jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kyrksæterøra

Kyrksæterøra er et tettsted som er administrasjonssenter i Heim kommune i Trøndelag. Tettstedet har 2 484 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger ved utløpet til elva Søa ved Hemnfjorden, ca. 110 kilometer vest for Trondheim.

På tettstedet finnes hotell, dagligvarebutikker, klær- og sportsbutikker, elektro, frisør, verksted, trelast, camping- og hytteutleie, småbåthavn, bank og spisesteder. Av storindustri har tettstedet skipsverft, smelteverk, byggfirma, trevarefabrikk og avlsfabrikk for laks og regnbueørret.
Kyrksæterøra har 10-årig grunnskole og videregående skole med allmenne- og yrkesfag. Offentlige tjenester inkluderer lege og tannlege, samt helse- og eldresenter.
Stedet har et aktivt idrettsmiljø der fotball kanskje utgjør den største delen. Den organiserte idretten er underlagt Kyrksæterøra IL.
Hemne kirke ligger på toppen av endemorenen (Skeiet) mellom Rovatnet og Hemnfjorden.


== Kjente navn ==
Noen kjente folk fra Kyrksæterøra er:

Ove Aunli – tidligere skiløper
Berit Aunli – tidligere skiløper
Vegard Forren – fotballspiller
Ardian Gashi – fotballspiller
Ole Runar Gillebo – vinner av Melodi Grand Prix Jr 2006
Pål André Helland – fotballspiller for Lillestrøm
Erik Hoftun – tidligere fotballspiller for Molde, Rosenborg og Bodø/Glimt
Mona Susanne Tetlie – Norges første prøverørsbarn


== Billedgalleri ==

		
		
		
		
		
		


== Referanser ==
Jaltakonferansen

Jaltakonferansen (også kalt Krimkonferansen) var et ukeslangt møte fra 4. til 11. februar 1945 – tre måneder før den andre verdenskrig var over i Europa – mellom statslederne i USA (Franklin D. Roosevelt), Storbritannia (Winston Churchill) og Sovjetunionen (Josef Stalin). Møtet var en fortsettelse av det tidligere møtet i Teheran (Teherankonferansen i 1943), og ble brukt til å koordinere de tre stormaktenes krigsinnsats mot Tyskland og Japan under andre verdenskrig.


== Bakgrunn ==
Møtet fant sted i Livadiapalasset, tsarfamiliens tidligere sommerresidens, nær byen Jalta på Krim. Temaet for møtet var de alliertes videre krigføring inne i selve Tyskland og kampen mot Japan. Størst interesse knyttet det seg imidlertid til de avtaler og planer de tre lederne laget for etterkrigstiden. Konferansen og Jaltaavtalen ga noen av de første indikasjonene på det som senere ble den kalde krigen.Jaltaavtalen stadfestet at det okkuperte Tyskland skulle deles inn i fire okkupasjonssoner, som hver skulle styres av en av okkupasjonsmaktene; Sovjetunionen, USA, Storbritannia og Frankrike. Videre ble man enige om prinsippet og utgangspunktet for hvordan Tyskland skulle betale krigserstatninger. De allierte ville ikke begå samme feil som ved Versaillesfreden etter første verdenskrig, derfor ble det bestemt at tyskerne skulle betale erstatninger i varer og ved å flytte tyske fabrikker til okkupasjonsmaktene. Disse krigserstatningene skulle hver okkupasjonsmakt i hovedsak ta ut fra sin respektive okkupasjonssone. Det ble gjort et unntak for Sovjetunionen, som skulle få prosenter fra de vestlige sonene, grunnet at ødeleggelsene i Sovjet hadde vært enorme, i tillegg til at det fantes lite industri i den sovjetiske okkupasjonssonen (de østlige delene av Tyskland). Det ble videre bestemt at Polen skulle få sine erstatninger fra Sovjetunionens sone, mens andre land som hadde erstatningskrav, skulle få dette fra de tre vestlige sonene.
Prinsippet for erstatningene ble klar på Jalta, men ikke hvordan selve fordelingen skulle forløpe. Dette var tema på Moskvakonferansen høsten 1945, men det ble ikke oppnådd enighet, og temaet ble utsatt. Dette førte til stor misnøye hos Stalin, som sannsynligvis så uenighetene fra Jalta som de første tegnene på noe han tolket som «de første vestlige tendenser til å danne en felles front mot Sovjetunionen». 
Det ble bestemt at det skulle være demokratiske valg i Tyskland og de andre sentraleuropeiske land etter krigen. Stalin brøt dette løftet.
Det ble også bestemt at Sovjetunionen skulle gå til krig mot Japan etter at Tyskland hadde kapitulert, og ville få Kurilene i kompensasjon. Dette ble gjort.


== Referanser ==


== Kilder ==
Bell, P. M.  H; Twelve Turning Points of the Second World War, Yale University Press, 2011, ISBN 978-0-300-18770-0
«Yalta casts its shadow 60 years on», fra BBC, 7. februar 2005


== Eksterne lenker ==
(en) Yalta Conference – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Musikkpedagogikk

Musikkpedagogikk er både en betegnelse på praktisk musikkundervisning og et fagområde i musikkvitenskap som behandler teoretiske og praktiske problemer knyttet til kunsten å undervise i musikk (jf. uttrykket pedagog og pedagogikk som også har to betydninger). En musikkpedagog er i ordets brede forstand en person som gir andre opplæring i vokale eller instrumentale ferdigheter, eller i musikkteoretiske fag. Musikkpedagoger kan gi undervisning i privat regi, være ansatt ved musikkonservatorier, kulturskoler, musikklinjer på videregående skoler, musikkhøyskoler e.l.


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av musikkpedagog
Nordisk ministerråds rapport om musikkundervisning i Norden, Praktisk-musiske fag i utdanningssystemene i Norden
Motstandsbevegelse

Motstandsbevegelse er et samlebegrep for organisert, aktivt eller passivt opprør mot innen- eller utenlandske maktapprater, for eksempel under okkupasjon. Passiv motstand omfatter blant annet bruk av  symboler, streiker, sabotasje og demonstrasjoner. Motstanden kan også være mer voldelig, og ta i bruk likvidasjoner, sprengninger eller regulære kamphandlinger.
Makthaverne motstandsbevegelsen kjemper mot vil vanligvis prøve å stemple motstanderne som «terrorister». Selv om voldshandlinger blir utført mot militære mål, stemples handlingene som «terrorisme».
Betegnelser brukt i andre land på motstandsbevegelser inkluderer det engelske begrepet «resistance movement», det franske «La Résistance», og partisanene på Balkan. I nyere tid er begrepet «frigjøringsbevegelse» mye brukt.
For nordmenn er ordet «motstandsbevegelse» i sterk grad knyttet til norsk motstandsbevegelse under andre verdenskrig; ofte er denne bare omtalt som «Motstandsbevegelsen».


== Internasjonale avtaler ==
I landkrigskonvensjonen av 1907 heter det at militser og frikorps (frivillige) skal stå under kommando av en ansvarlig person. For å bli omfattet av konvensjonen må de ha et emblem som er synlig på avstand og åpent bære våpen. Handlingene skal følge krigens lover og tradisjoner.
Konvensjonen presiserer imidlertid at personer som tar opp våpen mot invaderende styrker kan omfattes av krigens lover dersom de ikke har hatt tid til å organisere seg, og dersom de selv følger krigens lover.


== Se også ==
Norsk motstandsbevegelse under andre verdenskrig
Gerilja
Partisan
Milits
Sivil ulydighet
Sabotasje
Terrorisme


== Eksterne lenker ==
Landkrigskonvensjonen
Argyll Robertsons pupill

Argyll Robertsons pupill er en medisinsk tilstand som kan observeres i øyet i sjeldne tilfeller som et resultat av langkommet, ubehandlet syfilis.
Pupillene er små og kan være uregelmessige i formen. Pupillerefleksen er svakere eller borte, slik at det tar lengre tid for pupillene å trekke seg sammen når det sendes mer lys i øyet, eller pupillene trekker seg mye mindre sammen enn normalt. 
Når pasienten ser fra fjernt hold til å se på noe nært, trekker pupillene seg sammen normalt. Denne refleksen er normal ved Argyll Robertsons pupill. 
Tilstanden ble første gang beskrevet av Douglas Argyll Robertson i 1869.
Norges regjering

Se Jonas Gahr Støres regjering for en oversikt over den sittende regjeringenNorges regjering er landets utøvende makt og fremmer lovforslag og saker for Stortinget. Regjeringen har også ansvar for å iverksette beslutningene som Stortinget fatter. Regjeringen ledes av statsministeren og består av et varierende antall statsråder som utnevnes av kongen. Siden innføringen av den negative parlamentarismen i 1884 er regjeringen avhengig av at den ikke har mistillit i Stortinget.Statsministeren og regjeringsmedlemmene er medlemmer av statsrådet. Når regjeringen i fellesskap tar avgjørelser, skjer det som statsråd under kongens ledelse, kalt Kongen i statsråd. Det holdes vanligvis statsråd hver fredag på Det kongelige slott i Oslo.En regjering kan endres underveis ved at statsråder skiftes ut eller bytter departement. Likevel regnes regjeringen å være den samme så lenge statsministeren sitter.


== Se også ==
Liste over Norges regjeringer
Regjeringens underutvalg
Liste over norske statlige styrer, råd og utvalg
Regjeringen.no (om regjeringens nettsted)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Johs. Andenæs og Arne Fliflet: Statsforfatningen i Norge 1. utgave 1945, 10. utgave 2006 Universitetsforlaget ISBN 978-82-15-00989-6


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Government of Norway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sivorg

Sivorg var Hjemmefrontens sivile organiserte del under andre verdenskrig. Koordinasjonskomiteen og Kretsen dannet sammen mye av Sivorg. Det operative arbeidet i Sivorg var organisert gjennom fylkesutvalg. Disse var «dannet» (ikke valgt eller utnevnt).


== Organisering ==
I fylkesutvalgene var det én hovedkontakt som hadde ansvar for kommunikasjon med Hjemmefrontens ledelse. Utvalgene hadde videre ansvaret for kommunikasjon med fylkesadministrasjon, herunder fylkesmannsembedet, kultur og skole, for kirke, illegale aviser, understøttelse, for kontakt med Milorg og for kontakt med politi og advokater.
I løpet av krigen måtte utvalgenes sammensetning og organisering forandres eller de måtte reetableres avhengig av krigshverdagens små og store «slag». I forbindelse med arrestasjoner og opprullinger ble det illegale arbeidet rammet og fylkesutvalgene måtte reorganiseres eller reetableres med nye medlemmer.


== Oppgaver ==
Eksempler på oppgaver:

Fremskaffelse av (falske) pass og/eller grenseboerbevis til flyktninger
Organisering av transport for folk som må flykte (f.eks ved hjelp av pålitelige togkonduktører)
Ordre om registrering av NS og SB-lærere (samt andre «upålitelige»)
Distribusjon av parole om bedriftsvakter (fra Hjemmefrontens Ledelse og Den Frie Arbeidernes Faglige Landsorganisasjon i fellesskap)
Distribusjon av «Lovboka» med 13 lover i forbindelse med forsøkene på registrering til arbeidstjeneste og annen mobilisering for okkupasjonsmakten
Retningslinjer for distribusjon av paroler og for støtte til familier med forsørger i arrest i Norge eller Tyskland
Distribusjon av paroler til lærere om ikke å ta sensur ved avgangsaksamen i høyere skoler (medio mars 1945)
Overføring av pengestøtte (sko/mat) til familier med forsørger i arrest via «fordelere»
Lokaler for illegal avisproduksjon, trykkeriutstyr
Rekruttere redaktør/hjelpere/distributører for illegale aviser
Beredskap for iverksettelse av direktiver om bl. a. streik i tilfelle alliert innsats
Distribusjon av forholdsordre til bønder fra Hjemmefrontens ledelse.


== Frem fra gjemselen ==
Sivorgs fylkesutvalg med underutvalg kunne ha 100 medarbeidere eller mer. De færreste kjente til andre aktive eller hvor omfattende virksomheten var – før kapitulasjonen. Sivorg trådte første gang frem i lyset i full bredde da alle medarbeiderne gikk i tog 17. mai 1945 med Sivorgs merke (Bokstavene Sivorg, norsk flagg og H7-emblem på armbind).


== Arbeidet avsluttes ==
I løpet av september 1945 var forholdene i landet såpass normalisert at arbeidet i Sivorg ble avviklet.


== Eksterne lenker ==
Om sivorg i NOU 1998: 12
Sosialdepartementet

Sosialdepartementet har flere betydninger:

Sosialdepartementet (1913–1993 og 2002–2004)
Sosial- og helsedepartementet
Arbeids- og sosialdepartementet, nå Arbeids- og inkluderingsdepartementet
Sosialdepartementet (Sverige)
Akronym

Et akronym (fra gresk ἄκρος, akros, «øverst», «ytterst» og ονομα, onoma, «navn») er et initialord (forkortelse) som blir lest og uttalt som et vanlig ord, altså ikke bokstav for bokstav. Eksempler på vanlige akronymer er laser, NATO, OPEC, radar, Benelux, Donbass og BRICS.

I eksempelet laser står bokstavene for «Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation», «forsterkelse av lyssignaler ved stimulert utstråling». NATO betyr «North Atlantic Treaty Organisation» (Atlanterhavspaktens organisasjon), mens radar betyr «RAdio Detecting And Ranging». BRICS er en samlebetegnelse på Brasil, Russland, India, China (Kina) og Sør-Afrika. Landene ble tidligere omtalt som BRIC før Sør-Afrika kom med i 2011.
Akronymer brukes oftere om grupper av land enn om enkeltstater. Et unntak var FYROM, som Nord-Makedonia ble kalt under Den makedonske navnekonflikten.
Akronymer kan inngå i nye ord og uttrykk: Laserskriver, folkelaser (=folkelaserskriver), fargelaser, radarpar, OPEC-land - også nye akronymer eller forkortelser, for eksempel KNUAN (Kampanjen Norge ut av Nato), LBP (Laser-Beam Printer, laserskriver), CLJ (Color LaserJet), PowerPC (Performance Optimization With Enhanced RISC – Performance Computing) og PReP (PowerPC Reference Platform).
I SMS-språket brukes en rekke akronymer som (iallfall foreløpig) ikke finnes i ordbøkene, for eksempel smesse om å sende SMS-er.I forkortelser som DNB, DBS, NSB, BBS uttales bokstavene hver for seg, og disse er altså ikke akronymer.
Litterære akronymer kan være de engelske TANSTAAFL (there ain't no such thing as a free lunch) og ASAP (as soon as possible). I Hakkespettbevegelsen i tegneseriene om Donald Duck finner vi mange av dem som spøkefulle konstruksjoner, som «UFFAMEG» (Udadlelig fin forvalter av makt, edelmot og godhet) og «GRRR» (Glimrende, raseren og råfin rekordhund). At det siste var et akronym, viste seg da Donald titulerte en hund som «GRRR». Hunden trodde Donald knurret til ham - og knurret tilbake.


== Se også ==
Rekursivt akronym
Akrostikon


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
GlobalAcronyms Arkivert 11. september 2019 hos Wayback Machine.
Irland (øy)

Irland (irsk: Éire ; ulster-gælisk: Airlann) er den tredje største øya i den nordlige delen av Atlanterhavet. Den ligger i Irskesjøen, vest for Storbritannia. Øya er adskilt fra Storbritannia i øst av North Channel («Nordkanalen») i nord, Irskesjøen i øst, og St. George's Channel («Sankt Georgs kanal») i sørøst. Irland er den nest største øya i De britiske øyer, den tredje største i Europa, og 20. største på jorden.Politisk er øya er delt mellom republikken Irland i sør, som dekker fem-sjettedeler av øya, og Nord-Irland, en konstituerende del av Storbritannia, i nordøst. I 2011 hadde øya Irland en befolkning på rundt 6,4 millioner, således den nest største øya i Europa etter Storbritannia. Av disse er det litt under 4,6 millioner som bor i republikken Irland og litt over 1,8 millioner som bor i Nord-Irland.Klimaet på øya er mildt, men varierende året rundt. Varmerekorden er 33,3 ℃, i County Kilkenny 26. juni 1887. Den laveste temperaturen som er målt er −19,1 ℃ i County Sligo 16. januar 1881. Det faller nedbør året rundt, men den er vanligvis lett, spesielt øst på øya. Vestsiden av øya er generelt mer utsatt for nedbør og stormer i Atlanterhavet, spesielt i høst- og vintermånedene, da det i blant kan falle hagl og snø. Vedvarende snø er imidlertid uvanlig, og forbeholdt den nordlige delen av øya.
Irland har vært bebodd i minst 12 000 år. Ved inngangen til det siste årtusenet grunnla norrøne vikinger fra hovedsakelig Norge flere havner og begynnelser på byer på øya, inklusive Dublin.


== Geografi ==

Øya ligger ved Atlanterhavet nordvest i Europa. Havet er ansvarlig for den opprevne vestlige kystlinjen, som også har mange øyer, halvøyer og bukter. Det viktigste geografiske kjennetegnene ved Irland er lave sentrale sletter omgitt av en ring av fjell langs kysten. Det høyeste fjellet er Carrauntuohill (irsk: Corrán Tuathail), som er 1041 meter over havet. Det er flere større innsjøer langs elvene i Irland, med Lough Neagh som den største på øya. Den lengste elven i Irland er Shannon som fra utspringet i Cavan til og med utløpet i Atlanteren sør for Limerick er 340 km lang.
Øya Irland er politisk delt mellom den selvstendige Irland og provinsen Nord-Irland, (som er del av Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland) i nordøst. Øya har et totalt areal på 84 079 km², hvorav 83 % (70 280 km²) tilhører staten Irland. Øya har kyst mot Atlanterhavet i nord og vest og sør. Mellom Irland og øya Storbritannia i øst ligger Irskesjøen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Arnold, Bruce (1977): Irish Art: A Concise History. London: Thames & Hudson. ISBN 0-500-20148-X.
Becker, Annette; Wang, Wilfried (1997): 20th-century Architecture: Ireland. München: Prestel. ISBN 3-7913-1719-9.
Collins, Neil; Cradden, Terry (2001): Irish Politics Today. Manchester, UK: Manchester University Press. ISBN 0-7190-6174-1.
Cullinane, J.P. (1973): Phycology of the south coast of Ireland. University College Cork.


== Eksterne lenker ==
(en) Ireland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Wikimedia Atlas of Ireland
 Republic of Ireland hos Wikivoyage
 Nord-Irland hos Wikivoyage
Government of Ireland
Northern Ireland Executive
Neodym

Neodym er et grunnstoff med kjemisk symbol Nd og atomnummer 60.


== Historie ==
I 1841 ble stoffet didymium utskilt fra lantan av den svenske kjemikeren Carl Gustav Mosander. I 1874 konkluderte Per Teodor Cleve at didymium i virkeligheten besto av flere forskjellige grunnstoff, og i 1879 ble samarium isolert fra didymium av Lecoq de Boisbaudran. Den østerrikske kjemikeren baron Carl Auer von Welsbach separerte i 1885 didymium til 2 grunnstoffer, praseodym og neodym ved hjelp av spektroskopiske undersøkelser. Neodym i ren form ble fremstilt første gang i 1925.
Navnet kommer fra de greske ordene neos (ny) og didymos (tvilling).


== Egenskaper ==
Neodym er et sølvfarget glinsende metall som tilhører gruppene lantanoidene og sjeldne jordmetaller. Det er mykt og formbart og kan bankes til tynne plater. Neodym er blant de mer reaktive av de sjeldne jordmetallene, og oksiderer lett i luft. Oksidsjiktet som dannes, skaller av og blottlegger mer metall for oksidasjon. Metallet oppbevares derfor i mineralolje eller beskyttende atmosfære. Neodym finnes i to allotropiske former, og går over fra dobbel heksagonal til kubisk romsentrert krystallstruktur ved 863°C.
Metallisk neodymstøv er brann- og eksplosjonsfarlig. Neodym-forbindelser er lett til moderat giftige. Neodym-støv og -salter er irriterende for øyne og slimhinner, og lett irriterende ved hudkontakt.


=== Isotoper ===
Naturlig forekommende neodym består av 7 isotoper. Av disse er 5 stabile: 142Nd (27,2%), 143Nd (12,2%), 145Nd (8,3%), 146Nd (17,2%) og 148Nd (5,7%), og 2 ustabile (og dermed radioaktive) isotoper: 144Nd (23,8%) med halveringstid 2,29 × 1015 år og 150Nd (5,6%) med halveringstid 6,6 × 1018 år. I i tillegg er 31 kunstig fremstilte ustabile isotoper kjent.   De mest stabile av disse er 147Nd med halveringstid 10,98 døgn og 140Nd med halveringstid 	3,37 døgn. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.CAS-nummer: 7440-00-8


== Forekomst ==

Etter cerium og lantan er neodym det vanligste av de sjeldne jordmetallene med 24 ppm i jordskorpen. I likhet med de andre sjeldne jordmetallene forekommer det ikke i ren form naturlig, men i mineralene monazitt, bastnäsitt og allanitt. Metallisk neodym produseres det lite av, mens det årlig fremstilles omkring 7 000 tonn neodymoksid på verdensbasis. Verdens største produsent av neodym er Kina. Det finnes også kommersielt drivverdige forekomster i Australia.


== Anvendelse ==
Neodym legert med jern og bor (Nd2Fe14B)  brukes for å lage kraftige permanentmagneter. Neodymoksid brukes som tilsetningsstoff i spesialglass og gir skarpe absorpsjonslinjer i spekteret. Slikt glass brukes for å kalibrere astronomiske spektrallinje-instrumenter. Neodymsalter brukes som blått fargepigment i porselen og emalje.


== Se også ==
Periodesystemet
Praseodym


== Referanser ==
Isolasjonisme

Isolasjonisme er en diplomatisk politikk om har som mål å holde et land utenfor konflikt og internasjonalt engasjement.Isolasjonisme forbindes særlig med amerikansk utenrikspolitikk frem til midten av 1900-tallet, der isolasjonsime var rådende tenkemåte. Amerika lå geografisk langt unna Europa, og mange ønsket å gjøre USA til et alternativ til den gamle verden ved å ikke blande seg inn i internasjonal politikk. I USA oppstod også en etnisk isolasjonisme, som ønsket å påvirke europeisk politikk ved å ikke blande seg inn. Italienske, tyske eller irske utvandrere motsatte seg at USA skulle delta i første verdenskrig mot deres tidligere hjemland.Flere land har gjennom historien ført en isolasjonistisk politikk:

Albania hadde i 1970-årene selvberging som politisk og økonomisk prinsipp, men var frem til 1978 var nært alliert med Kina. Etter Mao Zedongs død ble forholdet dårligere, og da Kina stoppet sin støtte til Albania så landet reelt måtte klare seg selv ble det snart mangel på en rekke varer.
Bhutan hadde frem til 1999 ingen TV-stasjoner eller internett som følge av en isolasjonistisk kulturpolitikk som ønsket å verne kultur og miljø fra ytre påvirkning.
Japan hadde førte under Tokugawa-shōgunatet en politikk kalt kaikin fra 1641 til 1853 som forbød kontakt med de fleste andre nasjoner.
Kina innførte fra 1369 frem til 1567 lover kalt Haijin (海禁), som skulle forby privat handel med skip for slik å stoppe piratvirksomhet.  Forbudet førte til redusert handel og mer smugling.
Korea, under Keiser Gojong førte en isolasjonistisk politikk i 1860-årene og forfulgte katolikker. Etter frigjøringen fra Japan i 1945-1948 og delingen av Korea innførte Kim Il-sung et isolasjonistisk totalitært regime i Nord-Korea.
Paraguay stengte sine grenser i 1814 og frem til 1840 da diktatoren  José Gaspar Rodríguez de Francia døde. I perioden fikk utlendinger som kom til Paraguay ikke reise ut igjen, og skriftestoler ble omgjort til militære vaktposter for å redusere europeisk innflytelse i landet.


== Se også ==
Amerikansk isolasjonisme


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Isolasjonisme i Store norske leksikon
Praseodym

Praseodym er et grunnstoff med kjemisk symbol Pr og atomnummer 59.


== Historie ==
I 1841 ble stoffet didymium utskilt fra lantan av den svenske kjemikeren Carl Gustav Mosander. I 1874 konkluderte Per Teodor Cleve at didymium i virkeligheten besto av 2 forskjellige grunnstoff, og i 1879 ble samarium isolert fra didymium av Lecoq de Boisbaudran. Den østerrikske kjemikeren baron Carl Auer von Welsbach separerte i 1885 didymium til 2 grunnstoffer, Praseodym og neodym.
Navnet praseodymium kommer fra de greske ordene prasios, som betyr grønn, og didymos, tvilling eller dobbel.


== Egenskaper ==
Praseodym tilhører lantanoidene og sjeldne jordmetall (gruppe 3 i periodesystemet). Det er mykt sølvfarget metall som oksiderer lett i luft og danner et grønt oksidsjikt som skaller av og blottlegger mer metall for oksidasjon. Praseodym må derfor oppbevares i mineralolje eller i oksygenfri atmosfære. Ved 798 °C forandrer krystallstrukturen seg fra α-praseodyms heksagonale til β-praseodyms kubisk romsentrerte.


=== Isotoper ===
Naturlig forekommende praseodym består utelukkende av den stabile isotopen 141Pr. 38 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper er kjent, hvorav 143Pr er den mest stabile med en halveringstid på 13,57 dager. 142Pr har halveringstid på 19,12 timer, og de resterende isotopene har alle halveringstider kortere enn 6 timer, de fleste kortere enn 1 minutt. Isotopenes atommasse varierer fra 121Pr med 120,955364 u til 159Pr med 158,9555 u. De radioaktive isotopene omdannes til cerium-, lantan- og neodym-isotoper.CAS-nummer: 7440-10-0


== Forekomst ==

Praseodym finnes ikke i ren form naturlig, men finnes i små mengder (9,5 ppm) i jordskorpen, hovedsakelig i mineralene monazitt og bastnäsitt. Andelen av praseodym i disse mineralene er typisk 5%. På verdensbasis anslås praseodym-reservene til å være 4 millioner tonn.
Årlig produseres omkring 2 500 tonn praseodym på verdensbasis, mye av det i form av praseodymoksid.


== Anvendelse ==
Praseodym brukes i legering med magnesium til metall med høy styrke.
Legering med kobolt og jern brukes i sterke permanentmagneter.
Praseodymforbindelser blir brukt for å farge glass og emalje.
Disse forbindelsene øker også glassets absobering av infrarøde stråler, og brukes i glass på sveisebriller.


== Se også ==
Neodym


== Referanser ==