jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Riska gamle kirke

Riska gamle kirke er lokalisert i tettstedet Hommersåk i Sandnes kommune. Den ble bygget i 1877, og fremstår i dag som et typisk eksempel på 1800-tallets norske, hvite trekirker.
Innvendig er kirken nokså spartansk utstyrt, men de vakre glassmaleriene er et syn verdt. De ble donert av Christian Bjelland. Det var i 1915 at konsulen ville gjøre noe for den bygda han stammet fra. Kunstneren Emanuel Vigeland fikk jobben. To malerier på hver sin side av alteret billedliggjør henholdsvis Kristus på korset og Kristus som sier «Fred være med deg».
Kirken har vært gjenstand for flere ombygginger siden den stod ny i 1877, og lite av det opprinnelige interiøret er bevart. Den ble avløst av ny kirke i 1999, og brukes derfor bare ved spesielle anledninger. Venneforeningen for Riska gamle kirke har overtatt ansvaret for vedlikehold av det historiske bygget.
Kirken står på fredet grunn.


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Riska kirke». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 437. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Riska gamle kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Riska gamle kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Riska gamle kirke hos Lions Club Sandnes
«Lanserer Riska gamle kirke som kulturkirke». Sørfylket.no. 6. februar 2008. Besøkt 3. januar 2019.
Frøylandsbekken (Sandnes)

Frøylandsbekken er en bekk som renner fra Frøylandsvatnet i Hommersåk i Sandnes kommune, ned til det kunstige tjernet Stemmen, hvor vannet ledes ut i Hommersåkvågen. På 1800-tallet stod kvernhusene på rekke og rad langs Frøylandsbekken. Ett av dem er restaurert, og fremstår i fordums prakt.
På 12 minutter går 10 kilo korn gjennom kverna. Kornet ble i gamle dager fraktet med båt til Stavanger, men i dag er det kun produksjon til demonstrasjonsformål.
Kvernhuset ble åpnet for publikum i 1993, på dagen 100 år etter den tragiske mellarbåtulykken i 1893. Da omkom ti personer under frakt av korn mellom Hommersåk og Stavanger. Disse er minnet med en egen minnestein utenfor kvernhusene.
Lloyd’s of London

Lloyd's of London er et britisk forsikringsmarked. Det fungerer som en møteplass der flere kapitalinnskytere, eller «medlemmer», enten individuelle eller selskaper, kommer sammen for å dele og spre risiko.
Forsikringsselskapet er i Norge blant annet kjent for å forsikre den såkalte Millionfisken hvert år, som innebærer at selskapet forhåndsbestemmer en vekt på en sjøørret mellom én og fire kilo og utbetaler én million kroner til den som måtte treffe idealvekta, noe som skjedde for første gang i 2013.


== Historikk ==
Historien starter med Edward Lloyd som hadde et kaffehus i London fra 1688 til 1726.


== Litteratur ==
Cuthbert Heath: Maker of the Modern Lloyds of London by Antony Brown. Illustrert med sort/hvit fotografiske plater av bl.a. Twin Towers i New York, og med forsidebilde i farger av 'The Room' på Lloyds (Originally supplied in cardboard box)
Hazard Unlimited:The Story of Lloyds of Londonl by Antony Brown
Raphael, Adam, Ultimate Risk: the inside story of the Lloyd's catastrophe (London, Four Walls Eight Windows, 1994, ISBN 978-1568580562)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Lloyd’s of London – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Krumkake

Krumkake er tradisjonell norsk julemat, som dessert gjerne servert med multer eller multekrem.
Krumkaken er den eldste julebaksten vi kjenner til. Opprinnelig var den en påskekake, brukt som nattverd for jødene under den julianske kalenderen, men da vi begynte å bruke den gregorianske kalenderen ble krumkaken en julekake.Navnet kommer av at man krummer kakene til en konisk form, som et kremmerhus. Krumkaker stekes i egne krumkakejern som ligner noe på vaffeljern. Krumkakene blir i motsetning til vafler bare ca. 1,5 mm tykke. Det eldste krumkakejernet stammer fra 1500-tallet.Når kakene er nystekte og varme er de myke og kan formes. Da kan de formes med et «krumkakehorn», rulles rundt skaftet på en tresleiv eller legges over bunnen av et glass slik at de blir formet som en skål. Kakene kan serveres tørre, men blir gjerne fylt med krem, bær eller syltetøy. De kan også fyllest med iskrem, og minner om kjeksen som blir brukt til å selge slik is i.
Krumkaker blir spist i Norge og i norske utvandrermiljø, som blant norskamerikanerer i den amerikanske Midtvesten. Det finnes også lignende krumkaker i tysk kultur.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aase Strømstad: Mat på norsk. Tradisjonsrike retter fra hele landet, Aschehoug forlag 1985, side 98, ISBN 82-03-11408-3


== Eksterne lenker ==
(en) Krumkake – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Oppskrift på krumkaker – tine.no
Delfiakake

Delfiakake er en konfektkake som er laget av kokosfett (den opprinnelige oppskriften er med Delfiafett, derav navnet) og kokesjokolade som hovedingredienser. Det spesielle med Delfiakake er at den ikke trenger å stekes i ovn. Kaken må bare stå kjølig så den stivner. Den lages særlig til jul.Kaken består av lag av sjokolade, som på grunn av kokosfettet får en fast, men tyggevennlig konsistens, og mellom disse lagene marsipan og søt kjeks, gjerne Per kjeks. Den pyntes gjerne med geletopper. En annen måte å lage den på er å blande all sjokolade- og kokosfettmassen med alt man vil bruke til fyll, det være seg Per kjeks, marsipan, nøtter, tørkede aprikoser, rosiner eller annet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lukullus (cake) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Andeler per milliard

Andeler per milliard, engelsk parts per billion (ppb) er en enhet for angivelse av konsentrasjon. En ppb er lik en enhet per milliard, altså en milliarddel. 
En mer vanlig enhet er andeler per million (ppm), parts per million, altså milliondel.
Draumir

Draumir (2004–2007) var et norsk band som kom med sitt første album i 2005.
Spellemannnominert i 2006 (Årets nykommer).


== Bandmedlemmer ==
Alexandra Bråten – vokal, orgel, moog, saks, melodica.
Jo Inge Johansen Frøytlog – vokal, tangenter, gitar.
A. Cornelius Reines Hals – fiolin, bratsj, vokal.
Håvard Stokstad – bass, vokal.


== Diskografi ==
Frozen Moments/Seeking My Distance, 2005 (EP)(Little Hill/Playground)
Draumir, 2005 (album)(Little Hill/Playground)
The Island, 2007 (album)(Mercury Records/Universal Music)


== Eksterne lenker ==
(en) Draumir – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Draumir på Discogs 
(en) Draumir på MusicBrainz 
(en) Draumir på Last.fm 
(en) Draumir på AllMusic 
(en) Draumir på Myspace
Nissan Micra

Nissan Micra er en bilmodell fra den japanske bilprodusenten Nissan.


== K10 (1982–1992) ==
Den første utgaven av Micra, med chassiskode K10, ble introdusert i oktober 1982 som en konkurrent til den svært populære Honda City. Micra var ment som en erstatter for Nissans suksessfulle Cherry i «supermini» segmentet. Cherry hadde gradvis blitt større siden introduksjonen og passet ikke lenger inn i dette segmentet. Ved lanseringen var Micra tilgjengelig med en aluminiumsmotor med overliggende kamaksel og motorkode MA10. Modellen fikk en ansiktsløftning i juni 1985, og igjen i mars 1989. De små endringene var bl.a dypere støtfangere, ny grill og hovedlykter samt justeringer i interiørdesignet. Dessuten ble en elektronisk styrt forgasser introdusert, bilen ble tilgjengelig med en større 1,2 l motor med 60 hk, og den ble også tilgjengelig i en femdørs utgave.
I 1988 lanserte Nissan en begrenset serie med en 0,9 l turbomotor på 110 hk, produsert i 10 000 eksemplarer. Modellen ble levert med enten tretrinns automatgirkasse eller femtrinns manuell.


== K11 (1993–2002) ==
Andre generasjon Micra, K11, ble lansert i Japan tidlig i 1992, og i Europa i januar 1993. Under panseret satt en ny aluminiumsmotor på 1,0 l (CG10DE) eller 1,3 l (CG13DE) med doble kamaksler, som yter henholdsvis 54 og 75 hk (høyere ytelser i de japanske utgavene).


== K12 (2002–) ==
K12 ble lansert sent i 2002 med oppdaterte motorer på 1,2 l (CR12DE) og 1,4 l (CR14DE).
Tesla Roadster

Tesla Roadster (2008–12) er en toseters  elbil fra amerikanske Tesla Motors.
Den har 248 hestekrefter eller 288 i utgaven Sport og har ikke servostyring. Grunnet de mange (6 831) batteriene på over 400 kilo, er bilens vekt 1200 kilo og rekkevidden over 300 kilometer.Utgaven "Signature One Hundred" ble utsolgt i løpet av tre uker. Blant de første eiere var George Clooney og Frederic Hauge.Den ble produsert i England av Lotus i omkring 2 500 eksemplarer.En Roadster var med raketten Falcon Heavy som ble skutt opp i bane rundt sola i februar 2018.

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tesla Roadster (2008) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kupé

Kupé (fra fransk coupé, «kuttet») er en karosseriutforming for personbiler med 2 seter eller 2+2 seter (to passasjerer foran, to passasjerer bak). Kupéer har som regel to dører, selv om enkelte bilprodusenter også har laget kupéer med fire dører.
En kupé skiller seg hovedsakelig fra en sedan ved interiørvolumet. Ifølge SAE-standarden J1100 er en kupé en bil med et bakre interiørvolum under 0,93 m³ (934,6 l). Er volumet større enn dette vil bilen teknisk sett være en todørs sedan og ingen kupé, selv om den bare har to dører.


== Referanser ==
Rotvoll

Rotvoll er et område på Nedre Charlottenlund, øst i Trondheim. 
Equinor forskningssenter ble etablert på Rotvoll i 1991. Deler av lærerutdanningen ved NTNU, tidligere Høgskolen i Sør-Trøndelag, avdeling for Lærer- og Tolkeutdanning, ALT holdt til på Rotvoll fram til årsskiftet 2017/2018, da de flyttet til NTNUs campus på Kalvskinnet. Området ligger ved Strindfjorden, og i strandsonen finnes store våtmarksområder som er kjent for sitt rike fugleliv.


== Historie ==


== Øvre Rotvoll ==
På Øvre Rotvoll, som grovt sett omfatter områdene sør for Meråkerbanen, drives fortsatt jordbruk. Det er lenge planlagt utbygging av boliger på arealene sør for Rv706 og E6, men planene er per september 2020 ikke vedtatt.


== Steinerskolen, Det Økologiske Hus og Kristoffertunet ==
 På Nedre Rotvoll ligger, ved siden av Høgskolen og Equinors forskningssenter, Steinerskolen på Rotvoll, Det Økologiske Hus og Kristoffertunet –  et bo og arbeidsfellesskap for psykisk utviklingshemmede, drevet på antroposofisk basis. Kristoffertunet driver et lite biodynamisk gårdsbruk, med drivhus og en grønnsakshage.

Rotvoll er også et stoppested på Meråkerbanen.


== Kilder ==
The Travel Diaries of T.R.Malthus, Edited by Patricia James, Cambridge Univrsity Press, 1966
Strinda bygdebok, bind 1, A. Holbæk Eriksen &Co AS, 1939
Store norske leksikon


== Eksterne lenker ==
Øvre Rotvoll Eiendomsutvikling
Sklinna

Sklinna er en øygruppe i Leka kommune i Trøndelag. Sklinna var tidligere et fiskevær og ligger ca. 20 km vest for øyen Leka. På Heimøya, den største av øyene, ligger Sklinna fyr, som inntil april 2004 var en bemannet fyrstasjon. Sklinna eies i dag av staten og forvaltes av Direktoratet for Naturforvaltning, Fylkesmannen i Nord-Trøndelag og Kystverket.
Øygruppen hadde fast bosetting frem til 1890-tallet, og det fantes en omfattende bygningsmasse med naust, brygger, rorbuer og fiskarheim. Disse byggene er nå borte og kun bygningene til fyrvirksomhetene står igjen. Her er det fyrvokterbolig, uthus, aggregathus og kaianlegg med naust. Både fyret og de tilhørende bygningene ble fredet i 1999. Bygningsmassen vedlikeholdes av Kystverket og det er jevnlig tilsyn med anlegget. Fiskarheimen i Sklinna ble rundt 1940 oppkjøpt og flyttet til Marøya i Nærøy, hvor den fremdeles er i bruk som forsamlingshus.


== Fugleliv og naturreservat ==
Sklinna naturreservat ble opprettet i 2003 «for å bevare et egenartet øy- og skjærgårdsområde ytterst på Namdalskysten, der botaniske, zoologiske og geologiske elementer, så vel på land som i sjø, bidrar til å gi området dets særpreg. Området har stor naturfaglig verdi. Spesiell verdi knytter seg til området som hekkebiotop for en rekke sjøfuglarter, inklusiv alkefuglene». Stedet har internasjonal betydning for enkeltarter og som sjøfuglesamfunn, og fikk i  2011 status som ramsarområde.
Området har et rikt fugleliv og er meget attraktivt for fuglekikkere. Sklinna har Nord-Trøndelags eneste registrerte hekkeområde for lunde, alke, lomvi og havhest, og er et av de få stedene i Norge at lomvibestanden øker.
Bestanden av toppskarv økte betydelig mellom 2000 og 2009, og opptil 3300 hekkende par er telt. Sklinna har dermed sannsynligvis den største toppskarvkolonien i verden.


== Referanser ==
Nismo

Nismo (kort for Nissan Motorsport) er Nissans motorsportdivisjon. Nismo ble stiftet i 1984, og har blant annet deltatt i JSPC, Formula Nippon, JTCC, 24 Hours of Le Mans og 24 Hours of Daytona. For tiden konkurrerer de i JGTC (Japan Grand Touring Championship). 
Nismo utvikler og produserer en rekke ettermarkedsdeler for Nissans modeller, inkludert blant annet karosseristyling, aluminiumsfelger, motordeler og understellsdeler.
Nismo produserer deler til de fleste modeller fra Datsun, Nissan og Infiniti.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Nismo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Dødball (ballspill)

Dødball (også kalt brentball) er et ballspill som har en del likheter med slåball. Hovedforskjellen er at det er mange frifelt i dødball, mens det ofte bare er to frifelt i slåball: ett ved slagsonen og ett på andre siden av banen.


== Historie ==
Dødball er først nevnt i aviser helt tilbake i 1935, hvor det ble skrevet at det ble «spilt i skolegårder av både gutter og jenter».


== Ballspillet ==


=== Bane ===
Banen er rektangulær. Et område langs den ene kortsiden er gitt til «innelaget», resten av banen tilhører «utelaget». Utover denne banehalvdelen spres det med jevne mellomrom i en halvsirkel noen ringer (av tau, rockeringer, tegnet opp eller lignende) som underveis i spillet er fristeder for innelaget.


=== Spillets gang ===
Lagene deles i to, et «utelag» og et «innelag», og det er vanligvis ca. like mange på hvert lag. En fra utelaget skal stå på døboksen (i dø), resten av utelaget skal stå ute.Innelaget starter med ballen, og en fra dette laget skal slå ballen (en tennisball) med et balltre. Når personen har slått ballen, skal vedkommende løpe rundt banen, fra høyre til venstre. De som spiller på utelaget, skal prøve å fange ballen og kaste den til personen som står i «dødboksen». Personen i dødboksen spretter ballen i bakken og roper «Dø!». Dersom personen som løper ikke er kommet rundt på den ene runden og heller ikke står i noen av sirklene som ligger utover og er fristed for ham/henne, er vedkommende «død». Han/hun kan frigis dersom en av lagkameratene klarer å løpe hele banen rundt på sitt eget slag.Dersom det bare er en person igjen «inne» (alle andre på laget er ute på banen), har siste person tre slag (ni forsøk). Dersom vedkommende ikke lykkes og ingen kommer inn i løpet av de tre slagene, bytter inne- og utelaget plass.
Ute- og innelaget bytter også plass dersom en fra utelaget fakker ballen med en hånd (enhåndspol eller lyre), eller to ganger med to hender (tohåndspol).


=== Poengfordeling ===
Hvis en person greier å løpe rundt hele banen på første forsøk får laget et poeng. Lagene bytter når et av lagene har tre poeng. Det laget med flest poeng til slutt, vinner.


== Referanser ==
Per Amdam

Per Amdam (født 16. februar 1921 i Molde, død 7. desember 1986 i Oslo) var en norsk filolog (dr.philos.). Han regnes som Norges fremste Bjørnson-kjenner.Han var lektor ved Molde gymnas og foreleste ved Distriktshøyskolen i Møre og Romsdal. Amdam skrev en rekke bøker og avhandlinger. I mange år var han formann for Bjørnsonforbundet, som i 2003 gikk inn i Bjørnstjerne Bjørnson-Akademiet. Han tok sin doktorgrad på Bjørnson; og hans biografi om ham, Kunstneren og samfunnsmennesket (1993) er en av de viktigste biografiene om nasjonaldikteren. Boken Den unge Bjørnson ga Amdam lisensiat-graden i filologi (som den første i Norge).Amdam var kjent som pedagog og vitenskapsmann. Han medvirket til opprettelsen av Teateret Vårt i Molde. Per Amdams veg i Molde er oppkalt etter ham, og Molde videregående skole deler årlig ut Amdamprisen til den eleven som har utmerket seg best innen hans fagområder: estetiske fag, sosialt engasjement, og med særlig vekt på årets beste særemne i norsk. Amdam har fått en byste etter seg, laget av Ola Stavseng. Han ble i desember 1986 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs orden for sitt virke.


== Bibliografi ==
"Den unge Bjørnson" (1960)
"Bjørnson og kristendommen" (1969, doktoravhandlingen)
"Bjørnson og kristenarven" (1977)


== Referanser ==
Hordaland Fotballkrets

Hordaland Fotballkrets er en av kretsene i Norges Fotballforbund. Den består av alle kommuner i Hordaland. I 2007 var ca. 180 klubber medlem av kretsen, med ca. 2 700 lag og ca. 35 000 spillere.


== Historie ==
Bergen Fotballkrets var den første fotballkretsen i fylket, og ble stiftet 7. april 1911. Hordaland Fotballkrets ble stiftet 29. januar 1921. Hordaland FK ble delt i Midthordland Fotballkrets og Sunnhordland Fotballkrets i 1933. Midt-Hordland FK ble slått sammen med Bergen FK i 1969. Denne kretsen fikk da navnet Bergen og Omegn Fotballkrets. I 1988 ble Bergen og Omegn og Sunnhordland slått sammen, og dannet (igjen) Hordaland Fotballkrets.


== Kretsens ledere ==
Formenn i Hordaland Fotballkrets (1921-1932):

A. Rogde, Hero (1921)
S. Honve, Voss IL (1922)
Karl Moberg, Os IL (1923–1924)
A. Rasmussen, Draug (1925)
Harald Nordenborg, Stord T&IL (1926–1932)Ledere i Hordaland Fotballkrets (1988-):

Arne Olav Nilsen, Hald FK (1988–1996)
Audhild Skare, Fotlandsvåg IL (1997–2012)
Tore Christian Gjelsvik, Askøy FK (2013–)


== Seriesystemet for menn 2022 ==


=== Nasjonale serier ===


=== 4. divisjon ===
Antall lag: 24Avdelinger: 2Lag per avdeling: 12Opprykksplasser: ingenNedrykksplasser: 12-14


=== 5. divisjon ===
Antall lag: 36Avdelinger: 3Lag per avdeling: 12Opprykksplasser: 3Nedrykksplasser: 13-15


=== 6. divisjon ===
Antall lag: 40Avdelinger: 4Lag per avdeling: 10Opprykksplasser: 4Nedrykksplasser: 14-16


=== 7. divisjon ===
Antall lag: 55Avdelinger: 5Lag per avdeling: 11Opprykksplasser: 5Nedrykksplasser: ingen


== Medlemsklubber ==


=== A - F ===


=== G - L ===


=== M - R ===


=== S - Å ===


== Referanser ==


== Kilder ==
Asbjørn Halvorsen (red.) (1948). Norges Fotball-leksikon Bind II. Oslo: Prent. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Status opp - og nedrykk i Hordaland fotballkrets på Fotball.no Oppdatert 3. november 2014.
Straffespark

Straffespark er et begrep innen idrettsgrenen fotball. I § 10 (regel 14) i kampreglementet er ordlyden: «Straffespark dømmes mot et lag som har begått en av de ti forseelsene som medfører direkte frispark til motstanderen når forseelsen er begått innenfor eget straffesparkfelt og ballen er i spill».Straffesparkfeltet avgrenses av to linjer vinkelrett på mållinjen 16,5 meter ut fra hver av målstolpenene og som er bundet sammen med en linje parallell med mållinjen, 16,5 meter fra denne. 
Straffespark tas fra et merke 11 meter foran mål. Bare målvakten og den som skal ta straffesparket har lov til å stå inne i straffesparkfeltet når straffesparket tas. De øvrige spillerne skal være bak ballen, utenfor straffefeltet og minst 9,15 meter fra ballen, dvs. også utfor sirkelbuen som er slått med en radius på 9,15 meter fra straffemerket inntil ballen er i spill, det vil si at den er sparket og beveger seg.
Ved et straffespark skal ballen skytes fremover, det er altså ikke lov å prøve å finte ut keeperen ved å slå et straffespark tilbake til en medspiller. Ballen er i spill fra når ballen blir sparket, og spillere har da lov å bevege seg inn feltet og kan score på en eventuell retur fra stang eller keeper. Spilleren som tar straffesparket har ikke lov til å score på en retur fra stangen. Ballen må ha berørt en annen spiller før straffeskytteren kan berøre ballen igjen.
I kamper der man må ha en vinner (for eksempel i utslagsturneringer) kan kamper bli avgjort med såkalt straffesparkkonkurranse, dersom kampen ikke avgjøres etter ordinær tid (ev. ekstraomganger). Her er det ikke lov å score på returer.


== Historie ==
Oppfinnelsen av straffespark blir kreditert målvakten og forretningsmannen William McCrum i 1890 i Milford, Armagh, Nord-Irland. Det irske fotballforbundet la idéen frem for IFAB og etter mye debatt, vedtok styret idéen 2. juni 1891. Det ble innført i 1891–92-sesongen.


== Eksterne lenker ==
Spilleregler, (med International Boards offisielle beslutninger) .pdf
Barneseksualitet

Barneseksualitet vil si utviklingen av seksualiteten og dens følelser i oppveksten. Dette har vært et mye drøftet tema innen psykologi. Barneseksualitet må ikke forveksles med pedofili, som innebærer voksnes seksualitet rettet mot barn.


== Teorier om faser ==
Sigmund Freud holdt frem teorier om forskjellige avgrensede faser menneskets seksualitet gjennomgår i oppveksten. Teorier om slike faser er ikke allment akseptert i moderne psykologi.

Den orale fase, når barna ennå er på spedbarnsstadiet, gir seg utslag i at munnen er senteret for all lyst.
Den anale fase, i de første leveår, vil endetarmsåpningen ha betydning for lystopplevelser.
Den falliske fase, i tre- til femårsalderen, vil barna være sterkt opptatt av sine egne kjønnsorganer.
Latensperiode, i senere barndom, vil seksuelle følelser være lite aktive.
Den genitale fase, fra puberteten og resten av livet, vil seksualiteten nå et voksent stadium.
Madrasa

Ordet madrasa (ofte skrevet madrasah, madrash eller medressa; arabisk: مدرسة) betyr på arabisk «skole». I utgangspunktet betegner det en hvilken som helst skole, enten offentlig, privat eller religiøs.
Mer spesifikt er i muslimske land en madrasa en religiøs skole. Som sådan gir den undervisning i islam i tillegg til allmenne fag. En typisk madrasa tilbyr to ulike kurs: Hifz har som mål for studentene å lære koranen utenat (en person som har lært seg hele koranen kalles hafiz). `Alim fører fram til en mer formell utdanning (`aalim) i arabisk, tafsir (tolkning av koranen), sharia (islamsk lov), hadith (Muhammeds utsagn og handlinger), mantiq (logikk) og islams historie. Noen madrasaer tilbyr også kurs i arabisk litteratur – samt allmenn historie, naturvitenskapelige fag, engelsk og andre språk.
For å bli en 'aalim kreves normalt tolv års studier. Mange studenter ved madrasaer utdanner seg videre til imamer.
Madrasaer ligger ofte i umiddelbar nærhet av en moské.
Jami'at al-Qarawiyyin i Fez (grunnlagt i 859) regnes som den eldste madrasa i den muslimske verden – og av noen som verdens eldste universitet.
Kallisto

Kallisto eller Callisto kan ha flere betydninger:

Kallisto (mytologi), datteren til Lykaon i gresk mytologi
Callisto (måne), en av Jupiters måner, oppkalt etter førstnevnte
204 Kallisto, asteroide