jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Museo Nazionale Etrusco

Museo Nazionale Etrusco er det nasjonale etruskiske museet i Roma i Italia. Museet ligger i renessansevillaen Villa Giulia, som i sin tid ble bygd for Pave Julius III. 


== Historie ==
Villa Giulia var i Kirkestatens eie fram til Italias samling i 1871, da det nye, forente Italia overtok eiendommen. Selve museet ble etablert i 1889, som en del av den nasjonalistiske bevegelsen som fulgte samlingen av Italia. 


== Samlinger ==
Museets mest kjente gjenstand er et begravelsesmonument av terrakotta fra 500-tallet; «Bruden og brudgommen» (Sarcofago degli Sposi). Paret sitter som om de er på et middagsselskap. 
Andre objekter i museet er:

De etriskisk-føniske pyrgi-tavlene
Apollon fra Veii
Rekonstruksjonen av Kreugas som spiser sin fiendes hjerne


== Eksterne lenker ==
(it) Offisielt nettsted 
(it) Offisielt nettsted 
(en) Museo nazionale etrusco di Villa Giulia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Museo Nazionale di Villa Giulia – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Informasjonsside om Museo Nazionale Etrusco
Robert Desnos

Robert Desnos (født 4. juli 1900 i Paris, død 8. juni 1945 i Theresienstadt) var en fransk surrealistisk poet som spilte en nøkkelrolle i den surrealistiske bevegelsen fra han kom med i 1922. 
Han ble lovprist av André Breton i det surrealistiske manifest (1924) som bevegelsens «profet», men Desnos var uenig i surrealismens kommunistiske tilknytning, noe som førte til et brudd mellom ham og Breton. Han hadde også lett for å falle inn en nær hypnotisk tilstand og skrive automatisk skrift. Han var en av de første som drev poesiopplesning i radio. Foruten poesi skrev han også sanger, reklametekster og romaner. Hans erotiske fortelling La liberté ou l'amour fra 1927 havnet i domstolen. Under den andre verdenskrig skrev han motstandspoesi, ble arrestert i 1944 og sendt til konsentrasjonsleiren Theresienstadt hvor han døde av tyfus noen uker etter at den sovjetiske røde armé hadde befridd leiren.


== Bibliografi (utvalg) ==
Deuil pour deuil (1924)
La Liberté ou l’amour! (1927)
Rrose Sélavy (1923/1930)
Corps et biens (1930)
The Night of Loveless Nights (1930/31)
Youki 1930 Poésie (1930/32)
La Ménagerie de Tristan (1932)
Le Parterre d'Hyacinthe (1932)
La Grande Complainte de Fantômas (1933)
La Géométrie de Daniel (1939)
Fortunes (1942)
État de veille (1943) /On Watch/
Le vin est tiré (1943)
Contrée (1944)
Le Bain Avec Andromède (1944)
Calixto (1944)
Chantefables (1945)
Chantefleurs (1945)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Conley, Katharine (2003): Robert Desnos, surrealism, and the marvelous in everyday life. Lincoln, Neb.: University of Nebraska Press. ISBN 978-0-8032-1523-8.
Desnos, Robert (1993): Liberty or Love. Atlas Press
Durozi, Gerard (2002): The History of the Surrealist Movement. University of Chicago Press.
Pollizzotti, Mark (1997): Revolution of the Mind. Da Capo
Waldberg, Patrick (1965): Surrealism. Thames and Hudson.


== Eksterne lenker ==
(en) Robert Desnos – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Robert Desnos på Internet Movie Database 
(fr) Robert Desnos på Allociné 
(en) Robert Desnos på Discogs 
(en) Robert Desnos på MusicBrainz 
(en) Dikt på engelsk
(en) Fri oversettelse av Desnos' The Landscape til engelsk
Pyrgi-tavlene

Pyrgi-tavlene ble funnet ved en utgraving i Italia, i havnebyen Pyrgi ved den etruskiske byen Caere (nåtidens Cervetere).
Pyrgi-tavlene består av tre gullblader. Innskriften forteller om en hyllest til gudinnen Juno (etruskisk Uni, fønikisk ‘štrt). Den er skrevet av Thefariei Velianas, konge av Caere. Innskriften er datert til ca. 500 f.Kr..
Teksten er skrevet i to versjoner på etruskisk og fønikisk, og har derfor vært en viktig kilde til forståelsen av det etruskisk språket. Samtidig er teksten viktig fordi den beviser den fønikiske innflytelsen på det vestlige Middelhavet.


== Fønikisk tekst ==
L-rbt l-ʕštrt.
Til fruen Istar.ʔṣr qdš ʕz, ʕš pʕl, w-ʔš ytn Tbryʔ Wlnš mlk ʕl Kyšryʔ.
Dette er det hellige sted, som ble bygd, og som ble gitt av Tiberius Velianas som regjerer over caererne.B-yrḥ zbḥ Šmš, b-mtnʔ b-bt, wbn tw.
I måneden som man ofrer til Solen, som en gave til tempelet, bygde han en ædicula.K-ʕštrt ʔrš b-dy l-mlky šnt šlš, b-yrḥ Krr, b-ym qbr ʔlm
For Ishtar passet ham med hennes hånd for å styre tre år i måneden Churvar, i den dagen hvor helligdommen blir gravlagt.W-šnt lmʔš ʔlm b-bty šnt km ḥkkbm ʕl.
Og årene til helligdommens statue i tempelet [skal bli] så mange som stjernene over.


== Etruskisk tekst ==
Første plate:
Ita tmia ica-c heramašva vat-ieχ-e Uni-al Astre-s, θem-iasa meχ θuta.
Det tempelet og disse gudebildene til Hermes er dedikert til Uni-Astre, reist av klansfolket.Θefariei Velianas sal cluvenia-s tur-uc-e.
Tiberius Velianas har gitt det inntagende ædicula (liten helligdom).Muni-s ta-s θuva-s tamer-es ca. ilacv-e tuler-as-e.
Det gravsted for ham selv ble omkranset av disse gudebildenes prester.Nac ci avil χurvar, tešiam-ei tal-e, ilacv-e alš-as-e.
I tre år [i måneden] Churvar, med Hennes brennoffer, med gudebildene (ble det) brent.Nac atran-es zilac-al, sel-ei tala acnaš-ver-s.
I løpet av regimet til høvdingen, i Hennes hånd ble [han] ført fram (dvs: Uni-Astre ga ham autoritet for å være hersker).Itan-i-m heramv-e, avil en-iac-a pulumχva.
Og med disse gudebildene til Hermes, de tre år skal vare som stjernene.Andre plate:
Nac Θefarie Veliiunas θam-uc-e cleva etan-al Masan tiur, Uni-as šel-ac-e.
Da Tiberius Velianas hadde reist helligdommens statue [i] Masans måned, Uni var fornøyd.Vacal tmia-l avilχva-l am-uc-e pulumχva snuia-φ.
Løftene til tempelet har årlig vært tallrike som stjernene.


== Eksterne lenker ==
The Etruscan Texts Project A søkbar database med etruskiske tekster.
Etruscan grammar (pdf) Grammatikk i etrustisk språk.
Photografi, transliterasjon og delvis oversettelse
Fylkesvei 2450

Fylkesvei 2450 går mellom Klosbøle i Nord-Aurdal og Bagn i Sør-Aurdal kommune. 
Det meste av veien var tidligere del av E16. Før Bagnskleivtunnelen ble åpnet gikk veien mellom Valdrestunet og Nordre voll i Bagn, og hadde en lengde på 0,8 km. Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 222 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nord-AurdalOslovegen 

 Sør-AurdalBagnskleive 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2450
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
VM i skiskyting 2023

VM i skiskyting 2023 skal arrangeres i Oberhof i Tyskland fra 8. til 19. februar 2023. Dette vil bli andre gang VM i skiskyting arrangeres i Oberhof, første gang var i 2004.


== Søknadsprosess ==
Oberhof ble tildelt mesterskapet 9. september 2018 under den 13. IBU-kongressen i Poreč i Kroatia med 28 stemmer over Nové Město na Moravě med 21 stemmer.


== Program ==
Offisielt program.
Alle tider er i sentraleuropeisk tid, lokal tid i Tyskland (UTC+01.00).


== Medaljevinnere ==


=== Kvinner ===


=== Menn ===


=== Miks ===


== Medaljestatistikk ==


== Norges tropp ==
Norges Skiskytterforbund tok 16. januar 2023 ut en tropp med elleve utøvere, hvorav fem kvinner og seks menn. Etter rennene i IBU-cupen i Obertilliach fra 2. til 4. februar skal det tas ut én kvinnelig reserve.


=== Kvinner ===


=== Menn ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oberhof 2023 hos biathlonworld.com
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Fylkesvei 2444

Fylkesvei 2444 går mellom Bruflat i Etnedal og Bagn i Sør-Aurdal kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 219 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Etnedal
Bagnslinna 

 Sør-AurdalBagnslinna 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2444
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 2446

Fylkesvei 2446 går mellom Hådem i Nord-Aurdal og Bagn i Sør-Aurdal kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 220 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Nord-AurdalVestringslinna 

Liagrendvegen 

 Sør-AurdalLiagrendvegen 

Reinlivegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2446
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Antidoping Norge

Stiftelsen Antidoping Norge er en norsk stiftelse som jobber for å motarbeide dopingbruk innen norsk idrett. Organisasjonen ble stiftet 3. juni 2003, og er registrert i Brønnøysundregistrene som en ideell organisasjon (sektorkode 7000).
Daglig leder er Anders Solheim. Jens Kristian Thune var styreleder i åtte år fra oppstarten. I perioden 2011–2018 var Valgerd Svarstad Haugland styreleder. Vebjørn Rodal var så i 2018 fungerende styreleder til den nåværende styreleder Thorhild Widvey overtok vervet i 2019. Øvrige styremedlemmer er Siri Beate Hatlen som er (nestleder) og Vebjørn Rodal, Knut-Marius Sture, Nils Kristian Moe, Nina Frisak.Ifølge organisasjonens vedtekter er stiftelsen opprettet for å sikre at kontroll- og påtalevirksomheten for dopingsaker organiseres uavhengig av Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité og den norske staten.

Liste over styreledere i Stiftelsen Antidoping Norge
2003 – 2011 : Jens Kristian Thune
2011 – 2018 : Valgerd Svarstad Haugland
2018 – 2018 : Vebjørn Rodal (fungerende)
2019 – 0 00 : Thorhild Widvey


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Antidoping Norge
Egoboo

Egoboo er en sjargong for det å nyte å motta offentlig anerkjennelse for frivillig arbeid.
Begrepet har sin opprinnelse i science fiction-miljøet, opprinnelig bare brukt for å beskrive «ego-økningen» noen fikk ved å se navnet sitt på trykk. 
Den tidligste online-siteringen registrert er en referanse til begrepet brukt i 1982 for å beskrive InConJunction, en science fiction-messe i Indiana (USA).Et open source-spill har også tittelen Egoboo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Egoboo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lakrisplante

Lakrisplanten er en erteblomstret plante som kan finnes i Spania, Hellas og Tyrkia. Av roten til planten kan det fremstilles en saft som brukes blant annet til å fremstille lakris og til å lindre bronkitt og mage- og tarmproblemer.Lakris gror for det meste i dype daler, i godt drenert jord, med full sol, og kan høstes inn om høsten, to til tre år etter planting.   
I dag fremstilles lakrisekstrakt ved koking av lakrisroten og ved deretter å fordampe bort det meste av vannet. Faktisk kommer navnet lakris (via det gammelfranske licoresse), fra det greske γλυκύρριζα (glukurrhiza), som betyr "søt rot", fra γλυκύς (glukus)"søt" og ῥίζα (rhiza), "rot". Lakrisekstrakt omsettes både i fast form og som sirup. Glycyrrhizin er en viktig del av lakris, et søtningsmiddel mellom 30 og 50 ganger så søtt som sukrose, som også har farmasøytiske effekter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) lakrisplante i Encyclopedia of Life 
(en) lakrisplante i Global Biodiversity Information Facility 
(en) lakrisplante hos ITIS 
(en) lakrisplante hos NCBI 
(en) lakrisplante hos The International Plant Names Index 
(en) lakrisplante hos Tropicos 
(en) Kategori:Glycyrrhiza glabra – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Glycyrrhiza glabra – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Glycyrrhiza glabra – detaljert informasjon på Wikispecies Lakrisplanten - artikkel fra forskning.no 23.5.02
Fylkesvei 2854

Fylkesvei 2854  går mellom Botilrud i Ringerike via Røyse til Vik i Hole kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 158.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ringerike

 Hole
Hundstadveien 

Røyseveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2854
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Bønsnes kirke

Bønsnes kirke er en liten langkirke fra cirka 1300–1350, basert på en analyse av norske kirker og klostre av Øystein Ekroll, som hevder at kirken knapt kan være bygget før 1300, men kanskje heller senere. Den ligger på Bønsnes, ytterst på Røysehalvøya i Hole kommune, Viken fylke. Bønsnes kirke har lange tradisjoner som gavekirke, og kan ha vært det fra begynnelsen av. Kirken ble lenge  datert til 1000-tallet, men det er nå mer alminnelig å tro at den først ble bygget en god stund etter både Norderhov kirke (cirka 1170) og tidligere Stein kirke (som trolig ble bygget i årene rundt Norderhov kirke).


== Sagnet om Hellige Olav ==

På folkemunne heter det seg at det var Olav den hellige som bygget kirken, noe som var årsaken til at den tidligere ble antatt ¨være mye eldre, men denne teorien er forlatt av forskerne. Det står imidlertid en bauta til hans minne like foran klokketårnet. Noen mener også at Olav kan ha vokst opp på Bønsnes, som er en gammel storgård (nå delt). Andre mener at det var på Stein han vokste opp.
Bønsnes kirke er å regne som en middelalderkirke fordi den har vesentlige bevarte konstruksjonsdeler fra middelalderen.


== Bygningen ==
De anerkjente kirkehistorikerne Sigrid og Håkon Christie samt Øystein Ekroll mener ut fra kirkens form og byggematerialer at Bønsnes kirke må være fra annen halvdel av 1200-tallet. Den middelalderske steinkirken var forfallen og ute av bruk i 1500 og 1600-årene. Fra 1680 begynte en oppbygging av kirken fra gaver som ble gitt den, og fra ca. 1727 ble Bønsnes kirke tatt i bruk igjen.
Murene er ca. 130 cm tykke og pusset utvendig og innvendig. Den øvre delen av begge gavlmurene ble tatt ned da kirken fikk et nytt tak med mindre takvinkel på  1800-tallet. Et vesttårn av tre ble oppført foran vestgavlen i 1862. Prekestolen ble skjenket av Anders Christensen og hustru fra Grinaker stavkirke i 1726, da denne fikk en ny.
Vestportalen er opprinnelig, men den ble omarbeidet i 1952 da den fikk nye dører.


== Tapt runeinnskrift ==
I 1743 noterte sogneprest Iver Wiel at det var en runeinnskrift på en av kirkeklokkene:

þorgeir:prester:let:gera:mik:ion:gerde:mik:med:guz:miskuPå moderne norsk blir det: Torgeir prest lot gjøre meg. Jon gjorde meg med Guds nåde. Klokken ble sendt til Nederland for omstøping i 1753. Runene og språket i innskriften dateres til middelalderen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Christie, Håkon og Christie, Sigrid; Norges kirker, Buskerud bind.2 s.105—119 Oslo 1986, ISBN 82-05-16315-4
Christie, Håkon og Christie, Sigrid; Norges kirker, Buskerud bind.3 s.66 og 81 (om alderen), Oslo 1993
Dr. Anders Bugge (1932). «Kirkene i ny og gammel tid - Grinaker kirke». Hadeland : bygdenes historie ( Hadeland bygdebok ). 1: 256-266. 


== Eksterne lenker ==
Sigrid Marie Christie, Håkon Christie. Bønsnes kirke i Norges Kirker utgitt av NIKU og KA
Bønsnes kirke
Arc Bønsnes kirke
«Bønsnes kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
(no) «Bønsnes kirke». Kirkesøk. Den norske kirke.
Rognerud

Rognerud er et eneboligområde mellom Østensjøvannet og Høyenhall ved Bryn Senter i Oslo. Mellom Rognerud og vannet ligger Rognerudskogen, hvor det går flere turstier og en lysløype. 
Grensen mellom Manglerud og Rognerud går i Wetlesensvei-krysset, der man på nedsiden tilhører Manglerud og oversiden tilhører Rognerud. Grensen mellom Høyenhall og Rognerud går ved Høyenhallbroen, mens grensen ved Bryn går på oversiden av Brynsenteret.


== Historie ==
Rognerud var opprinnelig en husmannsplass under Manglerud gård. Den er nevnt i husmannsplassoversiktene både i 1769 og i 1771. Andre skrivemåter tidligere var Rogneru, Rognrud, og Rougnerud.


== Referanser ==
Åsaveien

Åsaveien refererer blant annet til:

Åsaveien (Oslo), gate i bydel Frogner i Oslo.
Åsaveien (Ringerike)
Fylkesvei 156 (Buskerud), vei mellom Sundvollen i Hole og Hesselberg i Ringerike kommune.
Ospeminermøll

Ospeminermøll (Phyllocnistis labyrinthella Bjerkander, 1790) er en liten sommerfugl i familien bladminérmøll, også kalt bladmøll (Gracillariidae). Larvene utvikles i blad av osp, og sommerfuglen regnes som skadedyr.
Ospeminermøll er vanligst i Sør-Norge, men er funnet nord til Trøndelag.


== Utseende ==
Den voksne (imago) ospeminermøllen er sølvgrå og svart med smale vinger med et vingespenn på 6-7 millimeter. Sommerfuglen overvintrer som voksen.


== Levevis ==
Larvene til ospeminermøllen lever inne i ospeblad hvor de gnager ganger som lager et lett kjennelig sølvgrått mønster på bladets overflate. Larvens gnag lager luftfylte lommer i overhuden på ospebladene.


== Skadedyr ==
Et kraftig angrep gir ospetreet et karakteristisk utseende. Et vanlig, normalt angrep av opseminermøllen er ikke farlig for treet, og årlig finner angrep sted i områder der sommerfuglen finnes.


== Systematisk inndeling ==

Sommerfugler
gruppe Glossata
delgruppe Heteroneura (Frenata)
Overfamilie Gracillarioidea
familie bladminérmøll (Gracillariidae)
Ospeminermøll,  (Phyllocnistis labyrinthella (Bjerkander 1790))


== Kilder ==
Skogforsk, Norsk institutt for skogforskning.


== Eksterne lenker ==
(en) Ospeminermøll i Encyclopedia of Life 
(en) Ospeminermøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Ospeminermøll hos Artsdatabanken 
(sv) Ospeminermøll hos Dyntaxa 
(en) Ospeminermøll hos Fauna Europaea 
(en) Ospeminermøll hos NCBI 
(en) Kategori:Phyllocnistis labyrinthella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Phyllocnistis labyrinthella – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Wimbledon-turneringen 1976

Wimbledon-turneringen 1976 


== Menn ==


=== Kvartfinaler ===


=== Semifinaler ===


=== Finale ===


== Kvinner ==


=== Kvartfinaler ===


=== Semifinaler ===


=== Finale ===


== Eksterne lenker ==
ITF Menn, Kvinner
Likør

Likør er alkoholholdig drikk laget ved at frukt og urter først legges i sprit og siles fra etter en tid. Noen likører lages på basis av brennevin som whisky, cognac eller brandy. Den frasilte væsken blir enten brukt ren (fruktlikør), eller tilsatt andre uttrekk for å oppnå ønsket smak. Blandingen kan søtes i tillegg og tynnes med sukkervann for å få riktig alkoholprosent. Sluttblandingen kan så fatlagres i noen år før den tappes på flasker. 
Mange likører lages i dag etter gamle oppskrifter som holdes hemmelig. I de mest kompliserte oppskriftene skal flere enn hundre forskjellige ingredienser tilpasses hverandre.
Ekte likører blir ofte dyre, og det har vært vanlig å kjøpe essens og sprit og blande sin egen. Mange essenser har brukt navn på likører som nå har fått varemerkebeskyttelse. Benediktinerlikørmuseet i Fécamp i Bretagne, Frankrike har en stor utstilling av piratprodukter fra 1950-årene, hvorav bare én er norsk.
Felles for likørene er at de er søtlige i motsetning til bittere og snapser, og holder en alkoholprosent på mellom 23 og 35 prosent. Dette skiller dem også fra hetvinene som madeira, sherry, portvin og Martini.


== Kjente likører ==
Drambuie (skotsk på whiskybasis)
DOM Bénédictine (fransk, sitrus)
Marie Brizard (fransk fabrikk, lager fruktlikør av det meste med druesprit som basis)
Sankt Hallvard (tradisjonell, norsk)
Southern Comfort (amerikansk, på bourbonwhiskeybasis, dvs. maissmak)
Bols (nederlandsk, mest kjent for genever, men har også mange likører)
Metaxa (gresk), også brandy med samme navn.Cacique Guaro er Costa Ricas mestselgende brennevin.
The Cramps

The Cramps var et amerikansk psychobilly band. De ble stiftet i 1976. Musikken er en blanding av amerikansk rockabilly fra 50-tallet, garagerock fra 60-tallet og punk fra 70-tallet. Psychobilly kalles også for punkabilly og gothabilly.
Noen kjente låter av The Cramps: Greenfuz, Voodoo Idol, Caveman, Green Door, Under The Wires, Cramp Stomp, Badass Bug, Queen Of Pain, God Monster, Like A Bad Girl Should og Peter Gunn.
11. august 2006 spilte The Cramps på Øyafestivalen i Oslo.


== Medlemmer ==
Lux Interior – vokal
Poison Ivy – gitar
Harry Drumdini – trommer
Sean Yseult – bass


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) The Cramps – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) The Cramps på Internet Movie Database 
(en) The Cramps på Discogs 
(en) The Cramps på MusicBrainz 
(en) The Cramps på Spotify 
(en) The Cramps på Songkick 
(en) The Cramps på Last.fm 
(en) The Cramps på AllMusic 
The Cramps Discography
Kråkstad

Kråkstad er et tettsted i Nordre Follo kommune i Viken. Tettstedet har 1 121 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger rundt fem kilometer fra Ski sentrum. Navnet Kråkstad har vært i bruk fra middelalderen, og kan komme av mannsnavnet Kraki eller Krake. En annen teori er at Kråkstad kan være oppkalt etter elva som renner der.
Kråkstad er et område som er rikt på kulturminner, i hovedsak gravminner fra jernalder. Innenfor en strekning på ca. 1,5 km langs Kråkstadveien, forbi Kråkstad kirke, er det registret ca. 20 lokaliteter med gravminner i form av gravhauger, gravrøyser og steinsetninger.Kråkstad kirke er en steinkirke fra 1150 og sogner til Ski menighet. Kråkstad har også en barne- og ungdomsskole og et samfunnshus. Samfunnshuset ble bygget i 1956 og er Norges best bevarte 50-talls samfunnshus. I vestibylen er det et stort, malt trerelieff utført av Dagfinn Werenskiold.
Kråkstad jernbanestasjon ble bygget i 1882 og er i dag fredet.
I 2007 fikk Kråkstad idrettshall.


== Kråkstad kommune ==
Kråkstad kommune ble opprettet 1837. I 1930 ble kommunen delt ved at Ski kommune ble opprettet. I 1964 ble Kråkstad og Ski slått sammen igjen, nå med kommunenavnet Ski. Kråkstad kommune var ved sammenslåingen 54 km².


== Menigheter ==
Det finnes flere menigheter i Kråkstad. De største er Kråkstad menighet og Kråkstad misjonsmenighet. I tillegg finnes pinsemenigheten Soar Kråkstad og Kråkstad Bedehus (Normisjon). 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kråkstad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hildeborg Juvet Hugdal

Hildeborg Juvet Hugdal (født 5. juli 1983 i Sauda) er en norsk styrkeløfter, som løfter for Sauda IL. Hun har vært aktiv styrkeløfter siden 1998 og er på landslaget i styrkeløft.
Hennes beste internasjonale plasseringer inkluderer 1.-plass i klasse +90 kg under VM i 2006, 1.-plass i klasse +84 kg under EM i 2013 og 2014, og 1.-plass i klasse +84 kg under EM i benkpress i 2013. VM-sølv styrkeløft Stavanger 2013, VM-bronse styrkeløft og gull benkpress 2014, VM 2xgull benkpress 2016, EM-gull 2019 i styrkeløft og benkpress, VM-bronse 2019
Hennes personlige rekorder er:
Knebøy 280 kg
Benkpress 227 kg ( 232,5 enkeltløft )
Markløft 218 kg
Sammenlagt 713 kg227 kg i benkpress er også gjeldende verdensrekord i vektklasse +84 kg (tidligere +90kg).
NM medaljer- 20 stk gull (åpen, U/jr og benkpress) 
Til daglig arbeider hun som lærer på Risvoll skole Sauda kommune.   


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Side på styrkeloft.no
Omtale i Haugesunds Avis
Ionisering

Ionisering eller ionisasjon er en prosess der et atom eller et molekyl omdannes til ioner. Kjemisk er det to måter dette kan skje på: oksidasjon (avgir elektroner) og reduksjon (tar opp elektroner). Dette vil resultere i en endring av den elektriske ladningen i atomet eller molekylet som oftest innebærer en overgang fra nøytralitet (positive og negative ladninger utjevner hverandre) til å bli et ion.
Ioniserende stråling vekselvirker med materie og danner ioner. Energien som trengs for å danne et ionepar i luft, er 33,97 eV.


== Kilder ==
Seaborg, Glenn T. «Ionization.» Microsoft® Student 2007 (DVD). Redmond, WA: Microsoft Corporation, 2006.


== Se også ==
Ioniserende stråling
Mimes brønn

Mimes brønn, på norrønt Mímisbrunnr, er navnet på kunnskapens og visdommens brønn i norrøn mytologi. Odin fikk sin kunnskap da han ofret sitt ene øye for å drikke av denne brønnen og forstå den verden han hadde skapt. 

Mimes brønn ligger under den ene av verdenstreet Yggdrasils røtter som vender mot rimtussene. Den kloke jotnen Mime (Mímir) fikk sin visdom fordi han drakk av denne brønnen. Mime ble seinere halshugd under vanekrigen (den mytologiske krigen mellom æser og vaner), og Mimes hode ble plassert ved brønnen etter at æsene hadde balsamert det og vekket det til live. Det er hit Odin drar når han trenger råd. 
Ifølge volvens spådom skal æsene samles her når ragnarok kommer for å søke råd hos Mime og beslutte hva de skal gjøre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mímisbrunnr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons