jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lykurg

Lykurg (gresk: Λυκοῦργος, Lykoûrgos, som kan oversettes med «Ulve-arbeideren», med mulig underforstått tilknytning til Apollon som hadde «ulvelignende» som ett av sine tilnavn; dateres vanligvis til 7. århundre f.Kr.) var en legendarisk lovgiver i oldtidens Sparta, som etablerte den militær-orienterte reformeringen av det spartanske samfunnet, og rådførte seg med Apollons orakel i Delfi. Han blir omtalt av antikke historikere som Herodot, Xenofon og Plutark. Det er usikkert om han var en virkelig historisk person. 
Han nevnes først av Herodot, som skriver at spartanerne på hans tid hevdet at Lykurgs reformer var inspirert av samfunnet på Kreta. Herodot gjengir et besøk Lykurg angivelig avla i oraklet i Delfi, der han - straks han kom inn i helligdommen - ble hilst slik:

Hit til min rike helligdom har du kommet, Lykurg,
kjær for Zevs og alle de olympiske guder.
Jeg vet ikke om jeg skal erklære deg menneskelig eller guddommelig -
men jeg er tilbøyelig til å tro, Lykurg, at du er en gud.Bertrand Russell hevder han er en mytisk person av arkadisk opprinnelse. Likevel mener mange historikere at Lykurg var ansvarlig for de kommunalistiske og militaristiske reformene som forvandlet det spartanske samfunnet. 


== Referanser ==
Reidar Djupedal

Reidar Djupedal (født 22. mars 1921 i Oslo, død 29. juli 1989) var professor i nordiske språk og litteratur ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet.
Etter eksamen på engelsklinja ved Firda gymnas på Sandane i 1941, studerte Djupedal ved Universitetet i Oslo til høsten 1943. 
Da ble han arrestert og sendt til konsentrasjonsleiren Buchenwald, som én av de såkalte Tysklandsstudentene. Han kom hjem våren 1945, tok opp igjen studiene ved Universitetet i Oslo, og i 1950 tok han språklig-historisk embetseksamen.
I 1950-1951 arbeidet han med Norsk Ordbok. Fra 1951 til 1956 var han lektor i norsk ved Københavns Universitet, og fra 1962 til 1969 var han dosent i nordisk språkvitenskap ved Universitetet i Bergen. I 1969 ble han professor ved Norges lærerhøgskole, og satt i stillingen til han gikk av med pensjon i 1988.
Djupedal er spesielt kjent for arbeidet sitt med Ivar Aasen, blant annet gav han ut Aasens brev og dagbøker i tre bind, og sammen med Johannes Gjerdåker gav han også ut Aasens Norske ordsprog, og skrev et langt etterord til verket. Djupedals Aasen-samling er oppbevart på Aasentunet.
Djupedal skrev også mye om færøysk, Aasmund Olavsson Vinje, Dølen, samt norske folkeeventyr og lyrikk. Han var også opptatt av å gi Olea Crøger den oppmerksomheten han mente hun fortjente i innsamlingsarbeidet med norske folkeeventyr.
Reidar Djupedal var far til Øystein Djupedal.


== Bibliografi (utvalg) ==
Djupedal, Reidar:  Knud Leem og hans "Beskrivelse over Finmarkens lapper". Heimen XI, s. 308-315, 449-473.
Djupedal, Reidar 1952: Eitt sindur um V.U. Hammershaimb. Ringkjøping, 1952. 112 s.
Djupedal, Reidar 1957-1960: Brev og dagbøker / Ivar Aasen. Oslo : Samlaget, . 3 bind.
Djupedal, Reidar 1992: Dar finst korkje vind elder væte. Munnlege folketradisjonar frå Selje etter Emil J. Djupedal. Redigerte av Ingrid Djupedal. H. Aschehoug & Co. (W. Nygaard). Oslo 1992. ISBN 82-03-17234-2
Gjerdåker, Johannes og Djupedal, Reidar 1982: Norske ordsprog / Ivar Aasen.  Voss : Vestanbok forlag. 366 s.


== Om ham ==
Eirik Helleve. «Noko om Reidar Djupedal i åra 1950-1960». I: Syn og Segn, nr 4, 2010
Hopseidet

Hopseidet (nordsamisk: Nuorri) er et eid i Lebesby og Gamvik kommuner i Finnmark. Eidet er lavt og ca. 1 km bredt, og knytter Nordkinnhalvøya til resten av fastlandet. I vest fører Eidsfjorden til Laksefjorden, og i øst fører Hopsfjorden til Tanafjorden.
Veiforbindelsen til Nordkinnhalvøya, fylkesvei 888, passerer Hopseidet. Det er også vei fra Hopseidet til Skjånes på nordsiden av Hopsfjorden.
På slutten av den andre verdenskrig ble stedet kjent for drapene på Hopseidet etter at tyske spesialsoldater gikk til angrep på en observasjonspost og deretter henrettet 6 ubevæpnede fiskere.


== Eksterne lenker ==
(en) Hopseidet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hopseidet – For fremme av ve og vel fra Hopseidet til Ytterhop
NRK Brennpunkt: Tragedien på Hopseidet
Hong-Gou-kanalen

Hong-Gou-kanalen i Kina var den eldste kunstige vannvei konstruert i menneskehetens historie. Den ble antagelig bygd på 500-tallet f.Kr., to hundre år før de første deler av Keiserkanalen ble bygd.
Kanalen skapte en forbindelse mellom Den gule flod og elven Huai He. Den ble benyttet frem til Yuan-dynastiets tid (1279–1368).


== Litteratur ==
Denis C. Twitchett: The Cambridge History of China, Cambridge
Robert Temple: Das Land der fliegenden Drachen: Chinesische Erfindungen aus drei Jahrtausenden, Bergisch-Gladbach 1996


== Eksterne lenker ==
The International Canal Monuments List, ICOMOS (PDF)
John Stow

John Stow (født ca. 1525 i London, død 6. april 1605 i London) var en engelsk historiker og antikvar, særlig kjent for sine beskrivelser av 1500-tallets London.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Stow var av håndverkerfamilie; faren og farfaren var lysestøpere. Sjøl gikk han i skredderlære, og drev også i perioder som skredder. Hans store lidenskap var imidlertid å studere fortidas London, både i arkivene og gjennom sporene av eldre bygningsrester og anlegg. Han kom etter hvert i kontakt med ledende antikvarer i samtida, bl.a. William Camden.


=== Historiker ===
I 1561 publiserte han sitt første arbeid, The woorkes of Geffrey Chaucer.
I 1565 fulgte Summarie of Englyshe Chronicles, som ble trykt i flere opplag i Stows levetid, med små endringer fra gang til gang. Det skal ha vært et eksemplar av førsteutgaven i Grenville library. I British Museum er det utgaver fra 1567, 1573, 1590, 1598 og 1604. Stow nevnte i 1567 en rivaliserende publikasjon av Richard Grafton (c. 1500 - c. 1572) i ekstremt bitre ordelag. Begge omskrev i stillhet sin motstanders arbeider.Som en følge av sin interesse for eldre bøker og manuskripter ble han av myndighetene mistenkt for papisme. I 1568 ble hans hjem ransaket, og det ble laget en fortegnelse over visse bøker som «forsvarte papismen»; men han må ha klart å overbevise sine granskere om sitt korrekte protestantiske sinnelag. Et nytt forsøk på inkriminere ham i 1570 slo også feil. 

Også hans Annales, or a Generale Chronicle of England from Brute until the present yeare of Christ 1580 fra 1580 ble gjenutgitt i flere opplag. Seinere skrev han en større oversikt over Englands historie, men manuskriptet til denne er gått tapt.
Det verket som Stow er best kjent for, er Survey of London fra 1598. Dette gir en detaljert beskrivelse av London på Elisabeth Is tid. Blant annet sørget Stow over den tiltagende bebyggelsen av beitemarkene rundt Tower of London, der han hadde lekt som barn og hentet melk fra budeiene: «...denne allmenningen, som burde være åpen og tilgjengelig for alle...og iblant er byens skjønnhet, er blitt så skjemt av skitne stuer, inngjerdinger og skur...at noen steder er det knapt fremkommelig».Foruten egne verker sto han også bak gjenutgivelsen av flere eldre krøniker og historieverk. Stows manuskripter finnes oppbevart i Harleian collection ved British Museum. Han ligger gravlagt på St. Andrew Undershafts kirkegård i London. Noen rik mann ble han ikke av sine skrifter - på slutten av sitt liv ble han tildelt en «tiggerlisens» av kong James. Graven hans er markert ved en terrakottaskulptur, og hver år plasserer Londons Lord Mayor en ny fjærpenn i skulpturens hånd.


== Verker ==
The woorkes of Geffrey Chaucer, 1561
Summarie of Englyshe Chronicles, 1565
Annales, 1580
Survey of London, 1598


== Referanser ==


== Litteratur ==
Barrett L. Beer: Tudor England Observed: The World of John Stow. Stroud: Alan Sutton Publishing, 1998. ISBN 0-7509-1943-4.
Ian Gadd und Alexandra Gillespie (Hrsg.): John Stow (1525-1605) and the Making of the English Past. London: British Library, 2004. ISBN 0-7123-4864-6.
Micah Richards

Micah Lincoln Richards (født 24. juni 1988) er en tidligere engelsk fotballspiller.
Han ble født i Birmingham og vokste opp i Leeds og spilte skoleguttfotball der før han ble hentet til Manchester City FC i 2001. Han kan spille både høyreback og midtstopper og debuterte for A-laget som reserve mot Arsenal i oktober 2005. Den 15. november 2006 debuterte han for Englands herrelandslag i fotball mot Nederlands herrelandslag i fotball i en vennskapskamp.
I juni 2015 meldte Richards overgang fra Manchester City til Aston Villa FC etter at kontrakten hans gikk ut. Han skrev under på en fireårskontrakt med Villa. Han var plaget av skader og spilte sin siste kamp for Aston Villa i 2016. Kontrakten ble ikke forlenget sommeren 2019 og Richards annonserte da at han la opp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Micah Richards – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Micah Richards – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Micah Richards – Olympedia 
(en) Micah Richards – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Micah Richards – Storbritannias olympiske komité 
(en) Micah Richards – FIFA 
(en) Micah Richards – UEFA 
(fr) Micah Richards – LÉquipe 
(en) Micah Richards – Transfermarkt 
(en) Micah Richards – national-football-teams.com 
(en) Micah Richards – Soccerbase.com
Rottekenguruer

Rottekenguruer (Potoroidae) er en familie av pungdyr som omfatter ti arter i fem slekter. De minner om små kenguruer, og noen ganger regnes de med til kengurufamilien. De har litt andre tenner enn de egentlige kenguruene og er tilpasset en allsidig kost. 


== Eksterne lenker ==
(en) Rottekenguruer i Encyclopedia of Life 
(en) Rottekenguruer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Rottekenguruer hos ITIS 
(en) Rottekenguruer hos NCBI 
(en) Kategori:Potoroidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Potoroidae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Potoroidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Fylkesvei 4322

Fylkesvei 4322 går mellom Søyland i Gjesdal og Byrkjeland i Bjerkreim.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 111.


== Kommuner og knutepunkter ==

 GjesdalNedrebøvegen 

 BjerkreimNedrebøvegen 

Birkelandsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4322
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4310

Fylkesvei 4310 går mellom Nesjane ved Vikeså og Bjerkreim i Bjerkreim kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 102.


== Kommuner og knutepunkter ==

 BjerkreimHeiavegen 

Røyslandsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4310
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerVegvesenets vegkart
Fylkesvei 4296

Fylkesvei 4296 går mellom Røysland i Bjerkreim og Tengs i Eigersund.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 51.


== Kommuner og knutepunkter ==

 BjerkreimTengesdalsvegen 

 EigersundBjerkreimsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4296
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4264

Fylkesvei 4264 går mellom Helleland i Eigersund og Eia i Sokndal.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 32.


== Kommuner og knutepunkter ==

 EigersundEiaveien 

 SokndalEiaveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4264
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Stine Lise Hattestad

Stine Lise Hattestad, senere Bratsberg, (født 30. april 1966 i Oslo) 
er en norsk tidligere fristilalpinist i kulekjøring. Hun vant gull i OL på Lillehammer 1994, og bronse i Albertville-OL. Hattestad vant også verdenscupen sammenlagt i 1988 og 1993.
I 1994 mottok hun Porsgrunds Porselænsfabriks Ærespris.
Etter idrettskarrieren utdannet hun seg til siviløkonom ved Handelsakademiet og har arbeidet i konsulentbransjen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stine Lise Hattestad på Internet Movie Database 
(en) Stine Lise Hattestad – Olympics.com 
(en) Stine Lise Hattestad – Olympic.org 
(en) Stine Lise Hattestad – Olympedia 
(en) Stine Lise Hattestad – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Stine Lise Hattestad – FIS (freestyle)
Flekkerøytunnelen

Flekkerøytunnelen er en undersjøisk veitunnel på fylkesvei 457 i Kristiansand kommune i Agder. Tunnelen går under Vestergapet mellom Kroodden på fastlandet og Flekkerøya. Tunnelen er 2321 meter lang, den når 101 meter under havet, og største stigning er 10 %. Anleggsstart for Flekkerøytunnelen var 1. august 1988, gjennomslag i tunnelen var 6. mars 1989, og tunnelen ble åpnet 15. august 1989. Den avløste fergeforbindelsen mellom Møvig i Kristiansand og Lindebøkilen på Flekkerøya. Dette er den eneste undersjøiske veitunnelen på Sørlandet.
Tunnelen er åpen for gående og syklende, og det er montert varselskilt med blinkende lyssignal som varsler annen trafikk når det er syklende i tunnelen; tunnelen er utstyrt med separate lyssignaler rettet mot gående og syklende, slik at tunnelen kan stenges midlertidig for nevnte trafikantgrupper dersom det skulle være nødvendig. 
Byggekostnadene var på 87 millioner kroner. Det ble krevet bompenger fra åpningen og fram til 14. juli 1998.Det er fotoboks (automatisk trafikkontroll) i begge retninger i tunnelen, og første halvår 2009 tok de inn over tre millioner kroner, noe som tilsvarer 16 000 kroner hver dag i gjennomsnitt, til tross for at de ikke er aktivert hele tiden. I tillegg kom 22 anmeldelser og 30 beslaglagte førerkort.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fædrelandsvennen: Advarte om glatt veibane i Flekkerøytunnelen
Rehabilitering av Flekkerøytunnelen på Veidekkes nettsider
flekkeroy.no – Kommunikasjon (Blant annet om fergeforbindelsen Møvig – Flekkerøy)
The World's Longest Tunnel Page
Flekkerøy Historielag: Flekkerøytunnelen
Statens vegvesen: Flekkerøytunnelen blir restaurert
Fekkerøy ferja (video om historien)
Ukhta

Ukhta (russisk: Ухта) er en industriby i Republikken Komi nordvest i Russland. Den ligger ved elva Ukhta, rundt 260 km nordøst for Syktyvkar. Innbyggertall: 103 340 (folketelling 2002), 110 548 (folketelling 1989).


== Historie ==

Oljekilder langs elva Ukhta var kjent allerede på 1600-tallet. På midten av 1800-tallet begynte industrialisten M. K. Sidorov å bore etter olje i området. Det var en av de første oljebrønnene i Russland. Småskala oljefelt var i drift i Ukhta i 1920–1921. Landsbyen Tsjibju ble grunnlagt ved elva Ukhta i 1929, og i 1939 ble navnet endret til det nåværende Ukhta. Bosetningen fikk bystatus i 1943, da den ble tilknyttet Petsjorabanen. 
Byen ekspanderte på 1940- og 1950-tallet, mye på grunn av tvangsarbeidere, som for det meste var politiske fanger som ble sendt dit i Stalintiden i Sovjetunionen.


== Økonomi og næringsliv ==
Ukhta ligger i Petsjorabekkenet, en viktig olje og gass-produserende region. Oljefeltene ligger like sør for byen. Noe av Ukhtas olje blir raffinert lokalt, men mesteparten blir sendt gjennom rørledninger til oljeraffinerier mellom St. Petersburg og Moskva.
Ukhta lufthavn ligger 5 km øst for byen.


== Kjente personer fra Ukhta ==
Sergej Kapustin – tidligere sovjetisk ishockey-spiller
Roman Abramovitsj – russisk milliardær, gikk på skole i Ukhta
Julija Samojlova – russisk sanger og låtskriver


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Ukhta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(ru) Uoffisielt nettsted for Ukhta
(en) Bilder fra Ukhta Arkivert 16. mars 2008 hos Wayback Machine.
Fylkesvei 4258

Fylkesvei 4258 går mellom Bjørnestad i Sirdal og Råse bru i Lund.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av  de tidligere fylkesvei 985 (Vest-Agder) og fylkesvei 3 (Rogaland).


== Kommuner og knutepunkter ==
 Agder fylke

SirdalHammarsmarkveien 

Fylkesgrensen ved Hammersmarkvatnet Rogaland fylke

LundRusdalveien 

Kjørmoveien 

Hovsheradveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4258
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4242

Fylkesvei 4242 går mellom Haukland i Lund og Åmodt i Sokndal.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 1.


== Kommuner og knutepunkter ==

 LundMoiveien 

Lilandsveien 

 SokndalMydlandsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4242
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerAftenbladet: Denne veien er for smal for kronprinsparet
Roque González Garza

Roque González Garza (født 23. mars 1885, død 12. november 1962) var Mexicos president for en kort periode; fra 16. januar til 9. juni 1915.


== Eksterne lenker ==
 (en) Roque González Garza – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Aldersgate

Aldersgate er en gate og et område i City of London, nord for St. Paul's Cathedral. Området domineres av det store sykehuset St. Bartholomew's Hospital og kjøttmarkedet Smithfield (Central Markets). I romertida var Aldersgate en port i bymuren (London Wall) mot nord. Den sto omtrent der Aldersgate Street krysser Long Lane. Til porten hørte også et porthus som fungerte som bolig. På grunn av økende trafikk ble porten revet i 1761.
Aldersgate Street strekker seg nord-sør mellom undergrunnsstasjonene St. Paul's og Barbican. 
Det var i et forsamlingshus i Aldersgate Street at John Wesley, som seinere grunnla metodistkirken, under en preken fikk en religiøs åpenbaring 24. mai 1738. På hjørnet av Aldersgate Street og Little Britain ligger 1200-tallskirka St Botolph Aldersgate, som må ikke forveksles med St Botolph Aldgate.


== Toponymi ==
Navnet Aldersgate er første gang nedtegnet en gang rundt 1000 i form av Ealdredesgate, det vil si port + personnavnet Ealdrād. Porten, konstruert av romerne på 100- eller 200-tallet da London Wall (bymur) ble bygget, fikk antagelig sitt navn i sen angelsaksisk tid. Aldersgate er således en forvanskning av det angelsaksiske navnet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ward of Aldersgate – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
City of London Corporation, kart over Aldersgate administrativ enhet (2003 —)
Kart fra 1772 av Aldersgates administrative enhet med dens politidistrikt
Historic map showing the ward of Aldersgate, its two divisions and the liberty of St Martins
Kart fra 1700-tallet som viser portens lokalisering  (mot høyre hjørne i bunnen)
Map of Early Modern London: Aldersgate Ward, historisk kart og Encyclopedia of Shakespeare's London
Aldersgate Ward Club - A Social Club based in the City of London
Francisco Carvajal

Francisco Sebastián Carvajal y Gual (født 9. desember 1870, død 20. september 1932) var Mexicos president for en kort periode; fra 14. juli til 13. august 1914.


== Eksterne lenker ==
 (en) Francisco Carvajal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 4152

Fylkesvei 4152 går mellom Eide og Trolldalen i Flekkefjord kommune. Veien er 9,7 km lang.
Den var opprinnelig en del av den sørlandske hovedveien mellom Oslo og Stavanger inntil veiomleggingen til E39.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 953 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Flekkefjord

Flikkaveien 

Loga 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4152
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Aristodemos

Aristodemos (gresk: Ἀριστόδημος) var i gresk mytologi en sønn av Aristomakos og bror til Kresfontes og Temenus. Han var tippoldebarn til Herakles og hjalp til med å lede det femte og siste angrepet på Mykene i Peloponnes.
Ifølge Pausanias ble Kresfontes konge i Messenia, mens Aristodemos ble konge i Lakonia. Ettersom hans sønner var tvillinger, dukket det opp to kongehus. Tradisjonen sier at Aristodemos døde ved Delfi før dorerne returnerte til Peloponnes, mens andre hevder at han ble skutt av Apollon for ikke å gå til orakelet etter at han fikk vite av Herakles som møtte ham før han ankom at dorerne ville returnere til Peloponnes. Ifølge Pausanias var den mer korrekte beretningen at Aristodemos ble myrdet av sønnene til Pylades og Elektra. 
Aristodemos sine sønner var Prokles og Eurystenes, og selv om de var tvillinger, var de bitre fiender.
ShowView

ShowView er et system for å programmere videoopptakere. Systemet er utviklet av selskapet Gemstar og fungerer ved at en kode på to til sju siffer tastes inn på videospilleren. Koden inneholder informasjon om når et program starter og slutter.


== Historie ==
ShowView ble opprinnelig utviklet før det var vanlig at videospillere hadde mulighet for å stille inn opptakstider ved hjelp av tv-skjermen. Innstillingene ble da gjort ved hjelp av en liten LCD-skjerm, og var på denne måten noe komplisert. ShowView fungerer ved at det oppgis en kode til hvert program i programoversikter. Ved å taste inn denne koden, kan videospilleren selv stille inn tid, dato og kanal. ShowView-koder ble tidligere oppgitt i flere norske aviser, men har med moderne VHS- og DVD-opptakere blitt noe overflødig, da disse har enkelt oppsett ved hjelp av en oversikt på tv-skjermen.


== Andre opptakskodesystemer ==
Kodesystemer som ShowView, finnes i forskjellige varianter i andre deler av verden, for eksempel VCR Plus+ i USA og Canada, G-Code i Japan, Kina og Australia og VideoPlus+ på De britiske øyer. ShowView-navnet brukes først og fremst i Europa med unntak av De britiske øyer.


== Eksterne lenker ==
VideoPlus+ & ShowView
Manuel González

Manuel González (født 18. juni 1833 i Matamoros i Mexico, død 10. april 1893) var en meksikansk offiser og politiker. Han var president i Mexico fra den 1. desember 1880 til den 30. november 1884.


== Referanser ==
Tegea

Tegea var en bosetning i antikkens Hellas, og var også navnet på en kommune i Arkadia i Hellas fram til 1. januar 2011, da det ble en del av Tripoli kommune. Kommunesenteret lå i landsbyen Stadio.
Antikkens Tegea var et viktig religiøst senter i antikkens Hellas. Votivgaver av bronse fra de geometriske og araiske periodene har form av hester og hjorter. Der er også funnet seglsteiner og fibulaer. Tempelet brant i 391 f.Kr. og ble gjenoppbygd etter formgivning av Skopas av Paros med relieffer av jakten på det kalydonske villsvin i fronten. Det er foretatt flere arkeologiske utgravninger, blant annet av franske arkeologer tidlig i på 1900-tallet og en nordisk-amerikansk gruppe ledet av Det norske institutt i Athen i 1990-årene. Siden 2009 har det blitt gravd etter byens agora i nærheten av den moderne landsbyen Paleia Episkopi i regi av et gresk-norsk samarbeidsprosjekt.I den arkaiske perioden bandt de ni landsbyene som lå under Tegea seg sammen og dannet en by. Tegea var nevnt i Homers liste over skip som en av byene som bidro med skip og menn til Trojakrigen.
Tegea slet mot det spartanske hegemoniet i Arkadia og ble til slutt erobret rundt 560 f.Kr. Historikeren Herodotos fortalt i sin Historier at spartanerne herjet heroon i byen og stjal levningene av helten Orestes. I 300-tallet f.Kr. sluttet Tegea seg til det akhaiske forbund og slet seg fri fra Sparta. Byen beholdt samfunnsfunksjonene under Romerriket. Den ble plyndret i 395 e.Kr. av gotere.


== Referanser ==