke – i lek og alvor, Oslo, Dreyer, 1982 s. 9-10.


== Eksterne lenker ==
(en) André Bjerke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) André Bjerke på Internet Movie Database 
(no) André Bjerke hos Nationaltheatret 
(no) André Bjerke hos Sceneweb 
(en) André Bjerke hos The Movie Database 
(no) Side om Bjerke med bilder, sitater og dikt (inkluderer sjeldne tekster) Inkluderer også et forsøk på en diskografi over Bjerke-relaterte vinylplater/CD-er.
(no) TV-program fra serien «Streiftog i Grenseland»: «Skjulte krefter?». Program nr. 3, 4. desember 1971. NRK (NRK Gull, arkivopptak).
(no) TV-program fra serien "Streiftog i Grenseland": «Er folketro overtro?». Program 5, NRK (NRK Gull, arkivopptak).
(no) «André Bjerke om å samle på frimerker» NRK Skole
(no) Digitalt tilgjengelig innhold hos Nasjonalbiblioteket: bøker av André Bjerke, bøker om André Bjerke, arkiv etter André Bjerke
(no) Biografi på sceneweb
(no) André Bjerke hos Norsk Oversetterleksikon
 NRK: Lydfiler med André Bjerke Wikiquote: André Bjerke – sitater