Båndfluer

Båndfluer er en stor familie av fluer som vanligvis har mønstrede vinger. Larvene lever inne i planter, enten i frukter (f.eks. kirsebærflue, appelsinflue), i galler eller inne i stengler eller blad. Noen arter er alvorlige skadedyr, særlig i fruktdyrking. På den andre siden har noen arter blitt brukt i biologisk bekjemping av ugress. I Norge er det hittil funnet 54 arter.


== Utseende ==
Små til middelsstore (2–15 mm lange), kraftig bygde fluer. De fleste artene har vinger med fargemønster, også kroppen er gjerne flerfarget. 
Brystet (thorax) er kort og kraftig, vanligvis med kraftige børster. Scutellum (den bakerste ryggplaten) er ofte annerledes farget enn resten og blankt. Bakkroppen er hos hunnene trukket ut til et langt eggleggingsrør i spissen. Vingene er store, vanligvis med påfallende mønster av mørke bånd eller flekker. Et karakteristisk trekk er at den fremste åren inne i vingen (subcosta) bøyer brått fremover og munner vinkelrett i vingefremkanten (costa). Vingefremkanten er brutt på tre steder. Beina er korte og kraftige uten noen påfallende særtrekk.
Hodet er ganske stort med store, runde fasettøyne. Pannen er bred med tre punktøyne (ocelli). Ved innerkanten av hvert fasettøye sitter to eller flere kraftige, innoverrettede børster. Hannene hos noen arter har påfallende, tykke eller klubbeformede børster på hodet. Antennene er av vanlig fluetype, tre-leddete, det ytterste leddet er noe forlenget, sylindrisk eller kjegleformet. En tre-leddet antennebørste (arista) sitter på oversiden av det ytterste antenneleddet nær roten. Kinnbørster (vibrissae) mangler. Munndelene er ikke spesielr forlenget. 
Larvene er av vanlig, maggot-lignende fluetype.


== Levevis ==
Alle artene utvikler seg inne i levende planter. Noen arter, som kan gjøre mye skade, utvikler seg i bløte frukter (se skadedyr). Andre danner galler i stengler eller blomnsterhoder. Særlig mange arter lever på kurvplantefamilien. Det er også en del arter som minerer, dvs. spiser på det levende vevet inne i stengler eller blad uten å danne galler, for eksempel selleriflue. Hunnene bruker sitt lange eggleggingsrør til å bore eggene inn i vertsplanten.
Hannene til båndfluene forsvarer territorier på eller ved vertsplanten, og vifter med de fargemønstrede vingene for å signaliserer til andre hanner og til hunnene.


== Skadedyr ==
En del arter av båndfluer er alvorlige skadedyr, i landbruket, særlig i fruktdyrking. 
Kirsebærflue (Rhagoletis cerasi) utvikler seg enten i kirsebær eller kaprifol-bær, og gjør kirsebærene uselgelige (markspiste). Det finnes to såkalte vertsraser, en som går på kirsebær og en på kaprifol. De fleste funn i Norge så langt har vist seg å være av kaprifolrasen, som ser er ut til å være uskadelig. 
Appelsinflue (Ceratitis capitata) er kjent som "Mediterranean fruit fly" i engelsktalende land. Den kan angripe en rekke forskjellige fruktslag, særlig sitrusfrukter, men også fiken, kaffe, papaya og mango, og er et fryktet skadedyr i litt varmere klima. 
Melonflue (Bactrocera cucurbitae) er et alvorlig skadedyr på meloner og agurker, men kan også angripe blant annet tomater, bønner, epler, papaya og sitrusfrukter. Denne arten finnes ikke i Norge. 
Olivenflue (Bactrocera oleae) er et skadedyr i olivendyrking. 
Selleriflue (Euleia heraclei) minerer i bladene på skjermplanter og kan gjøre skade på selleri, løpstikke og pastinakk. 


== Nyttedyr ==
Selv om noen arter av båndfluer er skadedyr, har andre vært forsøkt i biologisk bekjemping av brysomme ugress i kurvplantefamilien.


== Systematisk inndeling ==
Båndfluer ble tidligere omtalt som Trypetidae. Denne oversikten fokuserer særlig på de norske artene.

Ordenen tovinger, Diptera
Underordenen høyere fluer, Cyclorrhapha
Gruppen Schizophora
Overfamilien Tephritoidea
Familien båndfluer, Tephritidae
Slekten Acanthiophilus Becker, 1908
Acanthiophilus helianthi (Rossi, 1794)  – på solsikker og beslektede planter
Slekten Acidia Robineau-Desvoidy, 1830
Acidia cognata (Wiedemann, 1817)  – minerer på hestehov og pestrot
Slekten Acinia Robineau-Desvoidy, 1830
Acinia corniculata (Zetterstedt, 1819)
Slekten Anomoia Walker, 1835
Anomoia purmunda (Harris, 1780)
Slekten Campiglossa Rondani, 1870
Campiglossa absinthii (Fabricius, 1805)
Campiglossa difficilis (Hendel, 1927)  – på løvetann, over hele landet
Campiglossa grandinata (Rondani, 1870)  – lager galler i stengelen på gullris, over hele landet
Campiglossa guttella (Rondani, 1870)  – funnet nord til Nordland
Campiglossa loewiana (Hendel, 1927)
Campiglossa plantaginis (Haliday, 1833)  – på strandstjerne, Østlandet
Campiglossa punctella (Fallén, 1814)
Campiglossa solidaginis (White, 1986)  – på gullris, langs kysten til Rogaland
Slekten Ceratitis McLeay, 1829
appelsinflue, Ceratitis capitata (Wiedemann, 1824)  – et alvorlig skadedyr i varmere strøk, bare tilfeldig innført hos oss
Slekten Chaetorellia Hendel, 1927
Chaetorellia jaceae (Robineau-Desvoidy, 1830)
Slekten Chaetostomella
Chaetostomella cylindrica (Robineau-Desvoidy, 1830)  – på tistler, spredte funn til Nordland
Slekten Chetostoma Rondani, 1856
Chetostoma stackelbergi Rohdendorf, 1955
Slekten Cornutrypeta Han & Wang, 1993
Cornutrypeta spinifrons (Schroeder, 1913)
Cornutrypeta superciliata (Frey, 1935)
Slekten Cryptaciura Hendel, 1927
Cryptaciura rotundiventris (Fallén, 1814)
Slekten Dioxyna Frey, 1945
Dioxyna bidentis (Robineau-Desvoidy, 1830)  – på slekten brønsle (Bidens), funnet nær Kristiansand
Slekten Dithryca Rondani, 1856
Dithryca guttularis (Meigen, 1826)
Slekten Ensina Robineau-Desvoidy, 1830
Ensina sonchi (Linnaeus, 1767)
Slekten Euleia Walker, 1835
selleriflue, Euleia heraclei (Linnaeus, 1758)  – minerer i blader av skjermplanter, kan gjøre noe skade på selleri o.l. Vanlig.
Slekten Euphranta Loew, 1862
Euphranta toxoneura (Loew, 1846)
Slekten Myoleja Rondani, 1856
Myoleja lucida (Fallén, 1826)
Slekten Noeeta Robineau-Desvoidy, 1830
Noeeta pupillata (Fallén, 1814)
Slekten Oxyna Robineau-Desvoidy, 1830
Oxyna flavipennis (Loew, 1844)  – på ryllik, spredte funn til Nord-Trøndelag
Oxyna nebulosa (Wiedemann, 1817)  – på prestekrage, bare funnet på Sør-Østlandet
Slekten Philophylla Rondani, 1870
Philophylla caesio (Harris, 1780)
Slekten Platyparea Loew, 1862
Platyparea discoidea (Fabricius, 1787)  – på storklokke, Østlandet
Slekten Rhagoletis Loew, 1862
Nypeflue, Rhagoletis alternata (Fallén, 1814)  – på kirsebær og nyper
kirsebærflue, Rhagoletis cerasi (Linnaeus, 1758)  – på kirsebær og kaprifol-bær, kan gjøre skade
Rhagoletis meigenii (Loew, 1844)
Slekten Sphenella Robineau-Desvoidy, 1830
Sphenella marginata (Fallén, 1814)
Slekten Tephritis Latreille, 1804
Tephritis angustipennis (Loew, 1857)  – på nyseryllik, Østlandet
Tephritis arnicae (Linnaeus, 1758)  – på solblom (Arnica montana), ser ut til å finnes overalt der næringsplanten finnes på Østlandet
Tephritis bardanae (Schrank, 1803)  – på slekten borre (Arctium)
Tephritis cometa (Loew, 1840)
Tephritis conura (Loew, 1844)
Tephritis dilacerata (Loew, 1846)
Tephritis hyoscyami (Linnaeus, 1758)
Tephritis leontodontis (DeGeer, 1776)
Tephritis neesii (Meigen, 1830)
Tephritis ruralis (Loew, 1844)
Tephritis vespertina (Loew, 1844)
Slekten Terellia Robineau-Desvoidy, 1830
Terellia (Cerajocera) ceratocera (Hendel, 1913)  – lager galler på blåknapp
Terellia (Cerajocera) plagiata (Dahlbom, 1850)
Terellia (Cerajocera) tussilaginis (Fabricius, 1775)
Terellia (Terellia) ruficauda (Fabricius, 1794)
Terellia (Terellia) serratulae (Linnaeus, 1758)
Terellia (Terellia) winthemi (Meigen, 1826)
Slekten Trupanea Schrank, 1795
Trupanea stellata (Fuesslin, 1775)  – langs kysten til Rogaland, på blomsterhoder av ulike kurvplanter.
Slekten Trypeta Meigen, 1803
Trypeta artemisiae (Fabricius, 1794)
Trypeta immaculata (Macquart, 1835)
Trypeta zoe Meigen, 1826
Slekten Urophora Robineau-Desvoidy, 1830
Urophora cuspidata (Meigen, 1826)
Urophora jaceana (Hering, 1935)
Slekten Xyphosia Robineau-Desvoidy, 1830
Xyphosia miliaria (Schrank, 1781)  – gul kropp, på tistler


== Kilder ==
Bjureke, K. og Greve, L. 1996. Tephritis arnicae (L. 1758) (Diptera, Tephritidae) new to Norway. Fauna norwegica Serie B. 43: 60.
Darvas, B., Skuhravá, M. og Andersen, A. 2000. Agricultural dipteran pests of the Palaearctic region. I: Papp, L. og Darvas, B. (red.): Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera. 1: 565-649. Science Herald, Budapest.
Foote, R.H. og Steyskal, G.C. 1987. Tephritidae. I: McAlpine, J.F. (red.): Manual of Nearctic Diptera. 2: 817-831. Reserach Branch, Agriculture Canada, Ottawa.
Greve, L. 1999. Notes on tephritid flies (Diptera, Tephritidae) in Norway. Norwegian Journal of Entomology 46: 1-8.
Greve, L. 2001. Dioxyna bidentis (Robineau-Desvoidy, 1830) (Diptera, Tephritidae) new to Norway. Norwegian Journal of Entomology 48: 250.
Fauna Europa (2004) Fauna Europaea version 1.1, utbredelsesdatabase over europeiske dyr. www.faunaeur.org


== Eksterne lenker ==
(en) båndfluer i Encyclopedia of Life 
(en) båndfluer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) båndfluer hos Artsdatabanken 
(sv) båndfluer hos Dyntaxa 
(en) båndfluer hos Fauna Europaea 
(en) båndfluer hos Fossilworks 
(en) båndfluer hos ITIS 
(en) båndfluer hos NCBI 
(en) Kategori:Tephritidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Tephritidae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tephritidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.