jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Høgislandsk

Høgislandsk (háfrónska) er en ultrapuritistisk variant av moderne islandsk som skiller seg fra sistnevnte ved at alle lånord erstattes med nye, islandske ord. Prosjektet ble startet av belgieren Jozef Braekmans (født 1965), som laget en samling av gammeldagse nyord og selvlagde ord i løpet av 1990-tallet. På begynnelsen av 2000-tallet dannet det seg en liten gruppe mennesker som kalte seg nýyrðaskáld, det vil si skalder som lager nye ord. Denne gruppen ble ledet av den islandske presten Pétur Þorsteinsson.
Det første elementet, há («høg»), ble tatt fra ordet høgnorsk, som er navnet på en eldre, konservativ form av nynorsk. Det andre elementet, frónska, er en poetisk benevnelse for det islandske språket. Dette språklige prosjektet blir både beundret og kritisert. Enkelte hevder at nyord ofte kan være en fonologisk utfordring og blir kritisert for å være for ekstrem.
I november 2005 inneholdt den islandske fjernsynsserien «Island i dag» et program om prosjektet, og den islandske radiostasjonen Rás 1 har hver uke et program, «Orð skulu standa», hvor den omtaler høgislandske ord.
Braekmans har også skapt symbolikk omkring språket, noe som er vanlig for kunstspråk. De viktigste symbolene er «livskraftens armerte egg» (Brynfjöregg), «det ubesmittede fjellbarnet» (hið slettulausa fjallbarn), «Thorslandsflagget» (Þórfrónsvé) og «neologismedikterhatten» (nýyrðaskáldshúfa).


== Se også ==
The High Icelandic Language Centre (Háfrónska málhreyfingin)
Internettside om høgislandsk symbolisme
Artikkel om Braekmans nyord i DV (utgave: 30. januar 1999), en av Islands aviser
En seksjon på det islandske nyhetsprogrammet ”Ísland í dag"
Diskusjon på språksiden ”Language Hat”
Sjøkabel

En sjøkabel er en kabel som er forlagt i sjøen. Det finnes to hovedgrupper av sjøkabler:

Sjøkabel for kommunikasjon. Disse kan være for overføring av elektriske eller optiske signaler
Sjøkabel for energioverføring. Disse kan være for overføring av vekselstrøm eller likestrøm
Ladugårdsgärdet

Ladugårdsgärdet er en bydel i Stockholms innerstad. 
Ladugårdsgärdet er det fullstendige navnet på den bydelen i bydelsområdet Östermalm som vanligvis omtales som Gärdet. Den ligger øst og nordøst for bydelen Östermalm, og grensen går i Valhallavägen. Lidingövägen danner grense mot Norra Djurgården og Hjorthagen. Bydelen består dels av et tettbebygd område, dels av et stort, hovedsakelig gressbevokst område med innslag av skog, som er den del av Ekoparken. 
I bydelen finnes det flere offentlige bygg og institusjoner, blant annet flere museer og høyskoler.
Ekoparken

Ekoparken eller Nationalstadsparken i Stockholm, Lidingö og Solna består av Skeppsholmen, Kastellholmen, Fjäderholmarna, Norra Djurgården (deler), Ladugårdsgärdet (deler), Djurgården, Ulriksdal, Haga og Brunnsviken. 
Parken inneholder Nord-Europas største bestand av grove eiker, og er tilholdssted for den utrydningstruede ferskvannsfisken smerling (Barbatula barbatula). Samlet representerer området på 27 km² en så stor kultur- og naturverdi at Riksdagen har vedtatt å verne det mot fremtidig utbygging. 


== Bilder ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ekoparkens offisielle nettsted
Geitastrand kirke

Geitastrand kirke ligger i Orkdal kommune, og ble bygget i 1859. Den var da den første kirke i bygda (tidligere Geitastrand kommune). Tomt ble skilt ut fra gården Aastan på Geitastrand. Før Geitastrand kirke ble bygget i 1859 måtte strandbyggene dra over fjorden til Viggen kirke på Viggja. Geitastrand hørte da til Børsa både som kommune og sokn, og Viggen kirke var soknekirke både for Børsa og Geitastrand.
Kirken ble påbygd i 1941. I 1965 ble Geitastrand sokn i Børsa prestegjeld overført til Orkdal prestegjeld.
I 1950 – 51 ble det foretatt et større restaureringsarbeide inne i kirken. Dette medførte en del endringer i interiøret. Korbuen ble tatt bort, vinduer og galleri ble forandret og prekestolen ble flyttet. Samtidig ble kirken malt innvendig.
Geitastrand kirke er av Riksantikvaren oppført som spesielt verneverdige kirker fra sin tid.
Kirken er fortsatt i bruk.


== Referanser ==


== Kilder ==
P. O. Lilleberg, Orkdalsmenighetene. Geitastrand kirke. www.orkdalsmenighetene.no
Kirkebøker, Sør-Trøndelag 2003.
Riksarkivet og Statsarkivene www.riksarkivet.no


== Eksterne lenker ==
Orkdalsmenighetenes hjemmeside
(no) «Geitastrand kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Geitastrand kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Walter Bonatti

Walter Bonatti (født 22. juni 1930 i Bergamo, død 13. september 2011 i Roma) var en italiensk fjellklatrer. Han var blant verdens mest meritterte klatrere, kjent for å ha satt nye standarder innen alpinklatringen i tiårene etter andre verdenskrig.
Blant Bonattis betydeligste prestasjoner er førstebestigningen av sørvest-pilaren på Aiguille du Dru («Bonatti-pilaren») i de franske Alpene i august 1955, året etter at han som 24-åring deltok på ekspedisjonen som første gang besteg verdens nest høyeste fjell, K2 i Karakorum. I 1958 ledet han selv ekspedisjonen som førstebesteg Gasherbrum IV, og i 1965 foretok han den første solo vinterbestigningen av Matterhorns nordvegg.
Bonatti publiserte flere bøker om fjellklatring.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Walter Bonatti i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Italienischer Alpinist: Bergsteiger-Legende Walter Bonatti ist tot, nekrolog i Spiegel Online, 14. september 2011
Citrix Systems

Citrix Systems (NASDAQ: CTXS) er et amerikansk flernasjonalt selskap, som tilbyr server- og desktopvirtualisering, nettverksløsninger og programvare. Citrix Systems hadde i 2013 en omsetning på 2,92 milliarder dollar. Selskapet har sitt hovedkontor i Fort Lauderdale, Florida, og avdelinger i California, i tillegg til utviklingsavdelinger i Australia, India og Storbritannia. 
Citrix ble grunnlagt i Richardson, Texas i 1989 av den tidligere IBM-utvikleren Ed Iacobucci.Citrix het egentlig Citrus, men skiftet navn ettersom at et en annet selskap eide merkenavnet. Citrix er et teleskopord av Citrus og UNIX.


== Citrix i Norge ==

Citrix User Group Norway (CUG) ble opprettet i 2001, og er en teknisk og dugnadsdrevet brukerforening. Foreningens hovedmål er å samle norsk kompetanse innenfor sentraliserte IT-løsninger, blant annet sentral virtuell infrastruktur, virtuelle klienter og applikasjoner, hovedsakelig basert på Citrix produktportefølje.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Regensburgforelesningen

Regensburgforelesningen var en forelesning holdt av pave Benedikt XVI i den store aula ved universitetet i Regensburg, hvor han tidligere var professor i teologi, den 12. september 2006. Forelesningens tema var «Glaube, Vernunft und Universität». Pavens viktigste poeng var at samspillet mellom tro og fornuft ikke er en motsetning, men en nødvendighet, og det som muliggjør genuin dialog mellom kulturer og religioner.
Pavens forelesning fikk verdensomspennende oppmerksomhet og førte til voldsomme protester i muslimske land fordi enkelte medier bragte videre et sitat som var tatt ut av sin sammenheng. Paven siterte den bysantinske herskeren Manuel II Palaiologos som i samtale med en muslimsk lærd sa: «Vis meg bare hva Muhammed brakte som var nytt, og alt du vil finne er slett og umenneskelig, slik som hans ordre om å spre med sverdet den troen han forkynte».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Regensburgforelesningen (original)
Regensburgforelesningen (norsk oversettelse)
Norra Djurgården

Norra Djurgården er en bydel i Stockholms innerstad.
Området har tidligere vært kongelig jakteiendom, også kalt Djurgården (se også Södra Djurgården). Det eies og forvaltes av Kungliga Djurgårdsförvaltningen. Hele bydelen, med unntak av området omkring Kungliga Tekniska högskolan og Ruddammen, inngår i Ekoparken. 
Norra Djurgården grenser til Hjorthagen, Östermalm, Ladugårdsgärdet og Vasastaden samt til bydelene Haga og Bergshamra i Solna kommune, samt til kommunene Danderyd og Lidingö.
En stor del av bydelen er skogbevokst, blant annet Lill-Jansskogen. Norra Djurgården har en lang strandlinje mot Brunnsviken (3,5 km), mot Lilla Värtan (3,8 km), Ålkistan (180 meter) og Husarviken (800 meter).
Grevskapet Holland

Grevskapet Holland var en av de sytten nederlandske provinser. Grevskapets grenser gikk omtrent der grensene for dagens nederlandske provinser Noord- og Zuid-Holland går. 
Grevskapet Holland fikk sitt navn da greven av Friesland, Dirk V i 1076 endret grevskapets navn til Holland. Dette ble antagelig gjort for å legge mer ettertrykk på området Holland der det stadig viktigere handelsstedet Dordrecht lå. Dette området er grovt sett det samme som dagens provins Zuid-Holland. 
Fra 1299, da Jan II av Holland var herre over Holland, og frem til 1581 var det en personalunion mellom grevskapene Holland, Hainaut, Zeeland og Vest-Friesland. Forholdet mellom de hollandske grevene og den frisiskspråklige befolkningen var følsomt, og for å unngå å provosere ytterligere fikk området navnet grevskapet Holland og Vest-Friesland. 
Dette grevskapet hørte til det hellige romerske rike av den tyske nasjon. I 1346 ble det lagt under huset Bayern. Der forble det frem til 1428 da Jacoba av Bayern ved forsoningen i Delft ble tvunget til å overdra grevskapet til burgunderne. Under keiser Karl Vs regjering hørte det til de sytten nederlandske provinsene.  
I 1581 erklærte de nordlige Nederlandene seg uavhengige av Spania i uavhengighetsærklæringen som på nederlandsk heter Plakkaat van Verlatinghe. Dermed mistet den spanske kongen også grevetittelen. 


== Gewest Holland ==
Et gewest er en forløper for dagens nederlandske provinser, og under åttiårskrigen spilte gewest Holland en viktig rolle i motstandskampen mot spanjolene. Etter at unionen i Utrecht ble undertegnet, ble Holland det ledende området innen republikken.


== Se også ==
Liste over Hollands grever
Holland
Dirk V av Holland

Dirk V (1054? – 17. juni 1091) etterfulgte sin far som greve av Holland da han var syv år gammel. Inntil han var gammel nok til å ivareta sine oppgaver opptrådte hans mor, Geertruida av Sachsen som hans verge. 
Vilhelm I, biskop av Utrecht, utnyttet den unge herskeren og okkuperte deler av områder han gjorde krav på i Holland. Vilhelms krav ble bekreftet av to skriftstykker  fra keiser Henrik IV (30. april 1064 og 2. mai 1064). De eneste områdene Dirk fikk beholde lå vestenfor Vlie og rundt Rhinens utløp.
Geertruida og Dirk trakk seg tilbake øyene i dagens Zeeland og overlot de omstridte landområdene til okkupanten Vilhelm. Dirks mor giftet seg i 1063 med Boudewijn V av Flanderns nest eldste sønn Robrecht av Flandern, også kjent som Friseren Robrecht. Robrecht ga Dirk det keiserlige Flandern som apanasje, inklusive øyene vest for Schelde i Zeeland. Deretter ble Boudewijn Dirks verge, og dermed fikk han også kontroll over øyene øst for Schelde. Boudewijn greide også å erobre Kennemerland (nord for Noord-Holland), men holdt det kun for en kort periode.
Dette førte til at hele Holland og Vest-Frisland falt under Robrechts styre. Etter at Robrechts bror Boudewijn VI døde i 1070 brøt det ut borgerkrig i Flandern. Robrecht gjorde krav på å være verge for nevøen Arnulf III, noe som ble betvistet av hans mor Richilde av Hainaut, Boudewijn VIs enke. Robrechts seier ved Kassel i februar 1071 avgjorde saken, Arnulf ble drept og Richilde tatt til fange.
Etter 1075 ble krigen i Holland og Vest-Frisland en del av en større konflikt. Paven hadde da ekskommunisert keiseren som ble støttet av biskopen i Utrecht, mens greven av Holland støttet pave Gregory VII og motkongen Rudolf av Rheinfelden.
Mens Robrecht var opptatt i Flandern, ble det gjort et framstøt for å ta tilbake områdene Vilhelm av Utrecht hadde okkupert. Folket gjorde opprør, men opprøret ble slått ned av en hær under ledelse av Gottfried IV, hertug av Niederlothringen, etter ordre fra keiser Henrik IV. I 1076 hadde Vilhelm invitert hertugen til å besøke hans områder, og i Delft ble hertugen drept 26. februar 1076 etter ordre fra Dirk og hans stefar Robrecht. Vilhelm av Utrecht døde 17. april 1076.
Dirk V som nå selv styrte sitt eget grevskap, brukte fordelen dette ga ham. Robrecht hjalp ham med å organisere en hær, og med denne tok han Vilhelms etterfølger, biskop Koenraad av Schwaben, til fange i slottet Ysselmonde. Biskopen kjøpte seg fri ved å oppgi alle krav på de omstridte landområdene.
Rundt 1080 fikk Dirk en sønn, Floris II. Dirk døde i 1091 og ble begravet i abbediet i Egmond, Noord-Holland.


== Stamtre ==


== Referanser ==
Minton’s Playhouse

Minton's Playhouse (etablert 1938 i Harlem,  New York) er en amerikansk jazzklubb etablert av saksofonist Henry Minton.  Den er kjent som arnested for bl.a. bebop med musikere som Dizzy Gillespie og Charlie Parker.  Husmusikere som Thelonious Monk startet sin karriere her.
Klubben befant seg i 117 St, West, i første etasje av Hotel Cecil som brant i 1974 under disco-dans.
Den gjenåpnet i 2006 under navnet Uptown Jazz Lounge at Minton's Playhouse.


== Eksterne lenker ==
(en) Minton's Playhouse – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
uptownatmintons.com
allaboutjazz.com om gjenåpningen (2006)
Brunnsviken

Brunnsviken er en 3,5 km lang havsvik på kommunegrensen mellom kommunene Solna og Stockholm. Gjennom den smale Ålkistan har Brunnsviken forbindelse med Saltsjön). Ved Brunnsvikens vestre bredd ligger Haga slott, Hagaparken og det svenske hovedkontoret til SAS. På den østre bredden ligger flere institusjoner som hører til Stockholms universitet. 
Tre ganger er den svenske cupfinalen i bandy blitt spilt på Brunnsvikens is, sist gang i 1915.
Sør Arena

Sparebanken Sør Arena som er Starts hjemmebane ligger i Torsvika på Lundsiden i Kristiansand i Agder. Selskapet Start Stadion AS som opprinnelig eide anlegget sammen med Sparebanken Sør, begjærte oppbud høsten 2013 etter å ha tapt en skattesak og hadde opparbeidet en gjeld på 107 millioner kroner. Av dette var 54 millioner gjeld til banken og 47 millioner til kommunen. I november 2013 ble det klart at Kristiansand kommune ønsket å ta over som eneeier.På fotballkamper er mulig tilskuerkapasitet 14 448, alle under tak.Stadionet åpnet med kamp mot Viking 15. april 2007. Stefan Bärlin misbrukte sjansen til å bli første målscorer da han brant et straffespark etter 10 minutter, i stedet ble det Vikings Søren Berg som fikk denne æren mens Ygor Santiago ble Starts første målscorer på den nye hjemmebanen. 14 448 tilskuere overvar oppgjøret.
Arenanavnet, opprinnelig Sør Arena, ble offisielt endret til Sparebanken Sør Arena i 2014 og har sammenheng med et sponsorat fra Sparebanken Sør.


== Fasiliteter ==
Arenaen er bygd kun for fotball og til forskjell fra Starts gamle hjemmebane, Kristiansand stadion, er det ikke løpebaner mellom tribunene og gressmatta. Anlegget har 16 sponsorlosjer og gourmetrestaurant med kapasitet til 500 personer. Media har langt bedre arbeidsforhold enn på Kristiansand stadion.
Anlegget gir plass til Starts administrasjon, idrettsklubben, treningssenter og annen næringsvirksomhet. Spillerne og trenerne har også langt bedre arbeidsforhold enn før. Total er det 22 000 m² næringsarealer i anlegget.
Totale byggekostnader var opp mot 500 millioner kroner. Starts andel av dette var 250 millioner. Da planene ble godkjent i 2005 var kostnadene beregnet til 177 millioner kroner.


== Underlag ==
Det var en til tider kontroversiell avgjørelse da bystyret i Kristiansand i 2012 bestemte å bytte ut naturgresset med kunstgress. Både spillere og NISO engasjerte seg for å få kommunen til å omgjøre vedtaket om å fjerne landets fineste underlag, uten at det hjalp. 28. mai ble Ernest Asante siste målscorer på ekte gress med et straffespark mot Bodø/Glimt. Deretter ble spillepausen under Fotball-EM brukt til å bytte ut gresset, og 30. juni sto det nye underlaget klart til kampen mot Ullensaker/Kisa.


== Konsertarena ==
Arenaen fikk sin ilddåp som konsertarena 26. juni 2007 da Elton John ankom for å opptre for over 20 000 tilskuere.
17. juni 2008 holdt Dolly Parton konsert for et publikum på ca. 8 000. I 2010 hadde a-ha en av sine avskjedskonserter der.


== Fakta ==
Kostnad: ca. 280 millioner kroner
Areal: 22 000 kvadratmeter
Kapasitet: 14 448
Eier: Kristiansand kommune
VIP-restaurant: Plass til 500 personer
16 sponsorlosjer
Supporterbutikk
Treningssenter
Gode forhold for media
Administrasjonslokaler for Start
To storskjermer inne på arenaen
Moderne lydanlegg
Storkiosker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
ikstart.no - Sør Arena, fakta
Sparebanken Sør Arena foto og video - Nordic Stadiums
Fermentering

Gjæring, eller fermentering, er en katabolsk prosess, det vil si nedbryting av organiske forbindelser til enklere kjemiske forbindelser ved hjelp av enzymer. Vanligvis sikter det til nedbrytningen av sukkerarter, men det kan også omfatte nedbrytning av nitrogenholdige stoffer, for eksempel proteiner. Den viktigste formen for gjæring er melkesyregjæring som foregår i alle levende celler. Prosessen som fører til dannelse av alkohol foregår bare i gjærceller under anaerobe forhold.Gjæring brukes til foredling og konservering av ferske drikke- og matvarer.
Prosessen brukes til å produsere vin, øl, og eddik, men gjæring brukes også for bevaring ved produksjon av melkesyre i sur mat slik som sure agurker, kimchi og yoghurt. Vitenskapen om gjæring er kjent som zymologi (gjæringslære). 
Fermentering er også en gjæringsprosess der det foregår en nedbrytning av proteiner. Prosessen skyldes mikroorganismer som naturlig finnes på for eksempel fisk; da har melkesyrebakteriene en sentral rolle. I fermenteringsprosessen spalter mikroorganismer stivelse og sukker, og det dannes smaks-og aromastoffer. Eksempel på fermentert fisk er rakfisk, gammelsaltet sei, surstrømming og gjæret fiskepasta, som brukes i flere asiatiske land. Sauerkraut er fermentert kål. Norsk gammelost og pultost er fermenterte oster.


== Se også ==
Foredling
Matkonservering
Gjær


== Referanser ==
Hjerkinn flyplass

Hjerkinn flyplass er en flyplass som ligger i Dovre kommune i Innlandet fylke. Flyplassen ligger på sørsiden av fylkesvei 29, ca. fem kilometer fra Hjerkinn i retning Folldal. Flyplassen kalles også Hjerkinnsholen etter haugen Hjerkinnsholen, som ligger på nordsiden av riksveien.
Flyplassen ble anlagt av Forsvaret på slutten av 1960- eller begynnelsen av 1970-tallet, da Forsvaret var aktive på Hjerkinn skytefelt.


== Eksterne lenker ==
Hjerkinn på norskeflyplasser.no
Art Tatum

Art Tatum, jr. (født 13. oktober 1909 i Toledo i Ohio i USA, død 5. november 1956 i Los Angeles) var en amerikansk jazzpianist.  Han spilte, tross grå stær og senere synstap,  tidlig et eminent stride piano inspirert av Fats Waller, og ble hentet til New York som Adelaide Halls pianist (1932).  
Hans debutinnspilling (1933) ga hans signaturmelodi «Tea for two», samt en Tiger rag avgitt i et tempo som han senere brukte for å vinne de fleste «cutting contest» han tok del i.  Hans egen A.T. Trio (1943) med Slam Stewart bass og Slim Gaillard/Tiny Grimes/Everett Barksdale gitar, var inspirert av Nat King Coles trio og ga flere innspillinger.  
Tatum overførte flere klassiske verk til jazz-stil, og ble av samtidige som Fats Waller og Sergei Rachmaninoff, rangert som datidens største utøver. Et opptak av 124 melodier hos Norman Granz (1953) resulterte i et titall utgivelser etter hans tidlige død (uremi).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Art Tatum – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Art Tatum på Internet Movie Database 
(en) Art Tatum på Apple Music 
(en) Art Tatum på Discogs 
(en) Art Tatum på MusicBrainz 
(en) Art Tatum på Spotify 
(en) Art Tatum på Songkick 
(en) Art Tatum på Last.fm 
(en) Art Tatum på AllMusic 
Art Tatum på Facebook 
npr.org om Tatum
youtube.com har en rekke konsertopptak med Tatum
UiO Alumnus

UiO Alumnus er den offisielle alumniforeningen til Universitetet i Oslo. Foreningen ble opprettet i 2005 og bygges nå ut for å dekke hele universitetet. 
UiO Alumnus er en sentral koordineringsorganisasjon som organiserer eksisterende alumnusforeninger på universitetet og har ansvaret for å bygge ut en paraplyplattform som på sikt skal dekke alle fag ved universitetet.
Per i dag er det 25 lokale alumnusforeninger og en sentral alumnusforening. De lokale foreningene har lokale styrer og organiserer medlemmer fra sine respektive fagmiljøer. Kriteriene for medlemskap defineres lokalt og er som regel begrenset til masterstudenter. 


== Eksterne lenker ==
UiO Alumnus
Gardafjellet

Gardafjellet er et fjell i Øygarden kommune på øya Sotra i Vestland. Det har en høyde på 112 meter over havet.


== Referanser ==
Haga flyplass

Haga flyplass er en flyplass som ligger i Nes kommune i Akershus fylke. Flyplassen ligger ca. 1 km sørøst for Aulifeltet ved Rånåsfoss.
Flyplassen ble bygget i 1989 av Nils Anders Gran.


== Eksterne lenker ==
Haga på norskeflyplasser.no
Erik Kolstrup

Erik Pedersen Kolstrup (født 1684 i Furnes, død 10. mars 1738 i Trondheim) levde som treskjærer. Han kom opprinnelig fra Furnes på Hedemarken, og var bror til treskjæreren Lars Pinnerud. Han har arbeidet ved Nidarosdomen, der han stod for en rekke forskjellige arbeider, blant annet altertavle, korskille og krusifiks. Kolstrup skal være den som brakte akantusmotivet til Trondheim, der han arbeidet i en årrekke. Han skar også akantus til flere kirker i Innherred. På hjemligere trakter er han mest kjent for å ha skåret døpefont og dåpshus til Stange kirke samt et akantusfelt på en dør som tidligere var å finne i Isumkapellet på Maihaugen.


== Kjente arbeider ==
Døpefont til Furnes kirke (1709, forsvunnet)
Stor altertavle og korskille til Nidarosdomen (1712, gikk tapt i brann i 1719)
Altertavle til Viggen kirke (1712, i dag i Geitastrand kirke)
Døpefont og dåpshus til Stange kirke (1719)
Altertavle til Følling kirke (1721, bare deler bevart)
Altertavle til Hølonda kirke (1728)
Døpefont til Nidarosdomen (ca. 1730)
Festonger til Vår Frue kirke, Trondheim (hvorav én er bevart og henger over døren i våpenhuset)
Bevarte akantusrester, muligens fra altertavle, i Lødingen kirke


== Referanser ==


== Kilder ==
Roar Hauglid (1947). «Erik Kolstrup: Hedmarksbilthuggeren som bragte akantusen til Trondhjem». Årbok 1947. Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers bevaring. 
Roar Hauglid (1950). Akantus. Mestrene i norsk treskurd II, annet halvbind. Oslo: Riksantikvariatet/Mittet. s. 185–194.