Norsk Narkotikapolitiforening

Norsk Narkotikapolitiforening (NNPF) er en norsk interesseorganisasjon. Foreningen ble etablert i 1991, og ønsker en streng narkotikapolitikk med straffereaksjoner for personer som ikke har rusmiddelavhengighet. Den har markert seg som motstandere av rusreformen.NNPF har rundt 3 500 medlemmer, hovedsakelig fra den norske politi- og lensmannsetaten, organisasjonen har imidlertid ingen formell tilknytning til politiet. Per 2021 er politioverbetjent Jan Erik Bresil styreleder, og statsadvokat Geir Evanger ved Det nasjonale statsadvokatembetet er nestleder. Politidirektøren ba i 2021 justisdepartementet sette i gang gransking av forholdet mellom foreningen og politietaten. Bakgrunn for granskingen er rapporter om mistenkt rolleblanding. Styreleder Bresil understreket samme år at foreningens medlemmer opptrer som privatpersoner.Granskingsrapporten lagt frem 11. januar 2023 konkluderte med at foreningen har fått for mye ansvar med opplæring av politifolk og politifolk har ikke vært bevisste på sin rollen når de har opptrådt på vegne av organisasjonen. Av rapporten fremgår at utbetalinger til foreningen har vært i strid med økonomiregelverket og at det er udemokratisk og et rettsikkerhetsproblem at politiets praksis utformes i en privat forening. Professor Anne-Mette Magnussen ved Høgskolen på Vestlandet har ledet granskingsutvalget og rapporten var enstemmig. Politidirektør Benedicte Bjørnland ba i den forbindelse foreningen skifte navn og ta «politi» ut av navnet.


== Virksomhet ==
NNPF utgir magasinet Motgift fire ganger i året. Tidligere het magasinet Informasjonsblad for Norsk narkotikapolitiforening. Foreninger arrangerer også en årlig utdanningskonferanse for sine medlemmer, og flere lokale fagdager. Videre tilbyr NNPF kursing av blant annet ansatte i stat og kommuner. Fra 2014 til 2021 betalte for eksempel Bergen kommune 400 000 kroner for kurs i regi av foreningen.NNPF ble stiftet den 16. november 1991. Organisasjonen adresserte en mangel på kunnskap og kompetanse om rus, og så det som en viktig oppgave å formidle kunnskap til offentlige etater, næringsliv og privatpersoner. I 1990-årene var det tverrpolitisk anerkjennelse av arbeidet som NNPF utførte på frivillig basis. Det var også en politisk enighet at foreningens arbeid hadde en kriminalitetsforebyggende effekt.Selv om det allerede i 1990-årene var stemmer som talte for en mer liberal og human tilnærming til rusproblematikken, var det først i 2000-årene at denne politikken fikk skikkelig vind i seilene. I 2006 ble Foreningen for human narkotikapolitikk etablert med en agenda i klar opposisjon til NNPF. Internasjonal forskning har også slått bena under mange av forestillingene om rusmisbruk som har dannet grunnlaget for den gjeldende politikken. Dette har ledet frem til et politisk forslag om betydelige endringer i ruspolitikken, omtalt som rusreformen, men denne har ikke blitt vedtatt grunnet manglende flertall på Stortinget. NNPF har hele tiden vært en aktiv motstander av rusreformen, og argumenterer sterkt mot avkriminalisering. Parallelt med at holdningene i samfunnet har endret seg overfor rusmisbruk, har også støtten til NNPFs arbeid avtatt, samtidig som det blant de reformvennlige har vært mistenkt at NNPF med sin lobbyvirksomhet har vært tungen på vektskålen når rusreformen har blitt stemt ned to ganger.Organisasjonen mener at omfanget av annen kriminalitet øker når politiet unnlater å gripe inn mot narkoligaer. Narkotikapolitiforeningen mener arbeidet med politireformen har bidratt til et fall i antallet anmeldte narkotikaforbrytelser. Jan Erik Bresil, leder i NNPFs lokallag i Oslo, støtter endring fra straff til helsehjelp for tunge rusavhengige. Bresil mener straff for ulovlig rusbruk bør opprettholdes i norsk ruspolitikk. Foreldre vet for lite om ulovlige rusmidler, mener NNPF og driver informasjonsarbeid rett mot foreldre. Foreningen er bekymret for at flere unge bruker dopingmidler i jakten på gode prestasjoner og den perfekte kropp.Ole Røgeberg, seniorforsker ved Frischsenteret, kritiserte i desember 2013 Jan Erik Bresil fra NNPF for å basere seg på «gal og utdatert kunnskap blandet med korttenkt politikk» samt «mistro til sine meningsmotstandere» i cannabisdebatten. Arild Knutsen, styreleder i Foreningen for human narkotikapolitikk, mente i januar 2015 at NNPF hadde fremstilt konsekvensene av cannabislegalisering i Colorado feilaktig.Foreningen har flere lokallag der hovedaktiviteten er det forebyggende prosjektet «Bry deg», som har som mål å forhindre at barn og unge begynner med ulovlige rusmidler.NRK skrev i juli 2021 at foreningen i 2017 hadde møte med justisminister Per-Willy Amundsen fra Fremskrittspartiet. Temaet for møtet var bruk av narkotikahunder. Etter møtet ønsket Amundsen å gjeninnføre en omstridt praksis med narkotikahunder i skolene.


== Forholdet til myndighetene ==


=== Politietaten ===
I 2000 advarte daværende ekspedisjonssjef Vidar Refvik i Justisdepartementet mot å blande rollene som politi og medlem av foreningen. Departementet støttet foreningens konferanse med 50 000 til 100 000 kroner årlig fra 1995.I 2021 kom det frem at foreningen fra 2001 til 2018 årlig mottok 50 000 til 400 000 kroner i tilskudd fra Politidirektoratet. Direktoratet har ikke støttet andre foreninger innenfor det rusmiddelpolitiske området, hvorav flere arbeider for liberalisering. Tilskuddene er ikke blitt tildelt gjennom direktoratets tilskuddsordning, men som tildeling uten konkurranse og åpen søknadsprosess.I 2021 kom det frem at foreningen har brukt lokale politistasjoner som adresse og kontaktinformasjon for lokallag. Justisminister Monica Mæland fra Høyre svarte på problemstillingen da den ble tatt opp i Stortinget. En stortingspolitiker kritiserte foreningen for å svekke tilliten til politiets upartiske rolle ved å bruke lokale politistasjoner som kontaktadresse. Ifølge Dagbladet mottok foreningen til sammen 2,88 millioner kroner i tilskudd fra Politidirektoratet i perioden 2011–2020. Venstre tror arbeidet med rusreformen kan ha blitt urettmessig påvirket av NNPF og ønsket ny behandling av reformen. Venstre krevde at foreningen fjerner «politi» fra navnet.I 2021 kom det frem at servingssteder i Kristiansand kunne slippe prikkbelastning etter skjenkekontroll dersom stedet hadde hengt opp et skilt fra foreningen. Skiltet viste at utelivet var med på en avtale med kommunen, Arbeidstilsynet og politiet, og forpliktet serveringsstedet til å vise nulltoleranse overfor ulovlige rusmidler inkludert klær og effekter som fremmet legalisering. Serveringsstedet forpliktet seg gjennom avtalen til å bortvise gjester med bestemte politiske holdninger til ulovlige rusmidler. Avtalen ble utformet i samarbeid med foreningen som ikke var part i avtalen. Foreningen hadde tidligere vært involvert i tilsvarende samarbeid blant annet i Haugesund. I 2018 ble det kjent at skjenkesteder i Tromsø bortviste personer med klær som promoterte legalisering av cannabis. Bakgrunnen var et samarbeid mellom NNPF, kommunen og utelivsbransjen. Det var ikke lovhjemmel for å bortvise personer med «legaliseringseffekter». Advokat John Christian Elden har kalt avtalen grunnlovsstridig da det bryter med ytringsfriheten å bortvise personer for å fronte et politisk budskap.I 2021 kom det frem at medlemmer ansatt i politiet har fått kontingenten trukket fra lønn av politiets egen administrasjon. Søknad om medlemskap forutsatt at ansattnummer i politiet ble oppgitt. VG rapporterte i 2021 at deltakelse på foreningens konferanser ga poeng i politiets lønnssystem med mulighet for lønnsopprykk. Konferansen var kun åpen for medlemmer av foreningen. Advokatforeningen tror Norsk Narkotikapolitiforening kan ha påvirket politiet til å bruke ulovlige ransakingsmetoder i forbindelse med narkotikasaker. Forsvarsadvokater i Advokatforeningen mener NNPF opplæring i ransakelse inneholder og misforståelser av loven. Ifølge NRK har politidirektoratet bedt politidistriktene låne ut ansatte gratis til foreningen til å holde kurs for foreningen.


=== Politihøyskolen ===
Politihøyskolen har hatt publikasjoner fra NNPF på pensum blant annet i kurset «Tegn og symptomer». Boken er til salgs på foreningens nettsider der det tidligere sto at kurs i «tegn og symptomer» ble gjennomført av høyskolen og NNPF i samarbeid. Våren 2023 var to publikasjoner fra NNPF pensum på kurset.


=== Påtalemyndigheten ===
I et NTB oppslag fra 1991 blir det skrevet at riksadvokat Georg Fredrik Rieber-Mohn skal delta på NNPFs stiftelsesmøte.I 2016 skrev NNPF i forbinnelse med sitt 25 års jubileum selv i sitt medlemsblad at de siden oppstarten har fått «en god klapp på skulderen av Riksadvokaten, først ved Georg Fredrik Rieber-Mohn, og senere Tor-Aksel Busch, som alltid har stått ved den samme skulderen til NNPF».Tidligere riksadvokat Tor-Aksel Busch har holdt taler på NNPFs utdanningskonferanser. Busch har også blitt utnevnt som æresmedlem av foreningen.Jørn Sigurd Maurud, Norges riksadvokat fra 2019, var tidligere medlem av Norsk Narkotikapolitforening. Han meldte seg inn som nyutnevnt statsadvokat i 1995. Maurud meldte seg ut i 2020 i forbindelse med den rettspolitiske diskusjonen etter rusreformforslaget, da det ble tydelig for Maurud at han ikke delte foreningens syn i ruspolitikken.En mann som i 2022 hengte opp plakater av statsadvokat Geir Evanger og politimann Jan Erik Bresil (sentrale personer i NNPF) i Oslo sentrum ble tiltalt for «skremmende eller plagsom opptreden eller annen hensynsløs atferd». Evanger krevde 50 000 kroner i oppreisning. I januar 2023 kom det frem at statsadvokaten som tok ut tiltalen er selv medlem av NNPF. Den tiltalte er selv tidligere advokat og mente at han ikke har gjort noe galt fordi det var satire innenfor ytringsfrihetens rammer. Oslo tingrett avviste 23. januar 2023 saken fordi statsadvokaten ble ansett som inhabil. Tingsrettsdommeren fremholdt at plakatene var politiske, satiriske ytringer og viser politiske uenighet mellom tiltalte og statsadvokaten, noe som svekker tilliten til statsadvokatens vurdering. Statsadvokaten fremholdt at hun har vært passivt medlem i foreningen og bare betalt medlemsavgift. Saken kan komme opp på nytt dersom Riksadvokaten ber en ny statsadvokat overta saken. Jusprofessor Hans Fredrik Marthinussen mener det er åpenbart at statsadvokaten var inhabil og han karakteriserer saken som komisk. Marthinussen mener plakatene er åpenbart innenfor ytringsfriheten og at det ikke burde vært tatt ut tiltale.


=== Forsvaret ===
I 2021 kom det frem at ansatte i Forsvarets narkotikagruppe er blitt oppfordret av Forsvaret til å melde seg inn i foreningen. Forsvaret har betalt kontingenten for medlemmene. Jan Fridthjof Bernt, professor i forvaltningsrett, har i en kommentar hevdet at denne praksisen må ha vært ulovlig fordi en statlig institusjon ikke kan benytte offentlige midler til å finansiere medlemskap i eller oppmuntre tilsatte til å støtte og engasjere seg en slik politisk organisasjon.


== Gransking ==
I 2016 tok Politidirektoratet opp mulig rolleblanding i et møte med foreningen. Bakgrunnen var en klage på at NNPF-medlemmer skal ha stilt i politiuniform og brukt politiets ID-kort i sitt foreningsarbeid. Klagen ble levert av en privatperson. I møtet med foreningen stilte direktoratet med tre tjenestemenn, inkludert Øyvind Buraas som var leder av foreningen 2014–2015 og som på det tidspunktet var varamedlem til styret i foreningen. Ifølge professor Jan Fridthjof Bernt var Buraas klart inhabil etter forvaltningsretten og i strid med god forvaltningsskikk ifølge professor Morten Holmboe ved Politihøgskolen.I juli 2021 bestemte politidirektør Benedicte Bjørnland at relasjonen mellom politietaten og foreningen skal granskes av et eksternt og uavhengig utvalg. Justisministeren satte umiddelbart i gang gransking da departementet i juli 2021 fikk saken oversendt fra politidirektøren. Ifølge kommentator Andreas Slettholm i avisen Aftenposten motarbeider foreningen den offentlige granskningen, og nekter å utlevere forskjellig materiale, noe Slettholm omtaler som «en omdømmemessig katastrofe å bedrive en slik obstruksjon». Foreningen har motsatt seg å svare på en del av spørsmålene sendte skriftlig fra granskerne. Blant spørsmålene var i hvilken grad det var politisk innhold på utdanningskonferansen for politifolk og kunnskapsgrunnlaget for det som ble fremlagt der.Geir Evanger, statsadvokat og nestleder i NNPF, skrev i 2021 at det i lang tid har pågått en svertekampanje mot NNPF.


=== Pressens Faglige Utvalg (PFU) ===
I august 2021 ble NNPFs styreleder Jan Erik Bresil intervjuet i Nettavisen. Høsten 2021 ble Nettavisen felt av PFU for brudd på god presseskikk, da det viste seg at Nettavisens journalist var medlem av foreningen og hadde deltatt aktivt i ruspolitisk debatt. Klagen mot Nettavisen kom fra en privatperson. Nettavisen mener det ikke var brudd på god presseskikk, men er enig i at journalistens kobling til foreningen burde fremgå.


=== Rolleforståelsesutvalget ===
I september 2021 ble Rolleforståelsesutvalget nedsatt av Justis- og beredskapsdepartementet for å vurdere om ansatte i politiet har utvist god rolleforståelse i forhold til NNPF. Utredningen ble levert 11. januar 2023. Utvalget sammenfatter i sin pressemelding at «det er utvalgets oppfatning at det ikke i tilstrekkelig grad har vært skilt mellom rollen som politi, og rollen som medlem av NNPF. Forholdet mellom politiet og NNPF har vært tett og NNPF har drevet kompetanseheving av politiet, narkotikaforebygging og narkotikapolitisk virksomhet i en og samme forening. Dette har skjedd med politiets aksept, oppmuntring og støtte.» Utredningen er offentlig tilgjengelig.


== Bokutgivelser ==
Øiseth, Ole Vidar: Illustrert informasjonsmateriale om narkotika, alkohol og doping, 2000, ISBN 8279210326


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Norsk Narkotikapolitiforening – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Norsk Narkotikapolitiforening på Facebook 
(no) Norsk Narkotikapolitiforening på Instagram