jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bjarte Engen Vik

Bjarte Engen Vik (født 3. mars 1971 i Tromsø) er en av Norges mestvinnende kombinertløpere noensinne. I OL 1998 vant han den individuelle konkurransen, og var med på å vinne lagkonkurransen. Han har fem VM-gull, hvorav tre individuelle. I 1997 ble han tildelt Holmenkollmedaljen sammen med Stefania Belmondo og Bjørn Dæhlie.
Han representerte Bardufoss og Omegn IF.


== Meritter ==

Vinner av verdenscupen sammenlagt i 1998 og 1999
26 enkeltseire i verdenscuprenn
Fire OL-medaljer 1994–1998:
Lillehammer 1994: bronse individuelt, sølv i lagkonkurransen
Nagano 1998: gull individuelt og i lagkonkurransen
Åtte VM-medaljer 1995–2001:
Falun 1993: Nummer fire individuelt
Thunder Bay 1995: Nummer syv individuelt + sølv i lagkonkurransen
Trondheim 1997: sølv individuelt + gull i lagkonkurransen
Ramsau 1999: gull normal + sprint, sølv i lagkonkurransen
Lahtis 2001: gull normal + lagkonkurransen
Syv seire i Holmenkollen
Fem ganger norgesmester senior (1996-1997-1998-1999-2000)
Bronse i NM i hopp


== Verdenscupseire ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bjarte Engen Vik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bjarte Engen Vik på Internet Movie Database 
(de) Bjarte Engen Vik – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Bjarte Engen Vik – Olympedia 
(en) Bjarte Engen Vik – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Bjarte Engen Vik – FIS (kombinert) 
(en) «Nagano 1998 - Athlete profile: Bjarte Engen Vik». CNN/SI. A Time Warner Company. 3. februar 1998. Arkivert fra originalen 17. august 2012. Besøkt 15. oktober 2014.
Geir Karlstad

Geir Karlstad (født 7. juli 1963 i Skedsmo) er en norsk tidligere skøyteløper og skøytetrener. Han representerte først Sportsklubben Ceres, seinere Ask Skøyteklubb og Lillestrøm Sportsklubb.


== Karriere ==
Han var blant verdens fremste langdistanseløpere på 1980-tallet. Etter å ha blitt juniorverdensmester i 1982 deltok han for Norge i 15 EM og VM og oppnådde sammenlagtplassering i alle så nær som ett. I EM har han en tredjeplass, to fjerdeplasser og to sjetteplasser. I VM har han en tredjeplass, to sjetteplasser, en sjuendeplass og en åttendeplass. To ganger vant han verdenscupen på 5 000 m/10 000 m – i 1987 og 1992.
Etter å ha tatt en 4.-plass på 10 000 m under OL i Sarajevo i 1984 var forventningene store foran OL i Calgary i 1988 – særlig etter at han i desember året før hadde satt verdensrekord på både 5000 og 10 000 m i den nye olympiahallen. Her oppnådde han imidlertid bare en 8.-plass på 5 000 m og falt på 10 000 m. Han revansjerte seg grundig under OL i Albertville fire år seinere, med gull på 5 000 m, bronse på 10 000 m og 8.-plass på 1500 m.
I åra 1986 til 1987 satte han verdensrekord på 10 000 m tre ganger, senka i alt rekorden med over et halvt minutt, og ble 4. desember 1987 i Calgary den første som gikk 10 000 m på under 14 minutter (13.48,51). På 5000 m satte han i det samme tidsrommet verdensrekord to ganger. Han ble tildelt Oscarstatuetten i 1986.
I 1992 ble Karlstad tildelt æresmedlemskap i Lillestrøm Sportsklubb. Styret i klubben begrunnet tildelingen med Karlstads sportslige prestasjoner, at han skal ha vært en fremragende ambassadør for LSK og stedet Lillestrøm og at han var et godt eksempel for andre idrettsutøvere.Karlstad var norsk landslagssjef for skøyter fra 1998 til våren 2002.


== Meritter ==


=== Personlige rekorder ===


=== Sammenlagt i Verdenscupen ===
Kun for sesongen 1989/90 ble distansen 3 000 meter inkludert og gått to ganger i tillegg til de andre løpene i langdistansecupen for 5 000 meter/10 000 meter.


=== Verdensrekorder ===
Liste over verdensrekordnoteringer gjort av Geir Karlstad.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Geir Karlstad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Geir Karlstad på Internet Movie Database 
(de) Geir Karlstad – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Geir Karlstad – Olympics.com 
(en) Geir Karlstad – Olympic.org 
(en) Geir Karlstad – Olympedia 
(en) Geir Karlstad – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Geir Karlstad – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Geir Karlstad – Speedskatingbase.eu 
(en) Geir Karlstad – SpeedSkatingNews.info 
(en) Geir Karlstad – SpeedSkatingStats.com 
(en) «Geir Karlstad». Skateresults.com. Arkivert fra originalen 23. januar 2008. Besøkt 26. desember 2011. 
(en) Geir Karlstad på Kanaripedia.
(no) Geir Karlstad i Store norske leksikon
Viktor Janukovitsj

Viktor Fjodorovitsj Janukovitsj (russisk: Ви́ктор Фёдорович Януко́вич; ukrainsk: Ві́ктор Фе́дорович Януко́вич – Viktor Fedorovytsj Janukovytsj; født 9. juli 1950 i Zjukovka i Donetsk oblast) er en tidligere ukrainsk politiker for Regionpartiet. Han var Ukrainas president fra 2010 til han ble avsatt av Ukrainas parlament 22. februar 2014, og ble hjulpet av Russland til å flykte fra landet da han ble avsatt. Han er (per. 2022) etterlyst av ukrainske myndigheter og Interpol for massedrap og underslag.Janukovitsj har i tre perioder vært statsminister. Mellom 1997 og 2002 var han guvernør i Donetsk oblast, en provins i den østlige delen av landet. 
I forbindelse med Ukrainas presidentvalg i 2004 ble Janukovitsj erklært som offisiell vinner av begge de første valgomgangene (holdt 31. oktober og 21. november). Omfattende nasjonale og internasjonale protester førte til at det ble holdt omvalg den 26. desember, som opposisjonslederen Viktor Jusjtsjenko vant med god margin. Fem dager senere kunngjorde Janukovitsj sin avgang som statsminister.
Janukovitsj, som har russisk som morsmål, regnes politisk som russlandsorientert, i motsetning til den vestligorienterte Viktor Jusjtsjenko, president i Ukraina fra 2005 til 2010.
Janukovitsj var kandidat til presidentvalget i Ukraina i 2010. I første valgomgang 17. januar fikk han med 35,3 % flest stemmer og gikk videre til andre valgomgang 7. februar. Janukovitsj fikk i andre valgomgang 49 % av stemmene, med 45,5 % for Julija Tymosjenko. Han ble 25. februar 2010 innsatt som Ukrainas president for perioden 2010 til 2015. 
Under Russlands invasjon av Ukraina 2022 har Janukovitsj hevdet at Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj har et personlig ansvar for å stoppe krigen for enhver pris.

		
		


== Protester og avgang ==
Janukovitsjs administrasjon ble upopulær i deler av befolkningen på grunn av en kontroversiell endring av grunnloven, påstått maktmisbruk og korrupsjon, samt et dårlig forhold til EU. I november 2013 startet det protester mot dette. I februar 2014 fant de mest omfattende demonstrasjonene sted i Kyiv. Opprørspolitiet begynte å skyte mot demonstrantene, og dette resulterte i 82 drepte 19.–20. februar. Janukovitsj gikk etter press fra EU med på å gå tilbake til grunnlovsendringene fra 2004, men ble likevel avsatt av parlamentet 22. februar, selv om han selv ikke anerkjente parlamentets vedtak, som han anså som et kupp. Oleksandr Turtsjynov ble utpekt som fungerende president.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Viktor Yanukovych – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Viktor Janukovytsj på Internet Movie Database 
(en) Viktor Janukovytsj på Internet Movie Database 
(en) Viktor Janukovytsj hos Europarådets parlamentarikerforsamling 
(en) Omtale hos BBC News
Zefyrinus

Den hellige Zefyrinus (født ukjent dato, død 20. desember 217 i Roma) var pave fra 199 til sin død.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var ifølge Liber Pontificalis fra Roma, og hans far het Habundius. Motstanderen Hippolyt beskrev ham som en mann med liten utdannelse, liten erfaring med kirkelig styre og i tillegg som grisk. 


=== Pave ===
Som pave ser det ut til at han var helt avhengig av sin erkediakon Callistus, som etterfulgte ham som pave. 
Under hans pontifikat pågikk alvorlige teologiske strider om Treenigheten og Jeus Kristi guddommelige natur. En av hans viktigste motstandere var Tertullian, som var en av oldkirkens fremste teologer. I 205 sluttet han seg til montanismen, og angrep presteskapet i Roma fordi han mente de var for slappe i sine holdninger og sitt virke. I 213 var det endelige bruddet mellom pavestolen og montanistene et faktum, og Tertullian ble ekskommunisert. 
Det foregikk også en strid med monarkianerne, som mente at Jesus var et vanlig menneske fram til sin dåp, da han ble adoptert av Gud og fikk guddommelig kraft. Selv om Theodotos av Byzants hadde blitt ekskommunisert av pave Viktor I fortsatte han sin virksomhet, og drev en egen kirke i Byzants. De utnevnte sin egen pave, Natalius, som ikke regnes med blant motpaver fordi det hele skjedde utenfor kirkens struktur. Natalius trakk seg snart, og Zefyrinus lot ham komme tilbake til kirken.
Mens Zefyrinus var pave fikk han besøk av Origenes, som ble regnet som den største av samtidens kristne intellektuelle. 
Zefyrinus skal ha innført bruke av patena (nattverdsskål) og kalk av slepet glass, gitt nye regler for vigsling og vigslingsdager og bestemt at ungdom over 14 år skulle motta nattverden i påsken. 
Det er sannsynlig at den apostoliske trosbekjennelse fikk sin endelige form under Zefyrinus' pontifikat.
Under Viktor I hadde det vært en pause i forfølgelsene, men under Zefyrinus kom nye bølger av forfølgelser under keiser Septimius Severus. Det var i denne tiden at keiseren sendte ut et dekret som gjorde det forbudt å bli kristen.
Tradisjonen hevder at Zefyrinus døde som martyr, men det er ikke belegg for dette i tidlige kilder. Han ble antagelig gravlagt på en kirkegård ved Via Appia utenfor Roma. Hans minnedag er 26. august.


== Referanser ==
Alexandra av Hessen-Darmstadt

Alexandra («Alix») av Hessen-Darmstadt, senere Alexandra Feodorovna Romanova, russisk: Императрица Александра Фёдоровна Романова, (født 6. juni 1872 i Darmstadt  i storhertugdømmet Hessen i Det tyske rike, død 17. juli 1918 i Jekaterinburg) var gift med tsar Nikolai II av Russland av huset Holstein-Gottorp og siste keiserinne av Russland. Hun ble henrettet sammen med familien i juli 1918.
Alexandra er i tillegg kjent for å ha vært en av de mest prominente kongelige som var bærer av den arvelige blødersykdommen hemofili som sønnen Aleksej var født med. Hun var også en klar tilhenger av eneveldet i Russland. Hennes bekjentskap med Rasputin er også en del av hennes ettermæle.
Alexandra vokste opp som prinsesse av Hessen og ved Rhinen. Hennes far var storhertug Ludvig IV av Hessen-Darmstadt, hennes mor storhertuginne Alice av Hessen-Darmstadt, datter av den britiske dronning Victoria (av huset Hannover). Hennes fetter var Tysklands keiser og Preussens konge Wilhelm II.
Alexandra møtte Nikolai i en alder av 12 og giftet seg som 22-åring den 26. november 1894 i Vinterpalasset i St. Petersburg. Dette kjærlighetsekteskapet ble inngått til tross for betenkeligheter fra familien, inkludert bestemoren Victoria av Storbritannia.
Under første verdenskrig reiste Nikolai til fronten og overlot styringen av landet til Alexandra.
Selv om Nikolai abdiserte i 1917, ble hele familien henrettet av bolsjevikene natten til den 17. juli 1918. Datteren Anastasia skal ifølge en vandrehistorie ha overlevd, men det er lite trolig.


== Barn ==
Olga (* 15. november 1895 – 17. juli 1918),
Tatjana (* 10. juni 1897 – 17. juli 1918),
Maria (* 26. juni 1899 – 17. juli 1918),
Anastasia (* 18. juni 1901 – 17. juli 1918),
Aleksej (* 12. august 1904 – 17. juli 1918).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alexandra Fyodorovna (Alix of Hesse) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alexandra Fyodorovna of Hesse – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Alexander Palace Arkivert 24. september 2011 hos Wayback Machine.
Ferdinand av Preussen

August Ferdinand av Preussen (født 23. mai 1730 på Stadtschloss i Berlin, død 2. mai 1813 i Berlin) var en prøyssisk prins og general.


== Liv ==
August Ferdinand var yngste sønn av kong Friedrich Wilhelm I og dronning Sophia Dorothea.
Han forlovet seg 27. september 1755  med prinsesse Anna Elisabeth Luise av Brandenburg-Schwedt og ble befordret til generalmajor. I oktober 1756 ledsaget han kongen til Sachsen og Böhmen og deltok i 1757 i felttoget i Böhmen og Schlesien. Der kjempet han bl.a. i Breslau og ved Leuthen. I 1758 så han seg nødt til å trekke seg som general i infanteriet på grunn av dårlig helse.
Den 12. september 1763 ble han hærmester i Brandenburg for Johannitterordenen, en posisjon han hadde frem til 1811.
Da Friedrich Wilhelm III den 23. mai 1812 stiftet den prøyssiske Johannitterorden, ble prins Ferdinand utnevnt til dens stormester.


== Barn ==
Friederike Elisabeth Dorothea Henriette Amalie, 1761
Friedrich Heinrich Emil Karl, 1769
Friederike Dorothea Luise Philippine, 1770
Friedrich Christian Heinrich Ludwig, 1771
Friedrich Ludwig Christian, 1772, kalt Prinz Louis Ferdinand
Friedrich Wilhelm Heinrich August, 1779


== Referanser ==
Friedrich von Ingenohl

Gustav Heinrich Ernst Friedrich von Ingenohl (født 30. juni 1857 i Neuwied, død 19. desember 1933 i Berlin) var en tysk marineoffiser. Ved begynnelsen av første verdenskrig var han sjef for den tyske Hochseeflotte.


== Militær karriere ==
1874 Kadett
1875 Sjøkadett
1878 Patent som Sekondløytnant
1888 Løytnant zur See
1890 Kapteinløytnant
1896 Korvettkaptein
1901 Fregattkaptein
1902 Kapitän zur See
1907 Kontreadmiral
1910 Viseadmiral
1913 Admiral


== Viktige kommandoer ==
1888: Torpedoboot S34
1894–1896: Kanonenboot Iltis
1901–1902: Großer Kreuzer Kaiserin Augusta
1902-1903: Großer Kreuzer Hertha
1904–1906: Jacht Hohenzollern
1906: Dampfer Hamburg
1907–1908: Jacht Hohenzollern
1908-1909: 2. Admiral des I. Geschwaders
1909: 2. Admiral des Kreuzergeschwaders
1910: Kreuzergeschwader
1910-1913: II. Geschwader
30. januar 1913 – 2. februar 1915: Hochseeflotte
16. februar 1915 – 13. august 1915: Marinestation der Ostsee


== Referanser ==
Gunilla von Bismarck

Gunilla grevinne von Bismarck-Schönhausen (født 23. november 1949 i Friedrichsruh i Schleswig-Holstein i Tyskland) er en tysk adelig og kjent person innen den tyske og spanske overklassen. Hun er for tiden Bismarck-familiens overhode.
Hun er oldebarn av fyrst Otto von Bismarck, barnebarn av Herbert von Bismarck og datter av sistnevntes sønn Otto von Bismarck. Fra sitt ekteskap med Luis Ortiz y Moreno (1978–1989) har hun sønnen Francisco José (f. 1980).
Hun kalles noen ganger den «ukronede dronning av Marbella», hvor hun med tallrike fester samler penger til syke barn. Også ved familiesetet i Friedrichsruh ved Hamburg er hun aktiv i veldedig arbeide. For det meste gjennom vel iscenesatte fester for høyadelen. I tysk offentlighet sammenlignes hun ofte med fyrstinne Gloria von Thurn und Taxis.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gunilla von Bismarck på Internet Movie Database
Olav Jordet

Olav Jordet (født 27. desember 1939 i Vingelen i Tolga) er en norsk tidligere skiskytter som representerte Vingelen Skytterlag. Han er verdensmester individuelt, på stafett og i lagkonkurransen, samt medaljør fra OL.


== Karriere ==
Jordet ble Norges første individuelle verdensmester i skiskyting i 1965, hvor han også var med på Norges lag som vant lagkonkurransen. Han har også VM-gull i stafett fra 1966 og 1967. Han tok bronse på 20 kilometer i OL i 1964, og var med på stafettlaget som tok OL-sølv i Grenoble i 1968. Han har flere NM-titler i skiskyting og skifeltskyting. Som en av få skyttere har Jordet to napp i Officerspokalen (1961 og 1966). Han representerte Vingelen Skytterlag
Han ble tildelt Morgenbladets gullmedalje i 1965 for sin VM-seier.
Olav Jordet er søskenbarn med friidrettsutøver og to ganger kongepokalvinner Kirsti Jordet.


== OL-medaljer ==
1968  Grenoble -  Sølv i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn  Norge
1964  Innsbruck -  Bronse i skiskyting, 20 km, menn  Norge


== VM-medaljer ==
1965  Elverum -  Gull i skiskyting, 20 km, menn  Norge
1966  Garmisch-Partenkirchen -  Gull i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn  Norge
1967  Altenberg -  Gull i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn  Norge
1965  Elverum -  Gull i lagkonkurranse, menn  Norge
(1965  Elverum -  Seier i uoffisiell 4 x 7,5 km stafett, menn  Norge) uoffisiell
1962  Tavastehus -  Bronse lagkamp, menn  Norge
1963  Seefeld -  Bronse lagkamp, menn  Norge


== Referanser ==


== Kilder ==
Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen
Jorsett, Per (1993). Norges skytterkonger gjennom 100 år (Revidert utgave av Norges skytterkonger utgitt i 1970 utg.). Oslo: Gyldendal Norsk Forlag. ISBN 82-05-21043-8.  [Utgitt i samarbeid med Det frivillige Skyttervesen]


== Eksterne lenker ==
(en) Olav Jordet – Olympedia 
(en) Olav Jordet – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Kosttilskudd

Kosttilskudd betegner primært produkter som i flytende eller fast form (ofte tabletter/kapsler) kan tilføre kroppen, som oftest vitaminer og mineraler. 
Vitaminer er organiske forbindelser som kroppen trenger i stoffskifteprosessene. Vitaminene må i hovedsak tilføres utenfra fordi kroppen bare produsere et fåtall selv. Blant dem som kroppen kan produsere selv er B3 (Niacin), D og K. Kroppen kan ikke nyttiggjøre seg vitaminene uten mineraler, og kroppen produserer ikke ett eneste mineral selv. Vi er derfor avhengige av å få tilført alle mineralene vi trenger utenfra. 
Et variert kosthold har vært den primære kilden til vitaminer og mineraler og er i de aller fleste tilfeller tilstrekkelig, men noen kan ha behov for ekstra tilskudd i en periode eller permanent. Årsaker til dette kan f.eks. være sykdom eller medikamentbruk. Det er imidlertid svært utbredt også blant friske mennesker å supplere kostholdet med kosttilskudd selv om dette stort sett er unødvendig. Det finnes bare fire kosttilskudd som norske helsemyndigheter anbefaler. Disse er: Tran, folat (for gravide), samt vitamin D og kalsium (for å forebygge benskjørhet).Vitamin- og enkelte mineraltilskudd klassifiseres som legemidler i Norge. De kan likevel omsettes som næringsmidler i bestemte doser ifølge Forskrift om kosttilskudd. Forvaltningsansvaret for disse er tillagt Mattilsynet.
Det finnes også flere andre former for kosttilskudd, slik som planteekstrakter, helsebringende bakterier (probiotika), droger og diverse fettsyrer. Disse betegnes gjerne naturmidler. Kosttilskudd omsettes ofte gjennom samme utsalgssteder som helsekost, det vil si apotek, helsekostbutikker, netthandel og postordre.
Villedende markedsføring og farlige substanser i kosttilskudd er blitt et økende problem, særlig grunnet fremvekst av netthandel. En amerikansk studie fra 2015 viste at over 20.000 akuttinnleggelser på amerikanske sykehus skyldes uforsvarlig inntak av kosttilskudd, og av disse er mange av pasientene unge. Kosttilskudd omsettes også utstrakt gjennom pyramidelignende konsepter og alternative miljøer for konspirasjonsteorier.Inntak av kosttilskudd kan i visse tilfeller være helseskadelig dersom man får i seg mer enn anbefalt dose, i tillegg til at noen kosttilskudd kan påvirke effekten av medisiner.


== Se også ==
Supermat
Ernæring


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kosttilskudd og legemidler fra naturen – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (NIFAB)
Klasse (biologi)

Klasse (Latin: classis) er en kategori brukt i den biologiske systematikken;
en klasse kan omfatte én eller flere beslektede ordener, og én eller flere beslektede klasser sammenfattes som rekke i Dyreriket eller divisjon i Planteriket.
Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det et skjønnsspørsmål hvilken gruppe man velger å kalle klasse, og kriteriene for hva som er en klasse varierer fra rekke til rekke hos dyr og fra divisjon til divisjon hos planter. Dagens systematikk er derfor mer opptatt av organismenes slektskap eller stamtre enn av kategorier, men formelle enheter som klasse brukes gjerne i floraer, allmenlitteratur og lærebøker hvor oversikt er viktigere enn detaljene i stamtreet.
I Dyreriket slutter det vitenskapelige navnet for en klasse vanligvis på -a, for eksempel Mammalia (pattedyr), Insecta (insekter) og Asterozoa (sjøstjerner og slangestjerner).
I botanikken dannes det vitenskapelige navnet for en klasse ved at roten på typusslektens navn får endelsen -phyceae (for alger), -opsida (for landplanter) eller -mycetes (for sopper).
De tilsvarende endelsene for underklasser er -phycidae, -idae og -mycetidae.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
Rekke (biologi)

Rekke (Latin: phylum) er en av de aller høyeste kategorier innen biologisk og  botanisk divisjon. En rekke eller divisjon kan omfatte én eller flere beslektede klasser, og beslektede rekker eller divisjoner sammenfattes som rike.
Dyreriket deles inn i rundt 35 rekker og sopp deles gjerne inn i 5 divisjoner. Systematisk inndeling i planteriket har tradisjonelt basert seg på å kartlegge familier, og det eksisterer ingen allmenn akseptert inndeling eller endog avgrensning av planter, slik at antall divisjoner varierer fra to til 12, og begrepet rekke eller divisjon brukes sjelden i botanikken. Protister deles gjerne inn i 14 eller 16 rekker.


== Definisjoner ==
Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det et skjønnsspørsmål hvilken gruppe man velger å kalle rekke. Hos dyr henger inndelingen i rekker sammen med Haeckels idé om et Bauplan, den grunnleggende lesten et dyr er bygget over. For eksempel er alle ryggstrengdyr basert på en brusk- eller beinstreng (ryggraden hos oss virveldyr) som strekker seg gjennom hele kroppen med et nervevrør på oversiden og en tarm på undersiden. Leddyr har den motsatte bygningen, med en gjennomgående tarm som ligger over sentralnervesystemet, og med et ytre skjelett. Flatormer på sin side har sentralnervesystemet fordelt som et stigeformet nettverk med hovedstammene på hver side av kroppen og en enkelt munn mitt under som ender i en mage uten endetarmsåpning.
Denne måten å se dyreriket på gir en fenetisk definisjon av rekker basert på bygning og utvikling, mens man alternativt kan se på rekker som organismer med grader av slektskap som kommer til uttrykk i enkelte viktige bygningstrekk (fylogenetisk definisjon). Disse to måtene å definere rekker på gir likevel ingen dramatiske forskjeller i inndelingen av dyreriket, selv om noen rekker (svamper, flatormer) er parafyletiske.


== Historie ==
Tradisjonelt har dyreriket vært best undersøkt og der representerer en rekke en fundamentalt grunnleggende form for bygningstrekk. Uttrykket ble først lansert av Ernst Haeckel, basert på gresk phylon (stamme eller type). Den tyske botanikeren August W. Eichler tok opp Haeckels uttrykk og delte planteriket inn i 5 rekker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata
Domene (biologi)

Domene (Latin: regio) er en kategori som brukes innen biologisk systematikk.
Et domene omfatter ett eller flere beslektede riker.
Ulike systematikere opererer med ulike systemer, og mange bruker ingen kategori over riket. De som bruker domener, bruker denne kategorien for de aller største organismegruppene, slik som bakterier, eukaryote organismer og urbakterier.
Dagens systematikk er imidlertid mer opptatt av organismenes slektskap eller stamtre enn av kategorier.
Se også liv.


== Eksterne lenker ==
(en) Kategori:Domains (biology) – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons