Liste over hurtigruteskip

Liste over hurtigruteskip er en oversikt over skip som har seilt i hurtigruten siden starten 2. juli 1893. Andre kystruter har vært kalt hurtigrute, men denne listen refererer til ruten Bergen–Kirkenes (opprinnelig Trondheim–Hammerfest). Skip som var i hurtigruten på midlertidig basis, er oppført i tabellen Reserve- og avløserskip. Skipene i erstatningsruten til Øst-Finnmark i krigsårene er ikke listet her. Definisjonen på hurtigruterederi er at rederiet har eid og stått for driften av minst ett hurtigruteskip.


== Historie ==

Siden den spede begynnelsen i 1893, har skipene gjennomgått en rivende utvikling. I bruttotonnasje (lukket volum) er dagens største skip MS «Midnatsol» omtrent 25 ganger større enn DS «Vesteraalen», det første hurtigruteskipet. Passasjerkapasiteten er økt fra DS «Vesteraalen»s 200 til MS «Midnatsol»s 1 000. Når det gjelder passasjer-bekvemmeligheter har det også vært stor utvikling. Til å begynne med var passasjerer på 3. plass (3. klasse) henvist til en sovesal forut på banjerdekk. 1. plass passasjerer hadde bedre standard, men innlagt vann på lugarene kom ikke før på 1920-tallet. Helt fra de første årene satset rederiene på turisttrafikk i sommerhalvåret, og dette bidro til at standarden på lugarer og salonger gradvis ble hevet. På 1970-tallet ble klasseinndelingen i hurtigruten avskaffet. Før andre verdenskrig besto hurtigruteflåten utelukkende av dampskip. Først ved leveringen av MS «Nordnorge» i 1964, ble det siste dampskipet DS «Lofoten» utfaset.
I løpet av andre verdenskrig ble 14 hurtigruteskip senket, og mange gamle skip ble satt inn som en nødløsning. Etter krigen startet en storstilt fornyelse av flåten, et byggeprogram som ble fullført i 1964 med leveringen av MS «Nordnorge». Hurtigruteflåten besto nå av 13 moderne motorskip spesialbygd for hurtigruten, den såkalte etterkrigsflåten. I 1982 ble MS «Midnatsol» levert, det første av de tre såkalte mellomgenerasjonskipene, og det første nye hurtigruteskipet siden 1964. De tre skipene var bygd med fokus på gods, og hadde omtrent samme passasjerkapasitet som MS «Lofoten». I sommersesongene viste det seg raskt at passasjerkapasiteten var for liten, og i 1988/1989 fikk alle tre skipene påbygd lugarseksjoner på akterdekket der det tidligere hadde vært container-plasser.
I juni 1990 vedtok Stortinget å stille 1,875 milliarder kroner til rådighet for å omstille hurtigruten til kommersiell drift. Selskapene gikk i gang med å prosjektere nye skip, og i 1993 ble MS «Kong Harald» som det første skipet av den nye generasjonen levert. Skipet har betydelig lastekapasitet, men er først og fremst rettet mot passasjer-markedet. Skipene bygd i 1993 eller senere har alle aktive stabilisatorer og sidepropeller i baugen, og har høy standard på passasjer-bekvemmelighetene. I 2003 mottok MS «Trollfjord» to designpriser fra ShipPax Award i klassen for cruiseskip. MS «Finnmarken» og MS «Midnatsol» har størst passasjerkapasitet, og er begge sertifisert for 1 000 passasjerer i liten kystfart. MS «Nordstjernen» ble erklært verneverdig i 2007 og fredet som kulturminne av riksantikvaren i desember 2012. MS «Lofoten» ble erklært verneverdig i 2001, og er pr. oktober 2018 det eldste skipet i fast rotasjon i hurtigruten.


== Forklaring til tabellene ==

Type angir om det er et dampskip (DS) eller motorskip (MS).
Navn er navnet skipet hadde da det ble satt inn i hurtigrutetrafikk første gang.
Byggeår refererer til året skipet ble overlevert fra verftet.
Rederi viser til rederiet som eide skipet da det først ble benyttet i hurtigrutetrafikk.
I hurtigruten refererer til årstall for første og siste rundtur. Strek (–) og grønn bakgrunn betyr at skipet fortsatt er i hurtigrutetrafikk.
Brt angir tonnasje i bruttoregistertonn.
Skjebne: Årstallet angir tidspunktet for informasjonen
Slettet – Skipet er slettet fra skipsregisteret
Senket – Skipet ble senket med vilje
Forlis – Skipet gikk tapt som følge av en ulykke
Krigsforlis – Skipet ble senket eller ødelagt som følge av krigshandlinger
Hugget – Skipet ble hugget opp


== Skip i fast rotasjon ==


== Reserve- og avløserskip ==


== Hurtigruterederier ==
Årstallene refererer til tidsrommet rederiet hadde hurtigruteskip i drift

BDS: Det Bergenske Dampskibsselskab, Bergen (1894–1979) → Skipene solgt til TFDS
DSD: Det Stavangerske Dampskibsselskab, Stavanger (1919–1979) → Skipet solgt til VDS
FFR: Finnmark Fylkesrederi og Ruteselskap, Hammerfest (1988–1996) → Skipene solgt til OVDS
NDS: Det Nordlandske Dampskibsselskab, Bodø (1945–1958)
NFDS: Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab, Trondheim (1895–1988) → Skipene solgt til TFDS
ODS: Ofotens Dampskibsselskab, Narvik (1936–1988) → Fusjonerte med VDS til OVDS
VDS: Vesteraalens Dampskibsselskab, Stokmarknes (1893–1988) → Fusjonerte med ODS til OVDS
OVDS: Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab, Narvik (1988–2006) → Fusjonerte med TFDS til Hurtigruten Group
TFDS: Troms Fylkes Dampskipsselskap, Tromsø (1979–2006)→ Fusjonerte med OVDS til Hurtigruten Group
HRG: Hurtigruten AS (opprinnelig Hurtigruten Group), Tromsø (2006–)
HVK: Havila Kystruten AS, Fosnavåg (2021-)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Dag Bakka jr. – Hurtigruten, sjøveien mot nord. Seagull Publishing 2003–ISBN 82-91258-17-1
Mike Bent – Coastal Express: The Ferry to the Top of the World (engelsk). Conway Maritime Press Limited, 1987. ISBN 0-85177-446-6


== Kilder ==
Hurtigrutemuseets hjemmeside  Besøkt 16. mars 2015
Hurtigruten ASA – offisiell hjemmeside  Besøkt 16. mars 2015
Sjøhistorisk database  Besøkt 16. mars 2015
Hurtigruten (av Inge M. Johansen)  Besøkt 16. mars 2015
Tyskspråklig side om Hurtigruten  Besøkt 16. mars 2015
Mike Bents hurtigruteside (engelsk)  Besøkt 16. mars 2015