jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Laura Linney

Laura Linney (født 5. februar 1964 i New York City i New York) er en amerikansk skuespiller.
Laura Linney har blitt Oscarnominert tre ganger, to ganger i klassen beste kvinnelige hovedrolle for sine roller som Samantha «Sammy» Prescott i filmen You Can Count on Me og som Wendy Savage i filmen The Savages, og i tillegg i kategorien beste kvinnelige birolle for sin rolle som Clara McMillen i filmen Kinsey. Hun har vunnet både Satellite Award og Golden Globe for sine prestasjoner i serien The Big C.


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Laura Linney på Internet Movie Database 
(sv) Laura Linney i Svensk Filmdatabas 
(da) Laura Linney på Filmdatabasen 
(da) Laura Linney på Scope 
(fr) Laura Linney på Allociné 
(en) Laura Linney på AllMovie 
(en) Laura Linney hos Turner Classic Movies 
(en) Laura Linney hos Rotten Tomatoes 
(en) Laura Linney hos The Movie Database 
(en) Laura Linney hos Internet Broadway Database
Västgøtaspets

Västgøtaspets (FCI #) er en mellomstor kortbeint svensk gårdshund som regnes inn under de nordiske gårds- og gjeterhundrasene blant spisshundene.


== Opprinnelse og alder ==
Västgøtaspets regnes altså som en spisshund, til tross for den store likheten med welsh corgi. De er nære slektninger, men om västgötaspetsen er opphavet til corgien eller eventuelt omvendt, vet ingen noe om. Hunderasen er opprinnelig en gårdshund, viss primæroppgave var å gjete og passe på buskapen. Noen hevder at den skal stamme vikingtiden eller ennå før, men dette medfører neppe riktighet og mangler dokumentasjon. Hvor gammel den er vet man altså ikke, men trolig ble typen formet alt før 1800.
Den første rasestandarden ble klar alt i 1943, da under navnet svensk vallhund (gjeterhund). Før den tid finnes ingen referanser til verken et rasenavn eller et typenavn. Rasen ble anerkjent av Svenska Kennelklubben i 1948, etter at den svenske greven Björn von Rosen og Karl-Gustaf Zetterstén hadde lagt ned et betydelig arbeid for å bevare den. I 1953 bytter rasen navn til västgøtaspets. Noen hunder skal ha blitt sendt til Storbritannia i 1974, men rasen er fremdeles sjelden utenfor Sverige.


== Utseende, anatomi og fysikk ==
Västgøtaspets er en langstrakt og kortbeint spisshund. Hodet er ganske langt og kileformet, nærmest reveaktig. Skallen er nesten flat og snutepartiet noe kvadratisk. Tydelig markert stopp og stramme lepper. Ørene er mellomstore, spisse og stående. Halsen er muskuløs og lang. Brystkassen er lang og dyp, ribbeina er godt velvet. Krysset er bredt, lendet kort og kraftig, og buklinjer noe opptrukket. Horisontal, muskuløs rygg. Korte, muskuløse bein og kraftig benstamme med ovale labber og kraftige poter. Halen kan være både kort (såkalt stubbhale) og lang og bæres rett ut i ryggnivå.
Pelsen er middels lang, stiv, kompakt og vanntett. Kort på beinas framsider, noen lenger rundt halsen, på brystet og beinas baksider. Tett, myk underull. Fargen er gjerne grå, gråbrun, gyllengrå og rødgrå med mørkere hår på ryggen, deler av halsen og hodet. Lysere tegninger på snuten, halsen, brystet, buken, lårene, hasene og labbene. Små hvite tegn er tillatt.
Hannene blir ca. 33 cm i skulderhøyde og veier normalt 13–15 kg. Tispene blir ca. 31 cm i skulderhøyde og veier normalt 11–13 kg.


== Bruksområde ==
Västgøtaspets er en utpreget brukshund som trives med hard jobbing. Den egner seg som gårdshund og vakthund, herunder gjeterhund for storfe og hest. Rasen er også en god familiehund.


== Lynne og væremåte ==
Västgøtaspets er hardfør, tøff, modig og livlig. Den er alltid vaktsom og alert, og ganske selvstendig. Den trives best utendørs og trenger rikelig med mosjon. Rasen regnes som varsom omkring barn.


== Annet ==
Rasen er sunn og trenger kun normalt pelsstell.


== Se også ==
Nordiske hunderaser
Svenske hunderaser
FriBU

Frikirkens barn og unge (FriBU) driver, i samarbeid med Frikirken, en organisasjon som heter FriBU. FriBU er en landsdekkende organisasjon som har ca. 9 ansatte, og 6-7000 medlemmer. FriBU er på samme måte som Frikirken delt inn i fem regioner. 


== Eksterne lenker ==
FriBU hjemmesider
Álvaro Obregón (administrativt distrikt)

Álvaro Obregón befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2020 var det registrert 759 137 innbyggere i distriktet.
I bydelen ligger bl.a. parken Parque Tarango.
Azcapotzalco

Azcapotzalco befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2020 var det registrert 432 205 innbyggere i distriktet.


== Historie ==


=== Førspansk tid ===
Den er en by med meget lang historie. Formodentlig fantes den som en bosetning allerede under Teotihuacáns velmaktsdager tidlig i det første århundre e.Kr. Den lå ved Texcocosjøen, en sjø som senere er forsvunnet. .Men den ble etterhvert forlatt. På 1100-tallet ble den grunnlagt på nytt. Etterhvert Azcapotzalco hovedstad for tepanekerne. Under de som tyranner ansette herskere Tezozómoc og Maxtla var Azcapotzalco den dominerende makt i Mexicodalen; aztekerne og tallrike andre folk i regionen var pliktig å yte byen tributt. Etter at aztekerherskeren Itzcóatl erobret byen i 1428 tapte Azcapotzalco sin politiske betydning.


=== Kolonitiden ===
I 1519, da Hernán Cortés første gang kom til aztekermetropolen Tenochtitlán, fremstod Moctezuma II i praktfulle gevanter som var blitt laget i Azcapotzalco. Etter den spanske erobring (conquista) ble regionen underlagt de nye spanske storgodseiere Delgadillo og Maldonado. Dominikanerne anla kirke og kloster i byen. Utenfor bygrensen ble deres kapell dedisert til Jomfruen av rosenkransen kjent; det stod ferdig tidlig på 1700-tallet og er et godt eksempel på kolonitidens arkitektur. 


=== De porfirianske tid ===
Mellom 1876 og 1910 endret området rundt Mexico by sterkt karakter - preget av president Porfirio Díaz. Hovedgaten i Azcapozalco fikk elegante hus i fransk stil. 


=== Moderne tid ===
Azcapotzalco endret seg dramatisk på 1900-tallet. Mexico bys storbyområde vokste og førte til at mange forsteder ble innlemmet i byen. Azcapotzalco fremstod etterhvert for et sted for middelklassen. I september 2019 ble Azcapotzalco sete for et katolsk bispedømme. I det moderne distriktet ligger blant annet parken Parque Tezozómoc.
Waxed

Waxed er debutalbumet til det norske rockebandet BigBang. Det ble først utgitt i 1995 og så gjenutgitt i 2002 av Warner Music.


== Oversikt ==
Plata ble første gang utgitt på frontmann Øystein Grenis eget plateselskap Grandsport Records i 1995. Plata ble senere gjenutgitt på Warner 3. juni 2002. «Elle Vogue» er et instrumentalt bonusspor, kun inkludert på albumet gjenutgivelsen. Plata inneholder blant annet låta «Marvin Dale», en hyllest til surfgitar-legendene Hank Marvin og Dick Dale. Den inneholder også «Two O'Clock», et spor Greni tidligere har nevnt som sin favorittsang av BigBang. «Elle Vogue» er dedikert til motemagasiner (som Elle og Vogue) som eksposerer kvinner som vanlige menn ikke har råd til, ifølge Øystein Grenis egne uttalelser.


== Sporliste ==
«Bus Ride» – 4:04
«Limo Driver» – 3:38
«The Man» – 2:38
«Little Cloud» – 3:48
«Two O'Clock» – 4:06
«Tennis Club» – 4:06
«Marvin Dale» – 2:36
«Rules Understood» – 2:44
«Situations» – 4:30
«Usually» – 3:17
«Down There Again» – 2:50
«Elle Vogue» (bonusspor) – 2:00


== Personell ==


=== Bigbang ===
Øystein Greni – Vokal, gitarer, produsent, miksing, mastering
Erik Tresselt – Bassgitar, vokal, produsent, miksing, mastering
Christer Engen – Trommer, vokal, produsent, miksing, mastering


=== Øvrige ===
Iver Olav Erstad – orgel på Tennis Club
Jørn Christensen - produsent/tekniker på Little Cloud
Børge Finstad - produsent, tekniker, miksing
Audun Strype - mastering
Fin Serck-Hanssen - fotograf
Aud Viker - coverdesign


== Eksterne lenker ==
(en) Waxed på Discogs 
(en) Waxed på MusicBrainz
Benito Juárez (administrativt distrikt)

Benito Juárez befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2020 var det registrert 434 153 innbyggere i distriktet.
Cuajimalpa

Cuajimalpa de Morelos befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2020 var det registrert 217 686 innbyggere i distriktet.
Cuauhtémoc (administrativt distrikt)

Cuauhtémoc befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 515 132 innbyggere i distriktet.
Gustavo A. Madero (administrativt distrikt)

Gustavo A. Madero befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 1 233 922 innbyggere i distriktet.
Iztacalco

Iztacalco er et administrativt distrikt i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 410 717 innbyggere i distriktet.
I Iztacalco ligger blant annet Ciudad Deportiva de la Magdalena Mixihuca, med Palacio de los Deportes, Autódromo Hermanos Rodríguez og Foro Sol.
Iztapalapa

Iztapalapa befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 1 771 673 innbyggere i distriktet.
Her befinner bl.a. den lille nasjonalparken Cerro de la Estrella nasjonalpark seg.
Magdalena Contreras (administrativt distrikt)

Magdalena Contreras befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 221 762 innbyggere i distriktet.
Miguel Hidalgo (administrativt distrikt)

Miguel Hidalgo befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2020 var det registrert 414 470 innbyggere i distriktet.
Milpa Alta

Milpa Alta er et administrativt distrikt sørøst i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 96 744 innbyggere i distriktet.
Til tross for sin beliggenhet innenfor bygrensa i Mexico by, består området stort sett av furuskog. Her finnes det også små samfunn som snakker nahuatl, det dominerende urspråket i det sentrale Mexico.
Tláhuac

Tláhuac er et administrativt distrikt øst i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 302 483 innbyggere i distriktet.
Venustiano Carranza (administrativt distrikt)

Venustiano Carranza befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2005 var det registrert 447 459 innbyggere i distriktet. Nasjonalarkivet ligger i distriktet i bygningen Palacio de Lecumberri.
Xochimilco

Xochimilco befinner seg i Mexicos føderale distrikt. I 2000 var det registrert 368 798 innbyggere i distriktet.
I Xochimilco er deler av den en gang så store Texcoco-sjøen bevart. På vannet er det bygd opp kunstige øyer, såkalte chinampas, som tidligere ble brukt til grønnsakdyrking. I dag er dette et friområde, og los chilangos (innbyggerne i Mexico by) kommer hit for å leie trajineras, flatbunnede båter, for å dra på tur. 


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Xochimilco Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Affinitet

Affinitet, fra det latinske ordet affinitas (slektskap), er betegnelsen for tiltrekningskraften mellom kjemiske emner, som gjør at disse reagerer med hverandre, det vil si at de lager kjemiske forbindelser. 
Affinitet er et gammelt begrep som har vært brukt i naturvitenskapen siden 1600-tallet. I moderne sammenheng bruker man ofte begrep som indre energi, entalpi, entropi eller Gibbs frie energi i stedet.


== Eksterne lenker ==
Affinitet snl.no, lesedato 3. februar 2016.
Fedra (Racine)

Fedra er et fransk-klassisk stykke fra 1677 av dramatikeren Jean Racine. Stykket bygger på en athensk-minoisk myte og både Seneca og Evripides har skrevet stykker fra denne myten. Originalen er skrevet på aleksandriner og er på fem akter.


== Figurer ==
Tessevs konge
Fedra hans kone
Hippolytos hans sønn, Fedras stesønn
Aricia datter av kong Tessevs fiende
Teramenes Hippolytos' tjener og konfindent
Oione Fedras terne og konfindent
Ismene Aricias terne og konfindent


== Handling ==
Første aktFedra har lenge hatt kjærlighet for kong Tessevs sønn, Hippolytos, men kan ikke få ham fordi hun er gift med faren hans. Hippolytos vil ikke ha Fedra, men elsker derimot Aricia. Hun er datter av Tessevs fiende og han har forbud mot å treffe henne. Den andre konflikten er arvingen av tronen. Spørsmålet er om det er Hippolytos eller Fedras sønn som er den rettmessige arvingen.

Andre aktEn budbringer kommer med beskjeden om at kong Tessevs skip har forlist og kongen blir meldt død. Denne nyheten åpner opp for tilspissing i begge konfliktene. Hyppolytos erklærer sin kjærlighet for Aricia mens Fedra erklærer sin kjærlighet for Hippolytos. Fedras sønn blir valgt til konge.

Tredje aktFedra forsøker å vinne Hippolytos' hjerte ved å friste med kongetronen, men plutselig kommer omslaget(peripeti), en beskjed om at Tessevs er i live. Fedra er skyldig på grunn av sin kjærlighetserklæring til Hippolytos og han er skyldig i å trosse farens forbud mot å møte Aricia.

Fjerde aktI fjerde akt lyver Oione på Hippolytos for å redde Fedra og Tessevs landsforviser sønnen sin. Fedra får vite om Hippolytos kjærlighet til Aricia og har mistet alt og beseglet sin skjebne.

Femte aktAricia forsøker å snakke med Tessevs og overtaler ham til å forhøre Oione en gang til, men da har hun tatt livet av seg. Da han skjønner han har gått for langt i å landsforvise sønnen sin, forsøker han å kalle ham tilbake, men Hippolytos er død. Fedra kommer tilslutt med en innrømmelse og dør.


== Tolkning ==
Stykket uttrykker en tvil på mennesket og samfunnets mulighet til å løse konflikter. Slutten i Fedra er en helt annen enn den i Moliéres Tartuffe, der kongemakten griper inn og løser problemene på forunderlig vis. Fedra viser at den eneste frelse ligger i Guds nåde alene, og slik stiller seg tvilende til det kongedømmet som var under Ludvig XIV.
Qassaman bin nazilat Il-mahiqat

Qassaman bin nazilat Il-mahiqat (norsk: «Vi sverger ved lynet som ødelegger») er Algeries nasjonalsang. Mufdi Zakariah skrev teksten i 1956. Han satt da i Barberousse-fengselet. Senere i 1956 satte Mohamed Fawzi fra Egypt melodi til den, etter at Mohamed Triki først hadde gjort et forsøk på tonesetting. Sangen ble innført som nasjonalsang i 1963.


== Referanser ==
Caracalla

Caracalla (født 4. april 188, død 8. april 217) var keiser i Romerriket fra 211 til sin død. Han var sønn av keiser Septimius Severus. Ved fødselen fikk han navnet Lucius Septimius Bassianus, men senere forandret familien navnet til Marcus Aurelius Antoninus. Tilnavnet Caracalla henspiller på en klesdrakt i gallisk stil som han ofte brukte. Romerne gikk med to tunikaer når det var kaldt i været, den innerste kaltes subacula, mens over-tunikaen het tunica exteriodum. Sistnevnte ble gradvis lenger, og ca. år 100 nådde den ned til anklene. Den var da blitt kjent som caracalla, og ca. år 200 ble den båret av nesten alle – også keiseren.Han regnes som en stor tyrann. Det som fortelles om hans regjering er usikkert på mange måter.

I 198 ble han utnevnt til medregent av sin far og fikk tittelen Augustus. Hans ett år yngre bror Geta ble fra 209 også utnevnt til medregent. Da faren døde, ble begge to hans etterfølgere, men snart ble det fiendskap mellom dem. Dette endte med at Caracalla drepte broren. Han sørget deretter for at mange av brorens venner også led døden.
Han var muligens ikke en spesielt dyktig politiker, og omgav seg alltid med embedsmenn som kunne gi råd. 
Caracalla er kjent for å ha gitt romersk borgerskap til alle frie menn innenfor rikets grenser. Dette var en betydelig reform, da borgerrett tidligere kun hadde blitt gitt dem som bodde i Italia. 
Mens faren beundret Hannibal og reiste en statue av ham, sies det at Caracalla var en beundrer av Aleksander den store, og han skal ha forsøkt å utføre lignende erobringer som han. Han aksentuerte imidlertid det rå i krigføringen. Han var også interessert i mystikk og skal ha fulgt egyptiske skikker. Som den eneste romerske keiser lot han seg avbilde i en faraos klær. 
Han gikk til krig mot germanerne og skal i den forbindelse ha utvist stor grusomhet mot sine beseirede fiender. Han gikk også til krig mot Partia og skal under reisen ha sørget for at en rekke mennesker i Alexandria ble drept. Under krigen mot Partia ble han imidlertid myrdet av en offiser. 


== Referanser ==
Naturreligion

Naturreligion eller stammereligion er en upresis fellesbetegnelse for en mengde religioner som i sin utbredelse er begrenset til enkelte eller grupper av folkeslag, og som dermed står utenfor de store «verdensreligionene». Naturreligioner er innbyrdes svært ulike og har heller ikke noen forbindelse med hverandre. Derfor betraktes begrepet i antropologien som foreldet.
I tidligere (vestlige) beskrivelser av naturreligioner har disse ofte blitt karakterisert som «primitive», bl.a. fordi de fleste av dem finnes i skriftløse kulturer. Dette er i de fleste tilfeller en feilaktig oppfatning, siden naturreligioner kan bestå av svært komplekse religiøse systemer av regler, riter og overleveringer.
Begrepet naturreligion antyder at de først og fremst dyrker naturen i ulikt vis, eksempelvis solen, dyr eller trær. Dette stemmer for noen, men langt fra alle «naturreligioner». Det forekommer også dyrkning av guder, ånder, forfedre m.m. Man kan derfor skille ut bestemte grupper blant naturreligionene, eksempelvis animisme, sjamanisme, monoteisme, polyteisme, forfedrekult m.m.
Før utbredelsen av dagens verdensreligioner forekom naturreligioner sannsynligvis hos alle folkeslag. I dag er de fremdeles vanlige i bestemte regioner i Afrika, i Amerika og rundt polarsirkelen, inkludert finsk-ugriske religioner i Sápmi og Sibir. Man anslår at totalt en kvart til en halv milliard mennesker er tilhengere av naturreligioner.


== Eksterne lenker ==
Samisk religion – en kortfattet oversikt av Roald E. Kristiansen
Native American Spirituality – urbefolkningen i Amerika (indianere) (engelsk)
Paleocen

Paleocen (65-56 millioner år siden) er den eldste tidsepoken i tertiærperioden. Sammen med eocen (56-33,9 millioner år siden) og oligocen (33,9-23 millioner år siden) utgjør paleocen paleogen (65-23 millioner år siden), en periode som sammen med det påfølgende neogen utgjør jordens nytid. Faunaen i denne perioden var preget av den svære masseutryddelsen som markerte slutten på Kritt-tiden, kjent som Kritt-paleogen-utryddelsen.
Pattedyrene var fortsatt forholdsvis få og små, og mange av de kjente artene representerer grupper som nå er utdødde. Derimot utviklet det seg noen svært store, ikke flygedyktige, kjøttetende fugler.
Dinanath Sharma

Dinanath Sharma (andre transkripsjoner Deena Nath Sharma, Dina Nath Sharma), også kjent under partinavnet Ashok (født 19. juli 1945), er en kommunistleder i Nepal. Han er medlem i politbyrået i NKP (Maobadi).
Sharma har tidligere vært han med i NKP (Masal), et parti leda av Mohan Bikram Singh. Singh og hans parti er sterkt fiendtlige til maoistopprøret som starta i februar 1996.Sharma var en sentral talsperson for NKP(Masal) rundt 1990. Bl.a. var det han som på vegne av partiet kom med en kraftig fordømmelse mot Baburam Bhattarai (som nettopp hadde brutt med NKP(Masal) og valgfronten som Bhattarai leda, Samyukta Janamorcha Nepal, våren 1991.4. mai 1994 blei han arrestert sammen med 15 andre i en demonstrasjon til støtte for jordokkupanter i distriktet Udayapur.I 1997 blei han arrestert blant mange andre ledere i kampen mot et forslag til ny antiterroristlov.Da NKP(Masal) vedtok å stille til valg i 1999 protesterte  Sharma. Han gikk inn for at partiet skulle boikotte valget og støtte opprøret isteden.6. april 1999 brøyt ei gruppe leda av Sharma seg ut og stifta et nytt parti som fortsatte å bruke samme navn: NKP(Masal). Sharmas Masal innleda samarbeid med NKP(Maobadi) og gikk nokså raskt inn der.
Sharma blei tatt inn som politbyråmedlem i NKP(Maobadi).
I politbyrået fikk han selskap av flere som hadde brutt med Singh og NKP(Masal) før ham: Partisjef Prachanda brøyt med Singh i 1985, Baburam Bhattarai i 1991.Han var også koordinator for Koordineringskomiteen av Sør-Asias maoistiske partier og organisasjoner.
Våren 2005 dukka han opp i nyhetene i samband med partikampen mellom Prachanda og B. Bhattarai. Prachanda reagerte mot kritikk fra B. Bhattarai, og fikk ham avsatt fra alle stillinger i partiet og ifølge noen kilder internert, sammen med sine to nære medarbeidere Hisila Yami og Dinanath Sharma. I løpet av sommeren blei konflikten offisielt løst, og de tre blei gjeninnsatt i ledende verv i partiet.
Et år etter kom han til Katmnandu som medlem av NKP(Maobadi)s gruppe på tre forhandlere, som skulle diskutere fred og et nytt politisk system med den nye regjeringa utpekt av Sjupartialliansen for demokrati i Nepal. (De to andre var sjefsforhandler Krishna Bahadur Mahara og Dev Gurung. )
Det må reknes som uvanlig at en leder som har vært med så kort tid i partiet – og enda mer: som var kasta ut av alle ledende stillinger for mindre enn et år sida – er med i ei så viktig forhandlingsdelegasjon.I juni 2006 lå fortsatt etterlysninga hans fra Royal Nepalese Counter Insurgency Operations ute på Internett. Men det hindra ikke Sharma i å snakke på historias kanskje største møte i Kathmandu 2. juni, uten at Nepals Army (som hæren var omdøpt til) greip inn.
Mer private opplysninger om Sharma er ikke kjent.


== Se også ==
NKP (Masal)
NKP (Maobadi)
NKP (Ekda Kendra Masal)
Mohan Bikram Singh
Prachanda
Baburam Bhattarai
Hisila Yami
Krishna Bahadur Mahara
Jana Andolan 2006


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Sharpeville-massakren

Sharpeville-massakren fant sted i Sharpeville i  Soweto Sør-Afrika i 1960. 21. mars 1960 åpnet sørafrikansk politi ild og drepte 69 PAC medlemmer som demonstrerte mot innføringen av passlover for svarte. Passlovene innebar en betydelig innskrenking i bevegelsesfriheten for den svarte befolkningen. I ettertid viste det seg at flesteparten av de drepte var skutt i ryggen, og overlevende vitnet på at de var i gang med å flykte da politiet plutselig åpnet ild.  Massakren førte til at en rekke svarte politiske  partier og bevegelser i landet, inkludert ANC og PAC ble forbudt. Det utløste også at både ANC og PAC startet væpnede aksjoner og grunnla geriljabevegelser med baser utenfor Sør-Afrika.


== Se også ==
Marikana-massakren


== Eksterne lenker ==
sahistory.org.za: Sharpeville Massacre, 21 March 1960 (en)
Aftenposten.no: Minnet ofrene for Sharpeville-massakren 50 år etter
refworld.org: Resolution 134 (1960) of 1 April 1960
Fludd

Fludd kan sikte til:


== Personer ==
Derrick Fludd – Maler
Robert Fludd – mystisk person fra  1600-tallet


== Annet ==
Fludd (roman), en roman skrevet av Hilary Mantel
FLUDD er en vannjet som brukes av protagonerne som våpen i videospill Super Mario Sunshine
Graviton

Gravitoner er hypotetiske elementærpartikler som formidler gravitasjonskraften. Disse gravitonene blir for eksempel utvekslet mellom et fallende eple og Jorda, men de er til nå ikke påvist.
Gravitajonskraften er ikke beskrevet på sub-atomisk nivå. Det er derfor gravitasjon ikke inkluderes i det vi kaller kvantemekanikken, den delen av fysikken som beskriver atomer, molekyler og oppbygningen av disse. Gravitonbosonet kan hypotetisk være inngangen forskerne trenger for å forstå hvordan gravitasjon fungerer på et helt grunnleggende nivå.
The Large Hadron Collider (LHC) eid av CERN, den europeiske organisasjon for kjernefysisk forskning, er en 27 kilometer lang partikkelakselerator. Den akselerer partikler tett opp mot lysest hastighet i to motsatte partikkelstrømmer i et rør som heretter kolliderer med hverandre. Effekten av kollisjonen lager et fyrverkeri av partikler som flyr i alle retninger. Målet til akseleratoren er å oppdage nye partikler og fenomener med sine detektorer. Det er her en påvisning av gravitoner kan finne sted. 

Jesper Jakobsen Swift (2019). «Er gravitonet den manglende biten i puslespillet «teorien om alt»?». forskersonen.no.