jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Manfred Kaltz

Manfred Kaltz (født 6. januar 1953 i Ludwigshafen) er en tidligere tysk fotballspiller.
Allerede som guttespiller var Kaltz svært lovende. Han spilte på alle de aldersbestemte landslagene.
Han spilte 581 Bundesligakamper fra 1971 til 1991 for Hamburger Sportverein og scoret 76 mål. Han ble tysk cupmester med Hamburger SV i 1976 og 1987, vant cupvinnercupen i 1977, og ble tysk mester i 1979, 1982 og 1983. Han spilte høyreback og var kjent for sin store løpsstyrke.
Han innehar både rekorden for flest selvmål (deler med Nikolce Noveski) med 6 mål og flest mål på straffespark i Bundesligaen med 53 mål som er to flere enn Gerd Müller.Han spilte på det tyske landslaget fra 1975 til 1983. Han fikk med seg 69 kamper og scoret 8 mål. Kaltz deltok i verdensmesterskapet i 1978 i Argentina, og i 1982 i Spania. Han var også med på laget som vant EM i 1980.
Etter at han la opp som aktiv spiller, var han trenerassistent for ulike lag, blant annet Eintracht Frankfurt (2000/2001).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Manfred Kaltz – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Manfred Kaltz – Olympedia 
(en) Manfred Kaltz – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Manfred Kaltz – FIFA 
(en) Manfred Kaltz – UEFA 
(en) Manfred Kaltz – Transfermarkt 
(en) Manfred Kaltz – national-football-teams.com 
(en) Manfred Kaltz – WorldFootball.net 
(en) Manfred Kaltz – FootballDatabase.eu 
(en) Manfred Kaltz – EU-Football.info
Manglerud

Manglerud er en drabantby i bydelen Østensjø sørøst i Oslo. Navnet kommer av norrønt Magnarud som kan komme fra mannsnavnet Magni, og da bety gården Magni ryddet, eller Mgna i betydningen stor, altså den store rydningen, store gården. Kjent fra middelalderen, klostergods under cistercienserne på Hovedøya og lagt under kongen som krongods etter reformasjonen. Solgt til flere eiere i tiden 1663–1754 da gårdbrukeren Hans Henrik Manglerud overtok gården. Gården hadde da husmannsplassene Rognerud og Mangelberg. På Manglerud bor det omkring 21 000 mennesker.
Senere ble Manglerud gård delt i tre gårder; Lille Manglerud ble fradelt i 1852 og lå i dagens kryss Plogveien/Emil Korsmos vei mot Johan Hirsch' vei, kjøpt av kommunen og revet i 1919; Nordre Manglerud, fradelt i 1832, kjøpt av kommunen i 1919 og hovedhuset er bevart, adresse Manglebergvn. 4; og Søndre Manglerud, i dag Manglerud Eldresenter.
Minnet om det rike jordbrukslandet er bevart gjennom veinavn som for en stor del er tilknyttet landbruks og -redskaper; Plogveien, Havreveien, Våronnveien, Beiteveien o.a. Den første utbyggingen av Manglerud begynte i årene 1949 - 1953 på jordene til Lille Manglerud Gård, der hvor dagens Manglerudvei begynner ved Svartdalsveien og videre oppover mot Høyenhall. Stor boligutbygging i tiden 1952–1963 med totalt 3200 leiligheter, vesentlig i varierende blokkbebyggelse og en del rekkehus. De fleste boliger er borettslag og tilknyttet OBOS. 
Forstadsbane (trikk) fra 1957 (Lambertseterbanen) til T-banen åpnet i 1967.. Manglerud kirke ble innviet i 1963 og Manglerud senter i 1966, ombygget flere ganger, senest tidlig i 2010.
Det lokale ishockeylaget heter Manglerud/Star.


== Kjente personer fra Manglerud ==
Pål Waaktaar (a-ha)
Magne Furuholmen (a-ha)
Trond Granlund
Marius Müller
Kjetil Try
Roy Johansen
Knut Reiersrud
Ingunn Yssen
Rolf Graf
Geir Schau
Sondre Olden
Mads Hansen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Manglerud – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bilder fra Manglerud, Oslo Museum
Historisk turtips på Manglerud
Marinarkeologi

Marinarkeologi (eventuelt maritim arkeologi) er en subdisiplin innen arkeologi som beskjeftiger seg med studiet av menneskelig tilknytning til havet, innsjøer og elver gjennom undersøkelser av materiell kultur. Dette kan være farkoster, havnekonstruksjoner, last, menneskelige levninger og oversvømte landskap. I likhet med arkeologien som helhet kan marinarkeologien ta for seg alle tidsperioder fra forhistorie til nyere tid. Innenfor marinarkeologien har man også undervannsarkeologi som undersøker oversvømte spor etter mennesker uavhengig av om de er maritime. Eksempel på dette i Norge er seteranlegg som er oversvømt på grunn av ras.
Den mest typiske marinarkeologiske lokaliteten, skipsvraket, representerer ofte tidsmessig et svært avgrenset øyeblikk i motsetning til for eksempel havnerelaterte lokaliteter som representerer materiale som er deponert over tid. Dette har ført til at media ofte omtaler skipsvrak som "tidskapsler". 
Arkeologiske lokaliteter under vann er utsatt for andre bevaringsforhold enn lokaliteter på land. Men i likhet med landarkeologiske lokaliteter er ofte de tingene som overlever kun et begrenset utvalg av det som opprinnelig ble deponert. I enkelte tilfeller representerer likevel marinarkeologiske lokaliteter svært gode bevaringsforhold. Slike lokaliteter gir gjerne et omfattende gjenstandsinventar som gir mye informasjon om fortiden, selv om lokalitetene kan være utilgjengelige.
Innen de arkeologiske fagmiljøene eksisterer det oppfatninger om at marinarkeologi er en separat disiplin som beskjeftiger seg med sine egne problemstillinger (f.eks. angående skipsvrak), og krever visse ferdigheter - som dykking. Andre framhever en integrert oppfatning, der maritim aktivitet har økonomiske og sosiale forbindelser til samfunnet på land og at arkeologi er arkeologi uavhengig av om materialet er deponert på land eller under vann.


== Eksterne lenker ==
Marinarkeologi
Store norske leksikon - Marinarkeologi
Norsk Maritimt Museum - Arkeologi
Vitenskapsmuseet - Kulturminner under vann
Stavanger maritime museum - Kulturminner under vann
Bergens Sjøfartsmuseum - Marinarkeologi
Maskinvare

Maskinvare (engelsk: hardware) er de fysiske delene en datamaskin eller annen teknologisk innretning består av. Begrepet brukes også om hele enheten som sådan.  Eksempler på maskinvare er minnebrikker (RAM), kretskort, prosessorer (CPU), kabler, strømforsyninger (PSU), skrivere, vifter, harddisker (HDD), CD-ROM/DVD-brennere, skjermer, kabinetter, m.m.


== Typer maskinvare ==
Maskinvare kan grovt deles inn i enheter for prosessering, datalagring og inn-/ut-operasjoner.
Eksempler:

Prosessering:
Prosessor
Matematikkprosessor
Datalagring:
RAM
ROM
EPROM
Disketter
Minnepinne
Hullkort
Harddisk
CD-ROM
DVD
Magnetbånd
Inn-/ut-operasjoner:
Skjermkort
Tastatur
Mus
Lydkort
Skriver


== Maskinvareutvikling ==
Maskinvareutvikling er en kompleks innsats som inkluderer opprettelse og optimalisering av elektronikk og mekaniske systemelementer som utfører ulike beregningsprosesser. Forbindelsen mellom disse elementene og objektene er vanligvis realisert gjennom et maskinvaregrensesnitt.Maskinvareutvikling utføres vanligvis gjennom følgende stadier:

skjematisk utvikling av maskinvareelementer;
implementering av maskinvareelementer (i form av et trykt kretskort eller deres kombinasjon);
testing av maskinvareelementer i laboratoriemiljøet;
system integrasjon;
maskinvaretesting i feltforhold.Forresten, det første trinnet i hardwareutviklingsprosessen er det viktigste. Tross alt reduserer riktig maskinvaredesign ikke bare prosjektbudsjettet, men forhindrer også en rekke potensielle sammenbrudd og nedetider.
Likhetene med programvareutvikling er åpenbare:

OppførselBrukere samhandler med produktene på ulike måter, produkter samhandler med andre produkter, og produkter gir utganger gitt input.

KravDen har funksjonell (brukervendt) og ikke-funksjonell (ikke-brukervendt) krav.

KompleksitetEnhver representasjon av produktspesifikasjoner fører alltid til en trestruktur, ettersom hovedtrekk dekomponeres til finere detaljer.


== Referanser ==


== Se også ==
Datamaskin
Programvare
Moores lov

Moores lov ble fremsatt i 1965 av Gordon Moore som var en av firmaet Intels grunnleggere. Den sa at antall transistorer på et areal dobles hver 12. måned, noe han i 1975 justerte til hver 24 måned. (Intels David House hevdet hver 18. måned, men Moore sa aldri det.) Mindre transistorer vil normalt medføre reduserte kostnader og høyere effektivitet i en prosessor. Moores lov ble fremsatt på grunnlag av observasjoner, og har vært gyldig i mer enn 50 år.
Prediksjonen ble fremsatt 19. april 1965 i en artikkel i bladet «Electronics Magazine», og ble av Professor Carver Mead kalt Moores lov. Opprinnelig gjaldt loven antall enheter, altså både transistorer og motstander, som var per areal.  På den tiden artikkelen kom ut så inneholdt en typisk brikke 60 enheter. Til sammenligning kan det nevnes at Intel sin 32 nm Intel Itanium-prosessor fra 2011 kom med 3,1 milliarder silisium-transistorer, og Oracles Sparc M7 fra 2015 hadde over 10 milliarder transistorer.Med jevne mellomrom spås det at Moores lov har nådd det punktet hvor fysiske lover begrenser gyldigheten, men halvleder-fabrikantene finner stadig opp nye metoder. Med transistorstørrelse på 7 nm i 2018 og 5 nm fra 2020 er det ikke lenger realistisk å redusere transistorstørrelsen særlig mye, men stadig økende kompleksitet har holdt liv i Moores lov til 2015, men etter det har farten avtatt.


== Se også ==
Koomeys lov


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
News.com sin dekning av jubiléet i 2005
The Lives and Death of Moore's Law
Cramming more components onto integrated circuits Goordon Moore 1965 Press release
Morsmål

Morsmål er det flere definisjoner av. Én definisjon sier at morsmålet er det første språket eller talemålet en person lærer, eller et språk en person lærer i veldig ung alder. Denne definisjonen innebærer at morsmål er det samme som førstespråk.
Man kan ha ett, to eller flere morsmål, ettersom man f.eks. kan ha flere enn ett språk som førstespråk, eller kan identifisere seg selv med mer enn ett språk. Morsmål i noen land kan anses som språket til folks etniske grupper. Noen anser det som språket man identifiserer seg med. Det er språket man kan mest. Og det er språket man bruker mest i tankene og verbalt i hjemlandet sitt.


== Morsmålsundervisning i Norge ==
Ifølge opplæringsloven § 2-8 kan elever med annet morsmål enn norsk og samisk søke om særskilt norskopplæring inntil de har tilstrekkelige ferdigheter i norsk til å følge den vanlige opplæringen i skolen. Dette kan gjelde nyankomne og andre minoritetselever med svært begrensede norskkunnskaper.  Morsmålsopplæringen kan legges til en annen skole enn den eleven går på.I perioden 2009-2010 ble det registrert morsmålsundervisning 117 ulike språk i Norge. Av dem som fikk morsmålsopplæring, var somalisk og urdu de største språkene med rundt 2 500 elever hver. Til sammen fikk 20 000 elever (2,3% av alle elevene i grunnskoler) morsmålsopplæring i denne perioden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Den internasjonale morsmålsdagen 21. februar (FN-kalenderen)
Modem

Et modem (kommer fra Modulere, Demodulere) er et elektronisk apparat som modulerer/endrer et analogt signal (f.eks. lyd) slik at man kan sende det som digitalt data over, for eksempel, en telefonlinje. Modem som brukes til å overføre data mellom to datamaskiner over en telefonlinje er de mest kjente typene.
Det er en grunnleggende forskjell mellom bruk av modem og xDSL. Et modem omformer datasignalene til frekvenser i talebåndet mellom 300 og 3400 Hz. Dette er båndbredden på en vanlig talekanal, og dataoverføringen skjer fra en abonnent, via telefonsentralen til et modem på en annen abonnentlinje. Som regel er det en bærersignalfrekvens, så den som tilsvarer 0, og den andre frekvensen 1, hvorfra hylet når man anlytter slikt signal på telefonen, av moduleringen fra bærerfrekvensen og mellom de dataoverførende, som blir dekodert til å gjengi bitmønsteret som ble sendt.
For å etablere forbindelsen må en «ringe opp», hvor mottagende modem oppfatter sendende modems bærertone, og så skjer håndtaksbytte med sammenligning av dekoderte pakkettverdier, som lar det sikres at data ikke blir korruptert.  Er det feil (pakkettenes CRC — cyclic redundancy check - verdier stemmer ikke), sendes ønske om gjensending til det stemmer, og så fortsetter samtalen til ferdig, eller signalet forsvinner.
Med xDSL har en innført en annen teknikk der det ene xDSL modemet står hos abonnenten, det andre modemet inngår i en DSLAM i sentralen. xDSL signalene ligger på frekvenser over talebåndet, og en kan føre en vanlig telefonsamtale i tillegg til dataoverføringen. Fra DSLAMen videreføres datainformasjonen i et eget datanett.
Modem er et teleskopord som kommer fra ordene «modulator» og «demodulator».  Demodulere refererer til den motsatte endringen, slik at en datamaskin i mottagerenden kan tolke det digitale signalet. 
Ordet «modem» ble først brukt i 1958.


== Nullmodem ==

Et såkalt nullmodem (også kalt nullmodemkabel) muliggjorde sammenkobling av to enheter, f.eks. PC-er, skrivere eller terminaler, dersom de befant seg på samme sted. Enhetene ble koblet sammen med en vanlig RS-232 seriekabel, som imidlertid også ble utstyrt med en kobling som krysset noen av kommunikasjonspinnene.. Derved oppførte de tilkoblede enhetene seg som om de var koblet opp ved hjelp av et tradisjonelt modem.


== Se også ==
DSL
Smalbånd


== Referanser ==
MS-DOS

MS-DOS (det internasjonale fonetiske alfabetet: /ˌɛmɛsˈdɒs/, EM-es-DOSS), en forkortelse for Microsoft Disk Operating System, er et operativsystem for X86-arkitekturen, som for det meste ble utviklet av Microsoft. Versjon 1.0 av MS-DOS ble lansert sammen med IBM Personal Computer den 12. august 1981, og dets videre utbredelse på senere personlige datamaskiner la fundamentet for Microsofts suksess. Fra 1981 opp til midten av 1990-tallet var det verdens mest utbredte operativsystem. Fra 1995 og utover, ble det erstattet av Windows 95 og senere versjoner av Microsoft Windows.


== QDOS ==
Det hele startet med QDOS (Quick and Dirty Operating System) som var utviklet av Seattle Computer Products. Bill Gates og Microsoft ble kontaktet av IBM som ønsket et operativsystem for deres nye personlige datamaskin (Personal Computer, PC) som var under utvikling. Microsoft kjøpte opp QDOS for 75 000 dollar og ga ut den første versjonen i 1981 bare med et nytt navn, MS-DOS.


== Windows ==
I løpet av 80-tallet og ut på 90-tallet kom operativsystemet ut i stadig nye versjoner med utvidede funksjoner. Etterhvert tok en shell-applikasjon kalt Windows stadig mer over, og ved utgivelsen av Windows 95 var det snudd opp ned sånn at Windows var det faktiske operativsystemet, mens MS-DOS var blitt en shell-applikasjon.
Grunnet at Microsoft valgte å lisensiere programvaren sin fremfor å selge den tjente selskapet masse penger da MS-DOS ble meget populært.


== Kontroversen mellom Microsoft, Digital Research Inc. og IBM ==
I boken They made America påpeker Harold Evans at det opprinnelig var Gary Kildalls operativsystem CP/M som var tiltenkt den nye hjemmedatamaskinen til IBM. Kildall var leder for selskapet Digital Research Inc. (DRI) og laget det første operativsystemet for mikroprosessoren, CP/M. Hva som egentlig hendte har man aldri fått riktig greie på. IBM hadde en avtale med Kildall, men han var ute med småflyet sitt da de møtte opp på kontoret hans. Visstnok inngikk flyturen i en annen avtale Kildall hadde med Hewlett-Packard, siden han mente at avtalen var senere på dagen. Om han faktisk møtte representantene fra IBM er usikkert den dag i dag.
Det som er klart er at når IBM ikke fikk noen avtale med Kildall og DRI så gikk de til Bill Gates og Microsoft som ble forespurt om han kunne ordne det. Det var da Microsoft kjøpte QDOS. Ifølge Evans bok skal QDOS ha inneholdt mye kildekode fra CP/M. Da Kildall forsto at det ikke var CP/M, men derimot MS-DOS som kom til å bli brukt som operativsystem på IBMs datamaskiner ble han rasende. Han fikk til slutt gjort en avtale med IBM som gikk med på å selge maskiner med både MS-DOS og CP/M, markedet skulle bestemme. Det var et nytt sjokk for Kildall da han fikk vite at MS-DOS-maskinene skulle selges for 40 USD, mens maskinene med CP/M ble priset til 240 USD, altså seks ganger så mye.


== Eksterne lenker ==
Digi.no - Microsofts første operativsystem kan ha vært piratkopi - Artikkel som tar for seg Harold Evans bok om MS-DOS, CP/M og IBM.
Minister

Minister er en tittel som brukes på medlemmer av en regjering, og diplomater med rang under ambassadør (se Minister (diplomati)).


== I politikken ==
En minister som er medlem av en regjering, har ofte ansvar for et bestemt saksområde, som ofte inkluderer et ministerium (eller departement) og underliggende etater. En minister uten et slikt fastsatt ansvarsområde kalles minister uten portefølje. I mange land er kun høytstående ministre medlem av kabinettet.I Norge har formelt kun to av regjeringens medlemmer tittelen minister: statsministeren og utenriksministeren. I dagligtale brukes likevel tittelen også om de øvrige medlemmene av statsrådet. Grunnloven omtaler «statsminister», «medlemmer av statsrådet» og den enkelte «statsråd» (del B om den utøvende makt). Stortingets forretningsorden omtaler statsminister, utenriksminister, forvarsminister, justisminister og «statsråder».


== I diplomatiet ==
En minister i diplomatisk tjeneste har nest høyeste rang, under ambassadør, og opptrer ofte som ambassadørens medhjelper. Tidligere (langt inn i det 20. århundre) ble ambassadører kun sendt av mektige stater til andre mektige stater, mens diplomatiske sendemenn til og fra mindre mektige stater hadde tittelen minister.


== I andre sammenhenger ==
Ordet minister kan også anvendes om prester eller andre som har en lederfunksjon i en menighet, som f.eks. er meget vanlig i unitarmenigheter i USA.


== Referanser ==
Vampyr (maleri)

«Vampyr», også kjent som «Kjærlighet og smerte», er et maleri av Edvard Munch, laget i 1893/1894.
Maleriet ble laget i fire eksemplarer, og ideen fikk Munch da han malte en rødhåret kvinne i sitt atelier, og en bekjent (Adolf Paul) kom på besøk. Munch ba Paul om å knele foran kvinnen og lene hodet mot henne. Motivet skal ha bakgrunn i Munchs angst og splittelsen mellom hore og madonna, også kjent fra maleriet «Madonna».
Et eksemplar av «Vampyr» ble stjålet fra Munchmuseet 23. februar 1988. Det kom til rette samme høst, da tyven meldte seg for politiet.Det fjerde og siste maleriet av «Vampyr» ble lagt for salg på Sotheby's i New York, og gikk under hammeren 3. november 2008. Minstepris var 30 millioner amerikanske dollar (ca. 200 millioner norske kroner). Sluttprisen ble 258 millioner norske kroner, noe som var ny rekord.


== Referanser ==
Monoteisme

Monoteisme (fra gresk monos (μόνος), «alene, eneste», og teos (θεός), «gud», via fransk) er et begrep som henviser til dyrkelsen av en gud eller makt, og samtidig fornekter tilstedeværelsen av andre guder. Vanligvis sies det i monoteistiske religioner at denne eneste guden har skapt verden. Også menneskene antas å ha blitt skapt av den eneste guden. I flere monoteistiske religioner er det sagt at menneskene har blitt skapt i gudens bilde. Her varierer det mellom de religionene om mennesket enten anses å være bare åndelig (i sin sjel) skapt i gudens bilde eller både kroppslig og åndelig.Oppfattelsen om at guden etter skapelsen har handlet i historien kalles teisme, mens oppfatningen om at han ikke har påvirket verden etter skapelsen kalles deisme. 
Begrepet monoteisme er også relatert til monolatri, som betyr at en person tilber en gud, men aksepterer ideen om at andre mennesker kan tilbe andre guder, og henoteisme, hvor en hovedgud dyrkes mens andre guder ikke fornektes. Flere monoteistiske religioner har først gjennomgått en tilstand av henoteisme. 
Tidlige monoteistiske religioner, som opprinnelig var monolatriske, er zoroastrisme, jødedommen og soltilbedelsen farao Akhnaton introduserte i Egypt. Zarathustra som levde for ca. 2.500-3.000 års siden og Akhnaton som levde for ca. 2.400 år siden regnes som verdens første kjente monoteistene.  Akhnaton avskaffet den egyptiske polyteismen og satt igjen med solguden Aton, i form av en abstrakt solskive, som eneste gud. Det er ulike oppfatninger om Muhammed også opprinnelig aksepterte at det fantes andre guder - se egen artikkel om sataniske vers.
Monoteistiske religioner har preget den vestlige kulturen i de siste årtusener. De to største religionene i verden i dag er monoteistiske, men i et videre kulturhistorisk perspektiv har polyteismen historisk sett vært mer utbredt. Om den jødiske, den kristne og den muslimske guden skal oppfattes som den samme guden er kontroversielt. 
Noen mener at spesielt den katolske og de ortodokse kirkenes dyrking av helgener og engler viser til en de facto praktisering av polyteisme.
Som motsetninger til monoteisme regnes dualisme - oftest troen på både en god og en ond makt, polyteisme - troen på flere guder, og panteisme - dyrkelsen av en upersonlig allkraft. 
Hinduismen, er en samling beslektede religioner som oppsto på det indiske subkontinentet. Hinduismen blir som regel beskrevet som polyteistisk. Mange hinduer oppfatter imidlertid de mange gudene som manifestasjoner av en eneste gud, og de blir sett på som en måte å gjenkjenne denne uhåndgripelige og vanskelig definerbare guden. Det finnes også monoteistisk hinduisme hvor Vishnu regnes som den eneste Gud og Krishna som den perfekte inkarnasjon eller avatar. Bhakti er det samme som ubetinget monoteisme.


== Monoteistiske religioner ==
Kristendom
Islam
Candomblé
Bahai
Jødedommen
Zoroastrisme
Samaritanernes religion
Deler av sikhismen


== Referanser ==
Nystogs

Nystogs er et band fra Byrte i Tokke kommune i Telemark. Gruppa, som opptrer med en uhøytidelig blanding av gammeldans, country og dansemusikk, ga ut syv kassetter på 1980-tallet.
Besetningen har variert, men Lars Gardsteig og Kåre Nystog har hele tiden utgjort stammen i orkesteret. De spiller fortsatt til dans rundt om i Sør-Norge, og i dag (2005) består gruppa av følgende medlemmer;

Lars Gardsteig (sang og gitar)
Kåre Nystog (trekkspill)
Per Arne Myrvold (trommer)
Svein Jon Listaul (Bass)
Torleif Sletta (gitar)


== Diskografi ==
Nystogs spiller nygammelt (1981)
Spilledilla - liv & lyst (1983)
Full fart - trivelig med Nystogs (1983)
Den femte & på'n igjen (1986)
På vegen att... (2002)


== Kilder ==
Om Nystogs på rockipedia.no
Nils Johan Semb

Nils Johan Semb (født 24. februar 1959) er en norsk fotballtrener og idrettsleder.
Han holder til i Åsgårdstrand og er odelsgutt. Etter treårig lærerskole ble det utdanning i Forsvaret og et hovedfag i idrett fra Norges Idrettshøgskole.Semb spilte aktivt for Ørn-Horten 1976–85.  Fra 1988 til 1991 trente han Eik Tønsberg i 1. divisjon. Under Semb rakk laget helt til semifinalen av Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1989 der det måtte gi tapt for Molde FK.  


== U- og OL-landslagstrener (1990–98) ==
Han var assistenttrener for Norges U21-herrelandslag i fotball 1990–91 under Egil Olsen, og overtok hovedansvaret da Olsen tok over A-landslaget omkring 1992. Der ledet han Norge til bronse i EM 1998. I samme tidsrom ledet han også det såkalte «OL-landslaget» der spillerne ikke fikk være profesjonelle. Ellers trente han U20-landslaget 1996–98 og U23 i 1998, samt var tv-kommentator i NRK 1992–98.


== A-landslagstrener (1998–03) ==
Semb overtok som trener etter å de deltok i VM i fotball 1998. Han ble den første treneren  som tok Norges fotballandslag til et sluttspill i Europamesterskapet i fotball, til EM i fotball 2000. Sesongen forut gav mange gode resultater (ni seiere på rad i 1999), det franske fotballmagasinet France Football rangerte laget som det beste i Europa det året. I Norge mottok han Kniksenprisen. I EM ble det seier mot Spania, men Norge ble slått ut etter gruppespillet. Landslaget kvalifiserte seg ikke til VM i fotball 2002, og da de heller ikke klarte kvalifisering til EM i fotball 2004 ga han seg, og ble etterfulgt av Åge Hareide.


== Toppfotballsjef (2009–18) ==
Etter noen år som ekspertkommentator i TV2 2006–09 og leder for G18-landslaget, ble han  høsten 2009 ansatt som toppfotballsjef i Norges Fotballforbund. Der var han leder for Toppfotballsenteret, et samarbeidsprosjekt med Norsk Toppfotball. Semb ble i 2018 etterfulgt av Lise Klaveness som elitefotballens øverste sjef.  Semb fikk heller en annen jobb der han skal hjelpe Lars Lagerbäck og Per Joar Hansen med herrene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nils Johan Semb på Internet Movie Database 
(en) Nils Johan Semb – FIFA 
(en) Nils Johan Semb – Transfermarkt (manager) 
(en) Nils Johan Semb – FootballDatabase.eu 
(en) Nils Johan Semb – Soccerway