jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Amyntas I av Makedonia

Amyntas I (gresk: Ἀμύντας Aʹ, født ca. 540, død 498 f.Kr.) var en konge av Makedonia. Han var sønn av Alketas. Sammen med en kvinne ved navn Eurydike fikk han en sønn som het Aleksander. Amyntas var vasall av Dareios Hystaspes av Persia.
Med Amyntas er det historien om Makedonia først begynte. Han var den første av de makedonske herskerne som hadde kjente relasjoner til andre herskere i andre land. Han gikk i en allianse med tyrannen Hippias i Athen, og da Hippias ble fordrevet ut av Athen, tilbød Amyntas ham området Anthemos ved Thermaikosbukta. Hippias avviste stedet, også Iolkos, da Amyntas ikke eide disse stedene, men kun foreslo en plan om felles okkupasjon.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Herodotos v. 17, 94
Junianus Justinus vii. 2
Thukydides, ii. 100
Pausanias, ix. 40
Giovanni Costanzio Caracciolo

Giovanni Costanzio Caracciolo (født 19. desember 1715 i Napoli i Italia, død 	22. september eller 22. desember 1780 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var tilknyttet den romerske kurie.
Han ble kreert til kardinal i september 1759 av pave Klemens XIII som lekmann, men ble senere diakonviet.
Han deltok ved konklavet 1769 som valgte pave IKlemens XIV, og ved konklavet 1774–1775 som valgte pave Pius VI.
De andre kardinaler i samme slekt var Marino Ascanio Caracciolo (kreert 1535), Innico Caracciolo den eldre (1666), Innico Caracciolo den yngre (1715), Niccolò Caracciolo (1715), Diego Innico Caracciolo (1800), og Filippo Giudice Caracciolo (1833).


== Referanser ==
Broøgler

Broøgler eller tuataraer er de eneste nålevende representanter for krypdyrordenen Rhynchocephalia (eller Sphenodontia), som ellers bare omfatter utdødde, forhistoriske former. Kun én gjenlevende art finnes på New Zealand.
De er opptil 75 cm lange, med en rad pigger langs ryggens og halens midtlinje. De har et slags tredje øye midt på skallen som kan ses tydelig hos ungdyr. De kan leve veldig lenge. De vokser veldig sakte og blir ikke utvokst før de er rundt 20 år gamle. Noen eksemplarer i fangenskap har levd i nesten 80 år. 
De oppholder seg i små huler og spiser insekter og noen ganger fugleegg og fugleunger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) broøgler i Encyclopedia of Life 
(en) broøgler i Global Biodiversity Information Facility 
(en) broøgler hos Fossilworks 
(en) broøgler hos ITIS 
(en) broøgler hos NCBI 
(en) Kategori:Sphenodon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sphenodon – detaljert informasjon på Wikispecies
Britt Goodwin

Britt Goodwin (født 24. april 1983 i Gjøvik) er en norsk-britisk sykepleier og tidligere håndballspiller. I 2005 deltok hun og vant reality-TV-serien Big Brother.
Godwin er utdannet som sykepleier og ansatt ved Akershus universitetssykehus. Begge hennes foreldre kommer fra Storbritannia. Hennes far, Steve Goodwin, spilte fotball for Gjøvik Fotballklubb på 1980-tallet.Goodwin har spilt i eliteserien i håndball, både for Gjøvik- og Toten Håndballklubb. I 2008 ble hun uttatt til det britiske håndball-landslaget, og i 2011 ble hun tatt ut til det britiske OL-landslaget for å delta i de Olympiske sommerlekene i London 2012.I 2005 deltok hun i den første svensk-norske utgaven av Big Brother. Hun kom inn i huset 14 dager etter oppstart, som erstatning for en deltager som trakk seg frivillig. Under finalen ble hun stemt fram som vinner med 47 % av stemmene (mens den som kom på andreplassen fikk 28 %). Hun oppholdt seg 99 dager i huset, av 114 mulige.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Britt Goodwin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Britt Goodwin på Internet Movie Database 
(en) Britt Goodwin – Olympedia 
(en) Britt Goodwin – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Britt Goodwin – Storbritannias olympiske komité
Krokodiller

Krokodiller (Crocodylia) er de fysisk største nålevende krypdyrene, og består som 27 arter. Krokodillene oppsto trolig for omkring 84 millioner år siden.


== Anatomi ==
De er karakterisert ved hodet med den langstrakte snuten. Øyne og nesebor er sterkt fremspringende på oversiden av hodet. Kjevene er store med kjegleformede tenner. Nye tenner dannes hele livet igjennom til erstatning for de utslitte. De har fem tær på forbena og fire på bakbena. Tærne er til en viss grad forbundet med svømmehud. Halen er lang, kraftig og sammenpresset fra siden, den tjener som svømmeredskap. Ryggen dekket av hornskjold, i tillegg til beinplater i lærhuden.
Hjernen er ganske avansert.
Hjertet er i motsetning til for andre nålevende krypdyr delt i to forkamre og to hjertekamre.
Denne egenskapen deler krokodillene med fuglene, som er søstergruppen deres.


== Forplantning ==
Alle krokodiller legger egg. Hos flere arter vokter voksne krokodiller eggene og tar seg til en viss grad av ungene. Typisk er det slik at det bygges et slags rede hvor eggene dekkes over med plantedeler eller jord. Temperaturen påvirker kjønnet, og lav temperatur gir bare hunner, mens høy temperatur gir hanner. Når moren hører lyd fra de nyklekte ungene blir de gravet fram. Flere arter tar med seg ungene til vannet ved å bære dem i munnen.


== Fossiler ==
Mekosuchinae er en gruppe av krokodiller som døde ut da mennesker koloniserte stillehavsøyene. Det er usikkert om de skal regnes som en underfamilie av ekte krokodiller, eller om de utgjør en egen familie, Mekosuchidae, innenfor Crocodyloidea.
Man kjenner også til flere utdødde dyreformer som ligner krokodiller, deriblant noen som i enda større grad var knyttet til vann og som hadde ben som lignet luffer. En av disse var Geosaurus, som man har funnet fossiler av ganske langt nord.


== Systematikk ==
De nålevende krokodillene omfatter en tyvetalls arter som gjerne deles i hovedgruppene gavialer, «ekte» krokodiller, alligatorer og kaimaner. 
Inndelingen av de nålevende krokodillene (gjengitt i hierarkisk skrivemåte):

Gavialfamilien
Crocodyloidea
Alligatoridae
Alligatorer (Alligator)
Kaimaner (Caimanidae)
Egentlige krokodiller (Crocodylidae)
Falsk gavial
Crocodylinae
Dvergkrokodille (Osteolaemus tetraspis)
Ekte krokodiller (Crocodylus)


== Se også ==
Krokodilletårer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) ekte krokodiller – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) ekte krokodiller i Encyclopedia of Life 
(en) ekte krokodiller i Global Biodiversity Information Facility 
(no) ekte krokodiller hos Artsdatabanken 
(en) ekte krokodiller hos Fossilworks 
(en) ekte krokodiller hos ITIS 
(en) ekte krokodiller hos NCBI 
(en) Kategori:Crocodilia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Crocodile – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Crocodilia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Forskning.no: Bisarre krokodiller i kritt, fortidens utdødde krokodiller, 21. november 2009
Jardin des Tuileries

Tuileriene kan sikte til både hagen (her) eller til det tidligere slottet Palais des Tuileries, eller til helheten.Jardin des Tuileries er en park mellom Louvre og Place de la Concorde i Paris. Parken har en sentral allé av valnøttrær som er en del av aksen Triumfbuen – Louvre (axe monumentale). Alleen omkranses av plener, dammer og et stort antall statuer av kjente kunstnere som Auguste Rodin og Antoine Coysevox. De fleste av dem er i dag kopier, idet originalene er blitt flyttet til kunstmuseet Louvre. Parken har en rekke serveringssteder.


== Historie ==

Parken og slottet Palais des Tuileries ble anlagt av Katarina av Medici i 1570-åra på et område på høyre bredd av Seinen der teglbrennerne, på fransk kalt tuiliers, holdt til. Slottshagen hadde blomster- og grønnsaksbed samt en labyrint. Hagen ble omdannet til en mer formell park under Ludvig XIV av landskapsarkitekten André Le Nôtre. 
På 1800-tallet ble en rekke eksotiske trær og planter introdusert. Valnøtt har gjennom mye av parkens historie vært det dominerende treslaget. Mange av de eldste valnøttrærne gikk over ende under orkanbygene 26. desember 1999.
I det nordvestre hjørnet av parken ligger Galerie nationale du Jeu de Paume, og mot elva ligger Orangeriet; begge er kjente kunstinstitusjoner.


== Litteratur ==
Gabriel Thouin (2004). Plans raisonnés de toutes les espèces de jardins. Paris: C. Tchou-Bibliothèque des introuvables. «Nachdruck der Ausgabe Lebègue, Paris 1820» 
Geneviève Bresc-Bautier ; Denis Caget ; Emmanuel Jacquin: Jardins du Carrousel et des Tuileries. Paris, 1996


== Eksterne lenker ==
(en) Jardin des Tuileries – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jardin des Tuileries – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Alexandra av Storbritannia

Alexandra (født 1. desember 1844 i Det gule palé i København, død 20. november 1925 i Sandringham House i England) var prinsesse av Danmark, og dronning av Storbritannia. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Alexandra var det nest eldste barn og den eldste datter av prins Christian av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg (den senere Christian IX av Danmark) og Louise av Hessen-Kassel. Hun fikk navnene Alexandra Caroline Marie Charlotte Louise Julia da hun ble døpt, men var kjent under navnet Alexandra, som også var navnet på Louises nettopp avdøde svigerinne, storfyrstinne Aleksandra Nikolajevna av Russland.
Da Alexandra ble født var hennes far fortsatt bare prins av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg, en fjern og ubetydelig sidelinje til det danske kongehus, som nedstammet fra Christian III. Familiens status ble endret i 1853, da hennes far ble gjort til dansk tronarving. Bakgrunnen var utsikten til at den oldenborgske slektslinje som satt på tronen ville dø ut. Familiens anseelse steg deretter betydelig, og Alexandra ble prinsesse av Danmark.


=== Ekteskap med prins Albert Edvard ===
Hun giftet seg i 10. mars 1862 med prins Albert Edvard, fyrsten av Wales, på Windsor slott.
Svigermoren, dronning Victoria, var ikke glad for de politiske problemene som fulgte da Bertie ble gift med en dansk prinsesse. Alexandra agiterte for britisk intervensjon på dansk side under krigen mellom Danmark og Tyskland i 1864, og i 1890 sendte hun et langt memorandum til lord Rosebery i forbindelse med skiftet, der Storbritannia ga Helgoland til Tyskland i bytte mot kolonien Zanzibar.
Alexandra fikk mye ros for sin henvendelse, men den fikk ingen praktisk betydning. Dronning Victoria skrev: «Hva kunne være mer smertelig for vår familie enn de politiske vanskelighetene vi ble satt i, under krigene med Danmark?» Den tyskættede dronningen ønsket ingen dansk seier.De fikk seks barn:

Prins Albert Victor av Storbritannia (født 1864, død 1892)
Kong Georg V av Storbritannia (født 1865, død 1936)
Prinsesse Louise av Storbritannia (født 1867, død 1931)
Prinsesse Victoria av Storbritannia (født 1868, død 1935)
Prinsesse Maud av Storbritannia (født 1869, død 1938), med tiden dronning av Norge
Prins John av Storbritannia (født 1871, død 1871)
Før Edvard overtok tronen, hadde hun i en del år ivaretatt representasjons- og velgjørenhetsoppgaver. Blant annet stiftet hun et fond til bekjempelse av arbeidsledighet og arbeidet for å forbedre sykehusvesenet.
Alexandra ble tunghørt med alderen. Hun tilbrakte en stor del av sin enketid i Danmark, dels hos familien på Fredensborg slott, dels på Hvidøre slott, som hun kjøpte sammen med sin søster, enkekeiserinne Dagmar av Russland.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bramsen, Bo (1993), Huset Glücksborg. Europas svigerfader og hans efterslægt. (2. utgave), København: Forum,  
Olden-Jørgensen, Sebastian (2003), Prinsessen og det hele kongerige. Christian IX og det glücksborgske kongehus, København: Gad,
Sofia av Spania

Sofia (født 2. november 1938 i Athen) var dronning av Spania i kraft av ekteskapet med kong Juan Carlos, til han abdiserte i 2014. Hun omtales som dronning Sofia.
Sofia tilhører huset Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg og ble født som prinsesse av Hellas og Danmark. Hun var det eldste av barna til kong Paul I av Hellas og hans dronning Friederike, som opprinnelig var prinsesse av Hannover. Sofia har to yngre søsken; broren kong Konstantin II av Hellas, samt søsteren prinsesse Irene. Hun er oldebarn av keiser Vilhelm II av Tyskland på både fedrene og mødrene side.
Hun tilbragte deler av barndommen i Egypt og Sør-Afrika, etter at hennes familie måtte flykte fra den greske borgerkrig. I 1946 reiste hun tilbake til Hellas, før hun ble sendt på den prestisjefulle tyske internatskolen Schule Schloss Salem. Deretter studerte hun musikk og arkeologi i Athen, og deltok ved de olympiske sommerleker i 1960 i Roma.
Den 14. mai 1962 giftet prinsesse Sofia seg med den spanske prins Juan Carlos. Han ble i 1969 utropt som tronfølger av Spanias diktator, Francisco Franco, og da Franco døde den 22. november 1975, ble Juan Carlos og Sofia Spanias kongepar.
De har tre barn:

Prinsesse Elena av Spania (f. 1963)
Prinsesse Cristina av Spania (f. 1965)
Kong Felipe (f. 1968)Sofia ble i 1982 tildelt storkors av St. Olavs Orden. I 2001 mottok hun Den hvite ørns orden fra Polens president. Hun er æresdoktor ved flere universiteter og medlem av Roma-klubben. 
Hun snakker spansk, gresk, tysk, fransk og engelsk.
Den 2. juni 2014 gjorde kong Juan Carlos det kjent at han ønsket å abdisere. Spanias regjering vedtok 13. juni 2014 at Sofia beholder tittelen dronning og tiltaleformen majestet også etter Juan Carlos' abdikasjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Queen Sofía of Spain – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sofia av Spania på Internet Movie Database 
(en) Sofia av Spania hos The Peerage
Tryvannstårnet

Tryvannstårnet er et 118 meter høyt tårn i Oslo. Tårnet er bygd 529 meter over havet nær Tryvann. 
Tryvannstårnet ble bygget i 1962 for å sende kringkastingssignaler videre til radio- og fjernsynsomformere i hele Norge. I 2017 ble FM-radiosendere herfra slått av, og tårnet hadde dermed ikke lenger noen operativ bruk. Tårnet eies av Oslo kommune, men ble driftet av Telenor-eide Norkring inntil 2017.
60 meter oppe i tårnet er det en observasjonsplattform hvorfra man på klare dager kan se helt til Sverige i øst og Gaustatoppen i Telemark i vest, omkring 120 km unna. Til sammenlikning ligger Bergen om lag 300 km unna i luftlinje. Observasjonsplattformen var tidligere et populært turistmål, men den ble stengt i 2005 på grunn av nye brannsikkerhetsforskrifter som ville bety en større investering. Stengingen hadde også sammenheng med sterkt fallende besøkstall. På 1980-tallet og 1990-tallet hadde tårnet 100 000 besøkende, mens det siste året det var åpent var det kun 25 000 som besøkte tårnet.


== Tidligere tårn ==
Dagens tårn er det fjerde i rekken. Det første utkikkstårnet ble bygget allerede i 1867 av Thomas Heftye. I 1883 ble tårnet erstattet av et nytt og bedre tårn og samtidig gitt i gave til byen. Tårnet ble stående fram til 1923. Først i 1934 ble et tredje og ytterligere forbedret tårn bygget. Tårnet ble bygget i kraftig rundtømmer og var 18,5 meter høyt. De tre første tårnene var alle bygget i tre og kun ment som utkikkstårn.


== Radiohistorie ==
I 1923 ble det første radioprogrammet i Norden sendt ut fra en liten sender i nærheten av dagens tårn. På det meste var det tre radiomaster i området, i dag kun en. FM-senderne er de siste gjenværende tekniske installasjonene i tårnet, og etter slukkingen av FM-nettet, vil FM-senderne demonteres og det vil ikke lenger være noen tekniske installasjoner i tårnet.


== Postkontor ==
I årene fra 1963–1976 hadde Tryvannstårnet eget postkontor, eller sesongbrevhus, fra mars til september.


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tryvannstårnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Tryvannstårnet
NRK slukket FM-kanalene på Østlandet
vartoslo.no
Filippo Carandini

Filippo Carandini (født 6. september 1729 i Pesaro i Italia, døde 28. august 1810 i Modena) var en av den katolske kirkes kardinaler.
Han ble kreert til kardinal i januar 1787 av pave Pius VI som legmann, den høyeste geistlige vielse han senere skulle motta, var subdiakonatet.
Han deltok ved konklavet 1799–1800 som valgte pave Pius VII.
Han var prefekt for Kongregasjonen for det tridentinske konsil 1800–1810.
Under den franske okkupasjon av Roma i 1809 ble han nødt til å søke tilflukt først i Tolentino, så i Modena, med sin familie.
De andre kardinaler i samme slekt var hans nevø Ercole Consalvi (kreert 1800) og Antonio Maria Frosini (1823).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Store Tryvannet

Store Tryvannet  (av tallet tre og vann) er et tjern i Nordmarka nær Holmenkollen i Oslo. Ved vannet ligger Tryvannsstua som er en kafé som normalt er åpen sommer som vinter. På åsen over vannet ligger fjernsynstårnet Tryvannstårnet som er synlig fra de fleste steder i Oslo.  Store Tryvannet har innløp fra Skomakertjern, som ligger rett vest for Store Tryvannet, og utløp til Lille Tryvannet, som ligger nordvest for Store Tryvannet.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Oslo


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Åpningstider for hytter i Nordmarka
Luis Maria de Borbón y Farnesio

Luis Antonio Jaime de Borbón y Farnesio  (født 25. juli 1727 i Madrid i Spania, død 7. august 1785 i Avila) var infante real av Spania og i en periode en av den katolske kirkes kardinaler. Han var far til den senere kardinal Luis María de Borbón y Vallábriga (kreert 1820).
I 1734 døde kardinal Diego de Astorga y Céspedes, erkebiskop av Toledo. Kong Felipe V formidlet til paven sitt ønske om at hans sønn skulle bli etterfølgeren. Pave Klemens XII nektet, både på grunn av sønnens unge alder (syv år gammel) og fordi han misbilliget Borbonenes territoriale ambisjoner i Italia. Ikke desto mindre ble gutten administrator for erkebispedømmets temoralia i 1735.
Han ble kreert til kardinal av pave Klemens XII i desember 1735, bare åtte år gammel. Han deltok ikke ved konklavet 1740.

I en alder av 27 år var han seg både bevisst fraværet av noe religiøst kall og sin sterke seksualdrift, og besluttet seg for å presentere sin avkjedssøknad fra alle kirkelige embeder til kong Fernando VI og pave Benedikt XIV. Han ble løst fra sin kardinalverdighet i desember 1754.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Fiskeøgler

Fiskeøglene tilhørte Ichthyosauria, en gruppe av utdødde krypdyr. Fiskeøglene var langstrakte og strømlinjeformede og hadde samme kroppsform som de fleste haier og delfiner. 
De hadde store øyne og lange, smale kjever tett besatt med spisse tenner. De levde vesentlig av fisk og skallbærende blekkspruter. Hodet var stort i forhold til resten av kroppen, med lang og kraftig kjeve. 

Fossiler funnet i skifer viser at de fødte levende unger.
I 1952 og 1971 ble det gjort funn av fiskeøgle (Ichthyosauria) i Ramsafeltet på Andøya. Avtrykk av denne finnes i Polarmuseet på Andenes. Helt fra andre halvdel av 1800-tallet har man gjort en rekke funn av fossiler her.
Mens forhistoriske reptiler som svaneøgler, flygeøgler og dinosaurer levde helt frem til masseutryddelsen for 66 million år siden, ble de siste fiskeøglene utryddet for 90 millioner år siden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) fiskeøgler i Encyclopedia of Life 
(en) fiskeøgler hos Fossilworks 
(en) Kategori:Ichthyosauria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ichthyosauria – detaljert informasjon på Wikispecies
Giuseppe Firrao den eldre

Giuseppe Firrao (den eldre) (født 12. juli 1670 i Luzzi, død 24. oktober 1744 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet den romerske kurie og det pavelige diplomati, blant annet som nuntius i Portugal. Han var så biskop av Aversa 1730–1734, og ble senere blant annet prefekt for Kongregasjonen for biskoper og regularklerikere 1738.
Han ble utnevnt til kardinal i februar 1731 av pave Klemens XII, med San Tommaso in Parione som tittelkirke.
Han deltok ved konklavet 1740 som valgte pave Benedikt XIV.
Han fikk en slektning i kardinalskollegiet senere, Giuseppe Firrao den yngre (kreert 1801).


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Kardinal Gasparo Carpegna (1625-1714) *1670
Kardinal Fabrizio Paolucci (1651-1726) *1685
Erkebiskop Vincenzo Bichi (1668-1750) *1702
Biskop Johann Konrad von Reinach-Hirzbach (1657-1737) *1705
Kardinal Giuseppe Firrao den eldre (1670-1744) *1717


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Dinornithidae

Kjempemoafamilien (Dinornithidae) er en monotypisk familie som besto av slekten kjempemoaer (Dinornis), med kun to kjente arter av moafugler (Dinornithiformes). Disse var endemiske for de to store øynene som utgjør New Zealand. Kjempemoaene overlevde såvidt inn i historisk tid, men ifølge Hume (2017) ble begge artene trolig utryddet av maoriene i tidsrommet 1350–1450. Dette var enormt store fugler som var flygeudyktige. De hadde mange fellestrekk med dagens strutsefugler, men de tilhørte altså annen orden.


== Biologi ==
New Zealand hadde ingen landlevende pattedyr før menneske kom dit. Voksne moaer hadde trolig bare én reell predator før maoriene ankom øyene mot slutten av 1200-tallet, nemlig den enorme, nå utdødde kjempeørnen (Hieraaetus moorei). Fugler utviklet seg derfor til å utnytte de nisjene som pattedyr fyller i andre verdensdeler. Moafuglene var planteetere. Som mange planteetere andre steder i verden var mange av dem svært store. Et særtrekk med kjempemoaene var den ganske flattrykte hodeskallen og den brede nebbet.Den største av de to artene, sørøykjempemoaen (D. robustus), kunne bli opptil 3,6 m høy og på det mest ekstreme veie opp mot cirka 250 kg, men Aepyornis maximus i elefantfuglfamilien (endemisk til Madagaskar) kunne bli tyngre enda, kanskje opp mot 340 kg, men ikke like høy.
Moafuglene døde ut på grunn av maorienes overbeskatning av bestandene. De var altså utdødde lenge før James Cook kom til øyene. Men da oppdagelsesreisende fra Europa endelig kom dit, så fortalte maoriene mange historier om forfedrenes jakt på kjempefugler, som de kalte moa.


== Inndeling ==

Palaeognathae, primitive nåtidsfugler
Notopalaeognathae
Rheiformes, nandufugler
Novaeratitae, kasuarfugler, elefantfugler og kivifugler
Tinamiformes, tinamufugler (pampashøns)
†Dinornithiformes, moafugler
†Megalapteryidae, fjellmoafamilien
†Dinornithidae, kjempemoafamilien
Dinornis, kjempemoaer
D. robustus, sørøykjempemoa
D. novaezealandiae, nordøykjempemoa
†Emeidae, (småmoafamilien)


== Slektskap ==
Kladogrammet under følger Bunce et al. (2009):


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dinornis i Encyclopedia of Life 
(en) Dinornis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Dinornis hos Fossilworks 
(en) Dinornis hos NCBI 
(en) Kategori:Dinornis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dinornis – detaljert informasjon på Wikispecies
Intensivsykepleie

Intensivsykepleie blir utført på spesialavdelinger som hjerteovervåkning, nyfødtavdeliger (prematur), medisinske og kirurigske intensivenheter på  pasienter som har svikt eller truende svikt i flere organsystemer. Intensivsykepleie blir utført av  en sykepleier med spesialisering i intensivsykepleie, en intensivsykepleier. Respirator, cpap, bipap, defibrilator, hemofiltrasjon, ECMO er noe av det medisinsk tekniske utstyret som blir bruk av intensivsykepleiere.
I Norge kreves minimum to års arbeidserfaring som sykepleier for å ta videreutdannelse i intensivsykepleie. Videreutdannelsen er på 1 1/2 år med mulighet for å fortsette for å ta master. 


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av intensivsykepleier
NSFLIS Arkivert 4. april 2005 hos Wayback Machine.
intensivnett.no