jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Statsråd

Statsråd er en betegnelse som brukes i skandinaviske land om møter der landets regjering samles for å fatte offisielle beslutninger, om den samlede regjering, og/eller som en embetsmannstittel for de enkelte medlemmer i regjeringen.
I Norge brukes betegnelsen om møtene der regjeringen samles hver fredag under Kongens ledelse. Betegnelsen brukes dessuten om det samlede kollegium av regjeringsmedlemmer, og som en embedsmannstittel av dets medlemmer (med unntak av stats- og utenriksministeren). Også i Danmark møtes regjeringen i statsråd under monarkens ledelse, og betegnelsen brukes videre om kollegiet av regjeringsmedlemmer som helhet, men ikke som en embedsmannstittel for dets medlemmer. I Sverige gikk en i 1974 bort fra å holde møtene under monarkens ledelse, og statsråd betegner der kun selve møtene der regjeringen samles for å fatte offisielle beslutninger. I Finland er derimot statsråd kun en tittel for regjeringens medlemmer og regjeringen som helhet, ikke dens møter.
I en del andre land benyttes betegnelsen statsråd om en engere del av regjeringen, også kalt kabinett.


== I Norge ==

Da prins Christian Frederik tiltrådte som norsk regent, oppnevnte han 2. mars 1814 et regjeringsråd. Det ble dannet etter mønster av det danske geheimestatsrådet av 1784, og hadde bare rådgivende myndighet. Grunnloven av 17. mai 1814 fastsatte (§ 12) at regjeringsrådet skulle betegnes som kongeriket Norges statsråd. Dette ble stadfestet ved kongelig resolusjon av 19. mai 1814. Etter dette skiftet også medlemmene tittel fra regjeringsråd til statsråd.
Ved oppnevning av regjeringer er det nå praksis at statsminister og utenriksminister oppnevnes som sådan, mens de øvrige medlemmene oppnevnes som statsråder. I eget vedtak fordeles så departementer og ansvarsområder på statsrådene.
Regjeringens offisielle beslutningsmøter, normalt under Kongens ledelse, betegnes som statsrådsmøter, kortform statsråd. Beslutningene betegnes som kongelige resolusjoner, fattet av Kongen i statsråd – det vil si av Kongen i et møte i Statsrådet.


== Se også ==
Kongen i statsråd
Gehejmekonseil
Kabinett
Danmarks statsråd
Sveriges statsråd
Skuddår

Et skuddår, eller skotår, er et år som har ett døgn mer enn et normalår: 29. februar. 
2020 var skuddår, det neste blir 2024. Det er skuddår i hovedsak hvert fjerde år.Jorden bruker i gjennomsnitt 365,24221065 døgn (epoke J2000.0) på én runde rundt solen (= ett tropisk år). For at dette skal passe inn med den gregorianske kalenderen, settes det inn skuddår. Et normalår har 365 døgn, med 28 døgn i februar. I et skuddår har februar ett ekstra døgn (skuddag), altså 29 døgn og dermed 366 døgn til sammen i hele året. Dette tilsvarer nøyaktig 52 uker og to døgn, dermed begynner det neste året to ukedager senere.
Grunnen til at det ekstra døgnet ble lagt til februar, og grunnen til at februar er så mye kortere enn de andre månedene, er at i den romerske kalenderen var mars opprinnelig den første måneden i året og februar den siste.
En kuriositet er at det «nye» døgnet ikke ble lagt sist i måneden, men som et dobbeltdøgn, 24. februar, hvor skuddagen var det første døgnet av disse to. Denne datoen ble av romerne kalt døgn 6 før Kalendaee i mars. Skuddagen ble da kalt det første døgnet 6 før Kalendaee i mars. Kalendaee var romernes navn på den første døgnet i måneden, og de regnet seg bakover fra Kalendaee, der døgn 1 før Kalendaee var Kalendaee selv (romerne hadde ikke «oppdaget» 0 ennå).
I den gregorianske kalenderen er det normalt skuddår hvert fjerde år – alle årstall som er delelige med 4 er skuddår, unntatt hundreårene (1700, 1800, 1900 osv.) som ikke er skuddår med mindre de er delelige med 400 (1600, 2000, 2400 osv.). Dermed ble 2000 et skuddår, mens 1900 ikke var skuddår og 2100 blir heller ikke skuddår. Dette kommer av at man runder av 365,24221065 til 365,2425 = 365 + 1⁄4 − 1⁄100 + 1⁄400 = 36597⁄400 (altså 97 skuddår i løpet av en 400-års periode, i motsetning til den julianske kalenderen som har 100 skuddår i løpet av en tilsvarende periode). Dermed får man skuddår hvert fjerde år og vanlige år hvert hundrede år, unntatt hvert firehundrede år, der det igjen er skuddår. Avrundingen fra 365,24221065 til 365,2425 gir ett døgn feil etter 3456 år (men i løpet av den tiden er det tropiske året blitt rundt 18,3 sekunder kortere).
Den gregorianske fordelingen av skuddår ble innført i Norge mandag 1. mars 1700. I Norden ble år 2000 det første hundreåret som var skuddår etter at den gregorianske kalenderen ble innført.
Ifølge tradisjonen kan kvinner fri til menn 29. februar. Skottland etablerte denne dagen da en kvinne kunne fri til en mann i 1288. Om han sa nei ble han ilagt en bot.


== Se også ==
Normalår
Skuddsekund


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Leap years – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Leap year – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Timeanddate.no
Shoghi Effendi

Shoghi Effendi Rabbání (født 1. mars 1897, død 7. november 1957 under en reise til London) var den øverste leder for religionen bahai fra 1921 til sin død. Han var dattersønn av sin forgjenger `Abdu'l-Bahá og oldebarn av bahais grunnlegger Bahá'u'lláh.


== Liv og virke ==
Han ble utpekt i sin morfars testamente til Beskytteren for det internasjonale bahai-samfunnet i 1921. Shoghi Effendi studerte ved Balliol College, Oxford ved sin morfars bortgang og begynte som ung mann å forme det verdensvide religiøse samfunnet. Han tok sete i Haifa, Israel.
Hans virksomhet skjedde gjennom bøker, religiøse kommentarer og brev til troende. Han oversatte også bøker av Báb, Bahá'u'lláh og `Abdu'l-Bahár fra arabisk og persisk til engelsk. Han var opptatt av å utbre bahai til flere land. I 1953 startet han en internasjonal tiårskampanje der pionerer ble sendt ut til en rekke land, og det ble holdt internasjonale konferanser i blant annet Stockholm, New Delhi, Chicago og Kampala.
I løpet av hans tid vokste bahai til å bli en verdensreligion med over 400 000 tilhengere i mer enn 200 land.Ved hans bortgang i 1957 ble ledelsen av bahai midlertidig overlatt til en gruppe på 27, kalt Sakens Hender. I 1963 ble det første valgte styret av Det universelle rettferdighetens hus innsatt som bahai-troens lovgivende forsamling.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Shoghi Effendi. Appell til nasjonene, utdrag fra Shoghi Effendi's skrifter. Bahá'í forlag, 1986. ISBN 82-90224-08-7
Bahá'í-troens skrifter. Utvalg og innledende essay av Arne Ruste; oversatt av Arne Ruste og Nasjonalt åndelig råd for bahaier i Norge. Bokklubben, 2007. XLVII, 324 s. (Verdens hellige skrifter; 43). ISBN 978-82-525-6347-4. Av Shoghi Effendi: Menneskehetens enhet; Et mønster for fremtidens samfunn; Verdenssamveldet
Semantikk

Semantikk er den grenen av lingvistikken (språkvitenskapen) som studerer ordenes betydning, både enkeltvis og i sammenstilte strukturer (setninger). Herunder studeres blant annet fenomener som synonymi, antonymi, hyponymi, metaforer og andre betydningsrelasjoner.
I et språkfilosofisk eller informasjonsteoretisk perspektiv kan man snakke om sammenhengen mellom syntaks, semantikk og pragmatikk.
Torbjørn Løkken

Torbjørn Løkken (født 28. juni 1963 i Biri i Gjøvik kommune) er en norsk tidligere kombinertløper. Den store sesongen var 1987, da han, 24 år gammel, vant VM i Oberstdorf individuelt, verdenscupen sammenlagt, Svenska Skidspelen og norgesmesterskap.
Han ble tildelt Morgenbladets gullmedalje i 1987. Han var medlem av Biri IL, og gikk under tilnavnet «Biri'n». Han la opp i 1990.
23. november 2007 fortalte han offentlig om at han i etterkant av karrieren utviklet store rusproblemer, med alkohol, medikamenter og heroin, og i 2006/07 tilbrakte han ett år på et avrusningssenter.
Nå er Torbjørn lærer og trener for Wang Toppidrett Hamar.


== Verdenscupseire ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Torbjørn Løkken – Olympedia 
(en) Torbjørn Løkken – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Torbjørn Løkken – FIS (kombinert)
Tor Røste Fossen

Tor Røste Fossen (født 19. juni 1940 i Kolbu på Toten, død 7. august 2017) var en norsk fotballspiller og -trener.
Han vokste opp blant annet i Engerdal og Vågå og spilte fotball begge disse stedene. Senere spilte han som junior med stort hell indreløper for Vito på Eidsvoll. Der var han elev ved Eidsvoll offentlige landsgymnas fra 1956 til 1959. Han ble mest kjent fra sin studietid da han med Eldar Hansens hjelp ble keeper i Rosenborg Ballklub (1962–71). Samtidig var han adjunkt og lærer i realfag ved Ugla skole på Byåsen. I løpet av denne perioden ble han seriemester i 1967 og 1969.
Han var spillende hjelpetrener under George Curtis en kort tid i 1970. Med Nils Arne Eggen trente han laget til double i 1971, det vil si at de  vant serien og cupen. Fossen spilte de siste par minutter og fikk medalje. Han trente laget til  finale i cupen i 1972. Han var hovedtrener for laget (1973–74) hvilket ga finale i cupen i 1973. Denne perioden var han trener for juniorlandslaget (1972–76).
Røste Fossen trente så Start (1975–77) til bronse i 1975. Deretter kom en lang periode der han hadde ansvaret for landslaget (1978–88), som blant annet kvalifiserte seg til Sommer-OL 1980 og beseiret England i 1981. Senere trente han Frigg Oslo sammen med Hallvar Thoresen (1988–89), Faaberg Fotball (1990), og Strømsgodset Toppfotball (1991) der han med Einar Sigmundstad vant cupen i 1991. Til sist hadde han en kort periode som trener i Frigg Oslo der han gikk over til å være daglig leder frem til pensjonering i 2007. Hans fotballfilosofi er beskrevet i artikkelen «Det nest siste trekket» i bladet Fotball, 6:1983.


== Utgivelser ==
Lek og lær fotball (Adresseavisen forlag, 1972).  Med Nils Arne Eggen
VM-boka. Mexico, Maradona og andre høydepunkter (1986).  Med Bjørge Lillelien
Olé Andersen, Fotballstjernenes finter: verdens beste viser deg hvordan (1994).  Oversettelse fra dansk.


== Utmerkelser ==
Uttatt til VG's  «Årets lag» (1969)
Snill Gutt-statuetten (1981)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tor Røste Fossen – Olympedia 
(en) Tor Røste Fossen – Transfermarkt 
«Tor Røste Fossen».  – NTB scanpix
«Tidligere landslagssjef Tor Røste Fossen er død Fossen trente Norges herrelandslag i perioden 1978-1987.». Norges Fotballforbund. 
Tidligere landslagssjef Røste Fossen er død: – En av de største i norsk fotball hos Wayback Machine (arkivert mai 15, 2020)
Landslagsheltene om Røste Fossen: – En mann du ble glad i hos Wayback Machine (arkivert mai 15, 2020)
Toralf Tollefsen

Toralf Louis Tollefsen (født 26. august 1914 i Glemmen, død 27. november 1994 i Oslo) var en trekkspill-maestro fra Fredrikstad, som gjorde internasjonal karriere. Tollefsen ble sagt å spille i en kultivert og briljant stil som rørte ved alle som hørte ham. I 1947 var han solist med symfoniorkester i Royal Albert Hall. Han ble tildelt juryens hederspris under Spellemannprisen 1977.


== Diskografi ==
Verdensartisten Toralf Tollefsen. – Sjøholt : Norild Records 1994. Opptak fra 1934-1960 utgitt til 80-årsdagen 26.8.1994


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Toralf Tollefsen på Discogs 
(en) Toralf Tollefsen på MusicBrainz
Geologisk tidsskala

Geologisk tidsskala er en sammenstilling av den tiden som har gått siden Jorden skaptes og frem til i dag. Jordas tidsskala uttrykkes i millioner år før nåtiden (engelsk: million years before present, eller mya). For forståelsens skyld hender det at man i framstillinger representerer hele jordhistorien som ett døgn, og hvor mennesker bare har eksistert i «25 sekunder» (25/86400 av jordhistorien tilsvarer 1,3 millioner år). 
Tiden er inndelt i navngivne perioder som er definerte av arbeidsgrupper innenfor International Commission on Stratigraphy. 
En internasjonal kommisjon ved navn International Union of Geological Sciences (IUGS) er en del av UNESCO og arbeider med geologiske spørsmål. Definisjonen av jordas tidsenheter gjøres ved hjelp av metoder som biostratigrafi og radiometrisk dateringsmetoder innen geokronologi, der man kan få fram absolutte aldre på ulike bergarter.
Tiden før kambrium kalles generelt for prekambrium, men den korrekte inndelningen er arkeikum og proterozoikum. Opprinnelig ble termen benyttet for all tid før det fantes kjent liv, dvs før kambrium.
Vend er et eldre navn på den yngste delen av proterozoikum. Idag kalles den delen av jordens historia for ediacara. Tiden fra og med kambrium kalles fanerozoikum. De tre eonene arkeikum, proterozoikum og fanerozoikum er delt inn i æreaer, som igjen er delt inn i epoker.


== Tidsskala ==
Tidsskalaen til høyre viser en navngitt inndeling av Jordens historie de siste 542 millioner årene, med angivelse av hvilke hovedavsetninger (bergarter) som dominerer fra hver enkelt periode.


== Se også ==
Jordens tidsaldre


== Kilder ==
Gradstein et al. 2004. The geological Time scale 2004


== Eksterne lenker ==
International Commission on Stratigraphy
Tiår

Et tiår, også kjent som et desennium er en periode på ti år. 
Se på følgende sider for tiårstrender:
2000-årene, 2010-årene
1900-årene, 1910-årene, 1920-årene, 1930-årene, 1940-årene, 1950-årene, 1960-årene, 1970-årene, 1980-årene, 1990-årene
1800-årene, 1810-årene, 1820-årene, 1830-årene, 1840-årene, 1850-årene, 1860-årene, 1870-årene, 1880-årene, 1890-årene
1700-årene, 1710-årene, 1720-årene, 1730-årene, 1740-årene, 1750-årene, 1760-årene, 1770-årene, 1780-årene, 1790-årene
1600-årene, 1610-årene, 1620-årene, 1630-årene, 1640-årene, 1650-årene, 1660-årene, 1670-årene, 1680-årene, 1690-årene
1500-årene, 1510-årene, 1520-årene, 1530-årene, 1540-årene, 1550-årene, 1560-årene, 1570-årene, 1580-årene, 1590-årene
1400-årene, 1410-årene, 1420-årene, 1430-årene, 1440-årene, 1450-årene, 1460-årene, 1470-årene, 1480-årene, 1490-årene
1300-årene, 1310-årene, 1320-årene, 1330-årene, 1340-årene, 1350-årene, 1360-årene, 1370-årene, 1380-årene, 1390-årene
1200-årene, 1210-årene, 1220-årene, 1230-årene, 1240-årene, 1250-årene, 1260-årene, 1270-årene, 1280-årene, 1290-årene
1100-årene, 1110-årene, 1120-årene, 1130-årene, 1140-årene, 1150-årene, 1160-årene, 1170-årene, 1180-årene, 1190-årene
1000-årene, 1010-årene, 1020-årene, 1030-årene, 1040-årene, 1050-årene, 1060-årene, 1070-årene, 1080-årene, 1090-årene
900-årene, 910-årene, 920-årene, 930-årene, 940-årene, 950-årene, 960-årene, 970-årene, 980-årene, 990-årene
800-årene, 810-årene, 820-årene, 830-årene, 840-årene, 850-årene, 860-årene, 870-årene, 880-årene, 890-årene
700-årene, 710-årene, 720-årene, 730-årene, 740-årene, 750-årene, 760-årene, 770-årene, 780-årene, 790-årene
600-årene, 610-årene, 620-årene, 630-årene, 640-årene, 650-årene, 660-årene, 670-årene, 680-årene, 690-årene
500-årene, 510-årene, 520-årene, 530-årene, 540-årene, 550-årene, 560-årene, 570-årene, 580-årene, 590-årene
400-årene, 410-årene, 420-årene, 430-årene, 440-årene, 450-årene, 460-årene, 470-årene, 480-årene, 490-årene
300-årene, 310-årene, 320-årene, 330-årene, 340-årene, 350-årene, 360-årene, 370-årene, 380-årene, 390-årene
200-årene, 210-årene, 220-årene, 230-årene, 240-årene, 250-årene, 260-årene, 270-årene, 280-årene, 290-årene
100-årene, 110-årene, 120-årene, 130-årene, 140-årene, 150-årene, 160-årene, 170-årene, 180-årene, 190-årene
10-årene, 20-årene, 30-årene, 40-årene, 50-årene, 60-årene, 70-årene, 80-årene, 90-årene
Se også 0-årene, som var en niårsperiode som startet vår tidsregning.
Tom R. Jacobsen

Tom Rüsz Jacobsen (født 20. februar 1953 i Tjølling) er en norsk tidligere fotballspiller. Han var målvakt, og spilte 26 landskamper for Norge. På klubbnivå representerte han Fram Larvik, Bryne Fotballklubb og Vålerenga Fotball.


== Karriere ==
Tidlig på 70-tallet spilte han på Halsen før han gikk til Fram i 1972. I 1978-79 spilte han for Bryne. I 1979 spilte han en fantastisk kamp mot Rosenborg på Lerkendal da Bryne vant 3-1. Jacobsen gikk til Vålerenga i 1980 for rekordsummen 100 000 kr og spilte der frem til 84. Deretter spilte han for Fram fra 1985 til 1987. Etter dette var han spillende trener for Langesund I.F på slutten av 80-tallet og rykket opp med klubben fra 4. til 3. divisjon i 1988. I 1983 ble han kåret til 1.divisjons nestbeste spiller etter Svein Fjælberg. Var redningen hans på Sten Glenn Håbergs kanonlobb på Kristiansand stadion i 1983 århundrets beste? Eller hva med stupredningen på 5-meteren mot Kongsvinger på Bislett samme år? Jacobsen spilte forøvrig en kjempekamp mot LSK på Åråsen i nest-siste serierunde i 83' (0-0) som sikret seriegullet den sesongen. Tidlig i sesongen reddet han et straffespark i 0-0 kampen borte mot Viking. For V.I.F. spilte han 100 seriekamper og slapp inn 92 mål. I seriekamp nummer 99 ble han skadet etter 65 minutter og måtte byttes ut. For å få sin hundrede kamp, spilte han bare de siste to minuttene av den neste kampen med brukket arm.   Jacobsen var også tapende cup-finalist mot Moss i 1983 (0-2). I semifinalen mot Steinkjer på Bislett (som VIF vant 1-0) reddet Jacobsen to skudd med retning mot vinkelen i løpet av noen få sekunder og hjalp dermed klubben til sin andre cupfinale på tre år.Under sin tid i Vålerenga holdt Jacobsen nullen i 42 av de 99 seriekampene han startet og ble kåret til banens beste spiller på VG-børsen i 10 av disse. Jacobsen ble seriemester tre ganger med klubben, i 1981, 1983 og 1984 og cupmester i 1980 da VIF slo Lillestrøm 4–1 i finalen.


=== Landslagskarrieren ===
Tom R. Jacobsen debuterte på A-landslaget mot Sovjetunionen i 1975, mens han spilte for 3.-divisjonsklubben Fram Larvik i en kamp Norge tapte 4–0. I sine syv første opptredener på A-landslaget opplevde han at Norge ikke skåret et eneste mål. I 1978 berget han 0-0 mot Irland på Ullevål, med et panter-sprang i sluttminuttene. I Lokeren samme år var han fullt på høyde med Jean-Marie Pfaff i Belgias mål, i en kamp som endte uavgjort 1-1.
Jacobsen spilte sin antatt beste landskamp mot Sveits i Bern i 1980 da Norge vant 2–1 og han ble belønnet med 10 poeng på VG-børsen. Jacobsen spilte på A-landslaget i perioden 1975–1983, og fikk gullklokka etter sin 25 A-landskamp mot Bulgaria sommeren 1983. Han fikk tilsammen 26 landskamper. Jacobsen var også ubenyttet reserve 18 ganger på A-landslaget.


== Meritter ==
Seriemester i Norge: 1981, 1983 og 1984
Cupmester i Norge: 1980


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tom R. Jacobsen – Transfermarkt 
(en) Tom R. Jacobsen – national-football-teams.com 
(en) Tom R. Jacobsen – WorldFootball.net 
(en) Tom R. Jacobsen – EU-Football.info 
(no) Tom R. Jacobsen – Norges Fotballforbund
Tommy Ingebrigtsen

Tommy Wiggen Ingebrigtsen (født 8. august 1977 i Trondheim) er en norsk tidligere skihopper fra Trondheim som representerte Byåsen IL/ Trønderhopp. Han ble verdensmester i storbakken i Thunder Bay i 1995, bare 17 år gammel. Han fikk kallenavnet «Tigern» av presse og fans. Han ble tildelt Olavstatuetten og Stiftelsen Morgenbladets gullmedalje i 1995.


== Idrettskarriere ==
Ingebrigtsen fikk mange gode resultater fra skiflyging. Han satte verdensrekord i skiflyging med 219,5 meter i Planica 1999. Han ble nr. 4 i VM i skiflyging i Vikersund i 2000 og nr 5 i Planica i 2004. 
Etter en tung periode kom han tilbake i VM 2003 i Val di Fiemme hvor han tok sølv i normalbakke. Han var nummer seks etter 1. omgang, men med et kjempehopp på 105 meter i den siste omgangen klatret han opp på sølvplass. Adam Małysz ble verdensmester etter bakkerekordhopp på 107,5 meter i andre omgang.
Tommy Ingebrigtsen avsluttet også verdenscupsesongen 2004 godt, og var blant de ti beste i alle rennene. Han har tatt både gull, sølv og bronse i skiflyging opp gjennom årene, senest i Kulm 2006. I OL 2006 i Torino fikk han bronse i laghopp, til tross for et uheldig hopp på 116 meter. Her var det Lars Bystøl og Roar Ljøkelsøy som imponerte stort, mens Bjørn Einar Romøren hoppet middels. 
Ingebrigtsen ble vraket fra hopplandslaget ved sesongslutt hoppsesongen 2006/07 etter å ha levert dårlige resultater i kontinentalcupen (26.-plass som beste plassering) og valgte derfor å legge opp som skihopper.  
Han var inntil 2011 den nordmannen som har hoppet nest lengst med sine 231 meter fra Planica i 2005. Samme helgen falt han på 236 meter.


=== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ===


== Musikk ==
Tommy Ingebrigtsen er sønn av artisten Dag Ingebrigtsen og spilte tidligere gitar i progrock-bandet Arabs in Aspic. Han startet som gitarist i folkrock-bandet Draugmyr i 2008. Fra sommeren 2019 reinkarnerte Tommy gitarkarrieren sin i bandet The Flying Norsemen.


== Diskografi ==


=== Arabs in Aspic ===
AlbumProgeria (2003)
Far Out In Aradabia (2004)
Progeria/Far Out In Aradabia (2009)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tommy Ingebrigtsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Tommy Ingebrigtsen på Internet Movie Database 
(en) Tommy Ingebrigtsen – Olympedia 
(en) Tommy Ingebrigtsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Tommy Ingebrigtsen – FIS (skihopping) 
(pl) Tommy Ingebrigtsen – skijumping.pl
Tigerstaden

Tigerstaden er et kallenavn for Oslo som opprinnelig er brukt for å beskrive Oslo som en farlig og ubarmhjertig storby. 


== Historie ==
Bruken av Tigerstaden om Oslo kan føres tilbake til Bjørnstjerne Bjørnsons dikt Godt mot (først kalt Siste sang), i samlingen Digte og sange fra (1870). I diktet skildres en kamp mellom en landsens hest og en tiger (symbol på byen). I en artikkel i Morgenbladet i 1889 uttales at Bjørnson utslynger hånende ord mot Christiania, «denne kolde by, som han tidligere har kaldt 'tigerstaden'». Senere er Tigerstaden brukt av blant andre Christian Krohg, Nils Collett Vogt og Rudolf Muus.


== Bruk i dag og tigerskulpturer ==
Begrepet brukes i dag som oftest av folk som bor utenbys uten nødvendigvis med den negative referansen det opprinnelig hadde. For mange folk i Oslo selv er begrepet positivt ladet og brukes med stolthet. Flere idrettslag i Oslo bruker i dag tiger som navn, logo eller maskot, inkludert Centrum tigers basketklubb, Oslo Tigers Ishockeyklubb, Tiger Karateklubb og roller derby laget Oslo Tiger City Beasts.
Som en referanse til begrepet ble det også plassert en rekke skulpturer av tigre på Fridtjof Nansens plass foran Oslo rådhus i jubileumsåret 2000, og en større bronseskulptur av en tiger laget av billedhuggeren Elena Engelsen og gitt av bedriften Eiendomsspar på Jernbanetorget foran Oslo sentralstasjon og et par andre steder rundt i hovedstaden.


=== Tigerskulpturen på Jernbanetorget ===
Ideens opphavsmann og fremste forkjemper var arkitekt Thore Svingen (1945-2010). Thore Svingen kjente godt til Bjørnstjerne Bjørnsons uttrykk «Tigerstaden». Han kontaktet Mentz Schulerud, som støttet at tigeren burde stå på Jernbanetorget.
Til Oslos tusenårs-jubileum år 2000 ønsket Eiendomsspar å gi kommunen en gave. Dermed ble Elena Engelsens tigerskulptur plassert på Jernbanetorget.


== Referanser ==
Topaz

Topaz er en amerikansk politisk thriller fra 1969 regissert av Alfred Hitchcock. Filmen handler om spillet i det hemmelige etterretningsvesenet i USA, Sovjet og Frankrike under Cubakrisen i 1962. Det oppdages at noen selger Nato-hemmeligheter til Sovjetunionen. Den kalde krigen er bakteppe. De fremste rollene spilles av Frederick Stafford, Dany Robin, John Vernon, Karin Dor, Claude Jade, Michel Subor, Michel Piccoli, Philippe Noiret og John Forsythe. Manus bygger på en roman av Leon Uris fra 1967 som er løst basert på en virkelig hendelse som fant sted i det franske etterretningsvesenet i 1962  


== Handling ==

Den russiske avhopperen Kusenov avslører at det er lekkasje i toppsjiktet i Frankrike. André Devereaux settes på saken og han finner etter hvert ut at det eksisterer en spionring med kodenavnet «Topaz» som selger Nato-hemmeligheter til Sovjetisk etterretningsvesenet. 


== Om filmen ==
Den har fått 71 % på Rotten Tomatoes.Produksjonskostnadene var på rundt fire millioner dollar.Den ble tildelt tre priser av National Board of Review (regi, mannlig birolle og «Top Ten films»).


== Roller ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Topaz på Internet Movie Database 
(no) Topaz hos Filmfront 
(sv) Topaz i Svensk Filmdatabas 
(da) Topaz i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Topaz på Allociné 
(nl) Topaz på MovieMeter 
(en) Topaz på AllMovie 
(en) Topaz på Turner Classic Movies 
(en) Topaz på Rotten Tomatoes 
(en) Topaz på Box Office Mojo