jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Olaus Arvesen

Olaus Arvesen (født 26. september 1830 i Onsøy, død 1. juli 1917) var en norsk lærer, journalist og politiker. Han ble cand.theol. i 1862. 
Han ble påvirket av Grundtvigs ideer om folkehøgskoler under et opphold i Danmark. Sammen med den noe yngre vennen Herman Anker startet han i 1864 Sagatun Folkehøyskole på Hamar som Norges første folkehøyskole på Sagatun. Da Sagatun ble innviet i 1864, minnet grunnleggerne om Ole Vig sin innsats og inspirasjon inntil sin død. Arvesen var enestyrer etter at Anker forlot skolen i 1873. 
Fra 1866 var han redaktør av Hamar Stiftstidende, og fra 1872 redaktør og eier av Oplandenes avis. Han var stortingsrepresentant for Hedmark (V) 1892–94, og vararepresentant 1895–97. Han var medstifter av Norsk Kvinnesaksforening i 1884.Olaus Arvesen var sønn av gårdbruker Arve Olsen og hustru Antonette Christine Buvik. Han var far til fiolinisten Arve Arvesen. I forbindelse med Sagatuns 100-årsjubileum i 1964 ble han og vennen Anker avbildet på to frimerker: NK 558, 50 øre matt lillarød, og NK 559, 90 øre matt fiolettblå.


== Bibliografi ==
Grundlæggelsen af Norges første folkehøiskole. 1901
Oplevelser og erindringer fra 1830-aarene og utover. 1912
Samliv med landskjendte mænd. 1915. Om: Bjørnstjerne Bjørnson, Grundtvig, Ole Vig 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Olaus Arvesen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Olaus Arvesen hos Norsk senter for forskningsdata 
www.samfunnsveven.no om Olaus Arvesen
Besøg hos Olaus Arvesen
Hulen

Hulen er et studentdrevet utested og konsertsted som holder til i Olaf Ryes vei 48 i Bergen. Hulen åpnet dørene for første gang i 1969 og er Nord-Europas eldste rockeklubb.Hulen har vunnet beste konsertsted to ganger, i 2001 og 2011. Musikken har en hovedvekt på alternativ rock og pop, men også andre sjangre slipper til, slik som jazz, blues, metal og elektronika. Hulen er populært utested for studenter i Bergen.


== Historie ==
Stedet var opprinnelig Sivilforsvarets tilfluktsrom i fjellet under Nygårdshøyden. Etter ombygging ble lokalet åpnet som studentsted den 17. mai 1969. Stedet er kjent for dryppunkt i taket og grottelignende vegger. Konsertstedet drives idealistisk og har plass til 320 mennesker. Aktive Studenters Forening var ansvarlig for driften siden starten i 1969; i dag er driften overført til en ideell stiftelse.


== Artister ==

Band og artister som Ash, Vilde Tuv, Danko Jones, Datarock, Satyricon, Taake,  Seigmen, Woven Hand, Skambankt, Minor Majority, Ride, Teenage Fanclub, Grant Lee Buffalo, Pillage People, Tequila Girls, Swervedriver, Alex Chilton, Lush, Echobelly, Motorpsycho, Sergeant Petter, 22 Pistepirkko, Uncle Tupelo, Velouria, Serene, Yeah Love Swans, Kung Fu Girls, Cranes, Lykke Li,  Susanne Sundfør, The Blow, Bare Egil Band,  Crowbar, Stevie Ray Vaughan og Thurston Moore har spilt på Hulen.


== Faste konsepter ==
I tillegg til vanlige konserter, har stedet også andre arrangementer/konsepter:

Torsdagsrock – der ukjente band får spille
RockOut – fire uker med fortløpende konserter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Hulens historie av Einar «Engelen» Engelstad
Artikkel om Hulens historie
To på topp

To på topp er en norsk spillefilm fra 1965. Regien var ved Øyvind Vennerød, som også hadde skrevet manus sammen med Jørn Ording. Det er en komedie som omhandler popmusikk. Hovedrollen spilles av Rolf Just Nilsen. På rollelisten stod også Oslo-bandet The Beatnicks, med blant annet gitaristen Freddy Lindquist og vokalisten Kåre Haugen. Filmmusikken var komponert av Bjarne Amdahl.
Filmens sang, spilt av the Beatniks, var «Jeg husker den gangen jeg var i Buenos Aires!!»


== Handling ==
Lettmatrosen Nils, spilt av Rolf Just Nilsen, blir forvekslet med popsangeren Dickie Dons, også spilt av Rolf Just Nilsen, om bord på bilfergen fra Kiel til Oslo. Lettmatrosen finner seg fort tilrette i sin nye rolle og fryder seg over å kunne drikke champagne med kapteinen. Det blir imidlertid vanskeligere etter hvert – ikke minst fordi Dickie Dons viser seg å være hemmelig gift med sin sekretær.


== Rolleliste (utvalg) ==
21 skuespillere er med i denne filmen, deriblant:

Rolf Just Nilsen – Nils Nilsen og Dickie Dons
Inger Marie Andersen – Miss Evelyn
Odd Borg – August Knappen
Grethe Kausland («Lille Grethe») – Mette, en fan
Alf Malland – pengeinnkrever
Kari Simonsen – Vera Schultz, Dickies venninne
Henki Kolstad – kaptein Madsen
Bjarne Thomsen – byssegutt
Ole Hammerstrøm – pengeinnkrever
Willie Hoel – kokken
Dan Fosse – byssegutt
Arne Aas – overstyrmann


== Eksterne lenker ==
(en) To på topp på Internet Movie Database 
(no) To på topp hos Filmfront
Svarvarnuten

Svarvarnuten er et fjell i Valle kommune. Det har en høyde på 1 378 meter over havet og er et av de beste utsiktspunktene i Setesdalsheiene. 
Trauste menn ved Svarvarnuten: en undersøkelse av årsakene til den store oppslutningen om Nasjonal Samling i Setesdal i årene 1933-1945 er en hovedfagsoppgave av May-Brith Ohman Nielsen (UiB, 1989).


== Referanser ==
Ørjan Hartveit

Ørjan Hartveit (født 21. april 1982) er en norsk sanger utdannet ved Trinity College of Music i London.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Norsk musikkinformasjon
Montgomery Burns

Charles Montgomery «Monty» Burns er en fiktiv person i den animerte TV-serien Simpsons. Figuren får stemme av Harry Shearer.
Mr. Burns' alder har variert, men oftest er han 104 år gammel(Fødselsnummer= 000-00-002). Han ble kåret til den eldste personen i Springfield etter at den eldste døde av begeistring etter å ha blitt kysset på kinnet av Britney Spears. Foreldrene hans kalte ham for «Happy», og Burns mente selv han var den lykkeligste gutten i verden, frem til han flyttet hjemmefra i ung alder for å bo hos en  «syk, forskrudd millionær». 
Vi vet lite om foreldrene hans. Moren lever fortsatt, i en alder av 123 år. Hun har liten kapasitet, og det eneste hun kan gjøre er å ringe og kjefte. Mr. Burns er også bror til George Burns. Hans beste venn i barndommen var bamsen Bobo, som han kastet fra seg da han reiste for å bo hos millionæren, men fant igjen i voksen alder. I dag er hans eneste venn Waylon Smithers, som har ymse følelser for Mr. Burns. Burns har også en sønn, Larry Burns, stemmegitt av Rodney Dangerfield.
Han arvet atomkraftverket i Springfield av sin bestefar. Burns levde mesteparten av barndommen sin som rikmannssønn, og har alltid fått det som han vil. Senere var han med i andre verdenskrig under kommando av rektor Seymour Skinner senior og Abraham Simpson, mens han i dag leder det lokale atomkraftverket og ellers forsøker å få monopol i Springfield.
Mr. Burns bor i et gigantisk, flott utsmykket, herskapshus på en enorm eiendom som heter Burns Manor. Eiendommen blir beskyttet av en høy murvegg rundt hele eiendommen, samt et elektrifisert gjerde, og en flokk med ondskapsfulle hunder. Mr. Burns utsetter ofte Springfield, og alle dens innbyggerne, for ulike overgrep - og det er en generell motvilje mot Mr. Burns over hele byen. Burns har i mange år presset og bestukket forskjellige tjenestemenn i Springfield, inkludert ordfører Joe Quimby. Han forsøkte en gang å blokkere hele solen, for å tvinge innbyggerne i Springfield til å øke bruken av elektrisitet produsert av hans eget atomkraftverk. Burns ble deretter skutt av Maggie Simpson, når han forsøkte å stjele godteri fra henne.
Mr. Burns var med i den første episoden av første sesong. «Simpsons Roasting on an Open Fire», første gang sendt i 1989.
Mr. Burns har senere hevdet at han var den yngste den siste overlevende av 8 søsken. De øvrige søknene skal angivelig ha blitt drept i ulike ulykker, mange av dem forårsaket av poteter. Burns sier dette til Bart i en episode hvor Bart og en rik dobbeltgjenger av Bart bytter familie. De angivelig halvsøsknene til Barts dobbeltgjenger prøver å drepe han for å få arvene etter sin rike far. Har Mr. Burns en finger med i spillet i anledning sine søskens tragiske potet-dødsfall?
Hvid

En hvid var en mynt som ble preget i Danmark, Norge og Sverige under Kalmarunionen. Det var også det dansk-norske navnet på den nordtyske sølvmynten Witten. Sisnevnte ble preget i hansabyen Lübeck fra 1365, var en del av det lybske myntsystemet, og utgjorde 1/3 schilling. På samme måte ble en skandinavisk skilling satt til 3 hvider, og en hvid ble satt lik 4 penninger.
I Danmark ble mynten første gang preget omkring 1380 i byen Ribe i den kongeløse tiden. Under hertugene Waldemar III og Henrik av Sønderjylland ble det i hertugdømmet Slesvig preget lignende mynter mellom 1359 og 1380 i Flensborg, men med navnet Witten. Under besettelsen til Grevskapet Holstein 1380–1386, ble det likeledes preget Witten.
Hvid ble deretter preget i Næstved på Sjælland omkring 1400 under Erik av Pommern. Under Kristoffer av Bayern (1440–1448) ble mynten preget i Malmö, under Cristian I (1448–1481) i Malmø og på Gotland, og under det etterfølgende Riksrådet (1481–1483) i Malmø.
I Norge ble den preget under kong Hans fra 1483 til 1513, og videre inntil 1578. En skilling ble satt lik 3 hvider, og en hvid ble satt lik til 4 penninger.


== Se også ==
Norske mynter


== Referanser ==
Mark (myntenhet)

Mark er en betegnelse på en myntenhet som ble brukt i Skandinavia i middelalderen og tidlig moderne tid. En mark var opprinnelig en «regnemynt», det vil si at den bare ble brukt som en regneenhet for en viss mengde sølvmynt. Etterhvert ble mark også brukt som preget mynt, det vil si fysiske mynter. 
Mengden av sølv varierte noe i ulike land og distrikter i Europa, men den norske regnemynten var lik den kølnske marken, som var 233,856g sølv (8 unser), eller ca. 4,8 g gull.


== Tidlig middelalder og høymiddelalder ==
Det norrøne myntsystemet ble i Norge fullt utviklet under kong Harald Hardråde. En mark var verd 240 penninger. Andre myntenheter som øre og ertog var verd henholdsvis 30 og 10 penninger. Det var imidlertid bare penninger som ble preget i både tidlig middelalder og høymiddelalder. 
Opprinnelig skulle telt mark være det samme som veid mark. Etterhvert sank imidlertid sølvinnholdet i myntene, slik at telt mark fikk stadig mindre verdi i forhold til veid mark.


== Senmiddelalder og tidlig moderne tid ==
Den første utmyntede marken ble utført i Lübeck i 1502, i forbindelse med det lybske myntsystemet.
I senmiddelalderen innførte man regning i skillinger i stedet for øre og ertog i Norge og Danmark. Det gikk 16 skilling på en mark, og 6 mark på en speciedaler. kong Hans innførte «det lybske myntsystemet» i Danmark-Norge på begynnelsen av 1500-tallet. Nå begynte man også å prege mark. Den første utmyntingen av mark ble satt i verk av erkebiskop Olav Engelbrektsson (1523–1537).
Mark og annen småmynt falt med tiden kraftig i verdi i forhold til daleren. I starten var en daler verd 1,5 mark, deretter 3 mark på en daler, og på 1600-tallet gikk det hele 6 mark på en daler. Utover 1700-tallet ble det preget stadig færre mark. På denne tiden preget Kongsberg Sølvverk absolutt flest 24-skillinger. På Østlandet ble disse kalt mark, men på Vestlandet kalte man dem ort («kvart»). Sistnevnte var det korrekte navnet, da det gikk fire 24-skillinger på én daler.Den pregede marken ble brukt fra 1523 til 1767.
Etter pengeverdien i 2006 (korrigert for konsumprisindeksen), ville 1 mark (1767) tilsvare ca. kr. 120 kroner.


== Se også ==
Finsk mark
Tysk mark
Norske mynter


== Referanser ==
Zetlitz’ gate (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Zetlitz' gate.Zetlitz' gate (1-5, 4) er en gate på Meyerløkka i Oslo ved det gamle Rikshospitalet, mellom Wessels gate og Frimanns gate. Gaten ble i 1864 oppkalt etter sogneprest og forfatter Jens Zetlitz (1761–1824). 
I 1980 ble gaten ombygget til gatetun, sammen med Deichmans gate og Iduns gate byens første, med smalt slynget kjøreareal med møteplasser, beboerparkering og vareleveringsplasser og det øvrige arealet til opphold med benker, sandkasser, busker og trær. Gaten var del av Oslo kommunes byfornyelsesprosjekt på Meyerløkka der fornyelse av fire kvartaler ble ferdigstilt desember 2010.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Svensgam, Arild: De er døde - men lever fortsatt i Oslo. Galehuset forlag, 1999.
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Zetlitz' gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 633-634. ISBN 978-82-573-1760-7.
Arild Svensgam

Arild Svensgam (født 16. desember 1947 på Grefsen i Oslo) er forfatter, oversetter og skuespiller. 
Han har deltatt i en rekke oppsetninger ved Oslo Nye Teater, Det norske teatret, Torshov-teatret og Nationaltheatret. Innen film og reklamefilmer er han også mye brukt med sitt utpregete ansiktsuttrykk, blant annet i Buddy, Ran, Ulvesommer, Over grensen, Sigurd Drakedreper og andre. Han har hatt en rekke hovedroller i reklamefilmer, blant annet for Prix, Kiwi og Bohus-møbler, sistnevnte ble vist i programmet «Verdens morsomste reklamer» og sendt på TV over hele verden og som ble belønnet med gullmedalje ved en stor reklamefilmkonkurranse i London i 1997.
Svensgam har oversatt en lang rekke teaterstykker av Henrik Hertz, Hans Alfredson og Tage Danielsson og en rekke andre. Selv har han skrevet teaterstykkene Kattepine, som hadde urpremiere 7. mars 2008 på Eiker Scene, og De ventende – en stasjonstragedie, to helaftens skuespill. Arild Svensgam har skrevet bøkene De er døde – men lever i Oslo (1993), De er døde – men lever fortsatt i Oslo! i 1999. I 2007 kom boken Potatisen har huvudrollen, på svensk på ASGON bokförlag.
Han flyttet til Åsarp i Sverige, i 2004. 


== Skuespill ==
Kattepine er et skuespill for barn i alle aldre av Arild Svensgam og som tar for seg problemet mobbing, vennskap og det å være annerledes. Handlingen er lagt til Katteby, en by med mange katter. Stykket inneholder sang, dans og mye humor. Kattene i Katteby er plaget av noen ekle katter fra Rampeby. De blir plaget så mye at de til slutt bestemmer seg for ikke å godta mobbingen lenger. De låner et løvebur av en gammel løvetemmer og lurer Rampeby-kattene inn der. Stykket er også oversatt til svensk av Katarina Karlsson, da under navnet Kalabalik i Kattebyn.


== Bøker ==
De er døde – men lever i Oslo er Arild Svensgams første bok om gateskiltene i Oslo, oppkalt etter avdøde personer. Ingen forlag ville utgi boken så Svensgam bestemte seg for å utgi den selv på eget forlag, som fikk navnet Galehuset forlag. Boken kom ut i 1993 etter over 3 års research.
De er døde – men lever fortsatt i Oslo! er en bok om gater i Oslo som er oppkalt etter avdøde personer. Den inneholder alle gater, plasser, veier og steder med personnavn, i alt ca. 770. Boken kom ut i 1999 på Galehuset forlag. Boken er en oppfølger til Svengams bok fra 1993 – De er døde – men lever i Oslo. I Oslo sier vei- og gatereglementet at man må være avdød for å bli hedret med et gatenavn.
Potatisen har huvudrollen er en bok av Arild Svensgam som omhandler poteter. Boken er på rundt 350 sider og klassifiserer 138 potetsorter, ca. 400 oppskrifter med poteter, dyrking av poteter, tips om koking, kakebaking med poteter, brødbaking med poteter og steking med poteter, næringsinnhold og andre fakta om poteter. Boken ble skrevet i 2001–2005. Den kom ut på svensk med tittelen Potatisen har huvudrollen i 2007 på ASGON bokförlag oversatt av Katarina Karlsson.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Arild Svensgam på Internet Movie Database 
(no) Arild Svensgam hos Nationaltheatret
Svensgam

Svensgam er en omtrent 185 dekar stor halvøy sør for Erikstad i Lødingen kommune i Nordland. Halvøya ligger ved munningen til Høkfjorden med de to osene Svensgamosen og Innerosen som skjærer seg inn på hver side mot en 15 meter bred landtunge som gjør at den henger sammen med Hinnøya.
Tidligere kjøpmannsplass. Svensgam hadde eget postkontor inntil det ble nedlagt i 1955. Vei fra Fv837 via Erikstad til Svensgam.
Åsarp

Åsarp er et tettsted i Falköping kommune i Västra Götalands län, i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 598 innbyggere.Åsarp ligger ved Riksvei 46 mellom Falköping og Ulricehamn. Næringslivet består av Fredahl likkistefabrikk, korn- og melkeproduksjon. Stedet har også et verksted som importerer, restaurerer og selger gamle, amerikanske biler.
Stedet har røtter tilbake til isens tilbaketrekking for 10 000 år siden. Området er en del av Arns rike og har en rekke severdigheter som for eksempel Olsbrosteinen. Arns rike er en roman av Jan Guillou som ble filmatisert i 2007 av Svenska Filminstitutet.


== Referanser ==
Vogts gate (Oslo)

Vogts gate (11-19, 31-79, 10-86) ligger på Torshov i Oslo, og er strøkets hovedgate. Den er ca. 900 m lang og går fra Biermanns gate i syd, som forlengelse av Toftes gate, til Sandakerveien i nord. Fra Biermanns gate til Ring 2 er gaten grense mellom bydelene Grünerløkka og Sagene, resten ligger i bydel Sagene. Gaten var tidligere noe lengre; Vogts gate mellom Nordpolen og Åsengata ble omdøpt til Sandakerveien i 1986.
Hele gaten er en del av trikketraseen Grünerløkka-Torshov-linjen som har høy frekvens av trikker i området. Langs Vogts gate ligger flere kaffebarer, restauranter og kaféer.
Gaten er oppkalt etter eidsvollsmannen, statsråd og statssekretær Jørgen Herman Vogt (1784–1862). Navnet ble vedtatt av bystyret i 1864.


== Referanser ==


=== Kilder ===
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vogts gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 622. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Arild Svensgam (1999). «Vogts gate». De er døde - men lever fortsatt i Oslo! Gateskiltene i Oslo oppkalt etter avdøde personer (2. utg.). Oslo: Galehuset forlag. s. 218. ISBN 82-992894-2-4.  [Versjon på Bokhylla.no, tilgjengelig for norske IP-adresser]
Radiostorbandet

Radiostorbandet (etablert 1964 i Oslo, nedlagt 1990) var et norsk jazzorkester, organisert og finansiert under NRK, under ledelse av Thorleif Østereng.Det overtok musikerne fra Kjell Karlsens storband, og ble benevnt Thorleif Østerengs storband (1964–69) med denne som dirigent.  Derpå overtok Helge Hurum som bandets leder (1970–1990), og storbandet var kjent som Østereng/Hurum storband (1970–79).  Internasjonalt var de betegnet Norwegian Radio Big Band, og ga ut Frode Thingnæs sitt NOPA-prisbelønte verk Day in, night out med blant annet vokalist Odd Børre som gjest (1975), The Norwegian Big Band (Talent Records, 1976) med Kjell Karlsen som dirigent, Norwegian Big Band meets Bill Holman (Taurus Records, 1989).  Bandet avviklet grunnet budsjettreduksjoner i 1990, og året etter utkom In the hall of the mountain king (Crema forlag) under ledelse av Frode Thingnæs.  Det seneste fra orkesteret er The kid from Red Bank på Sommerdansen (trippel-CD, Crema, 2000).
Forøvrig finner man også radiostorband i de fleste europeiske land.


== Besetning ==
Et utdrag over kjente medvirkende er:

trompet:  Atle Hammer (1972–1990), Geir Hauger, Finn Eriksen, Arne Hiorth, Fred Nøddelund, Nils Petter Molvær, Christian Beck (1972-1990), Petter Kateraas (1974-1990)
saksofon og klarinetter:  Bjørn Johansen (1966–90), Knut Riisnæs (1970–91), Harald Bergersen (1964–1990), Rolf Malm, Erik Andresen, Bjørn Kruse, Erling Andersen, Kristian Bergheim, Johan Bergli, Nils Jansen (1986–90), Odd Riisnæs
trombone:  Jens Wendelboe (1980–1984),  Kjell Haugen, Arvid Martinsen, Henning Johnsen, Tore Nilsen, Arild Jensen, Lyder Vengbo Olsen, Øivind Westby
bass: Sture Janson, Bjørn Jacobsen, Edvard Askeland, Bjørn Kjellemyr
trommer og perkusjon:  Per Nyhaug, Svein Christiansen (1971–1990), Tom Olstad, Jon Christensen, Svein-Erik Gaardvik
piano og tangent: Roy Hellvin (1968–1981), Dag Arnesen, Audun Kleive
gitar: Freddy Lindquist, Nils Petter Nyrén
vokal (gjestende):  Odd Børre, Wenche Hallan,  Dag Spantell


== Referanser ==
Mesoskopisk fysikk

Mesoskopisk fysikk (fra gresk meso – mellom) betegner fysikk på lengdeskalaer som ligger mellom mikroskopisk- og makroskopisk fysikk. Dette sammenfaller i stor grad med nanometerområdet, dvs. 0.1 nm – 100 nm, selv om det er metoden som brukes, ikke lengeskalaen i seg seg selv, som bestemmer om noe er mesoskopisk fysikk. 
Mesoskopisk fysikk opererer med begreper fra flere ulike deler av fysikken, slik som mekanikk, elektromagnetisme, statistisk fysikk og kvantemekanikk. Elektriske egenskaper er som regel i sentrum og basismaterialet er dermed ofte halvledere, hvor de elektriske egenskapene kan skreddersys. Metaller, isolatorer og superledere brukes der det er behov. Noen mesoskopiske systemer er mekaniske eller de opererer både elektrisk og mekanisk, slik som en molekylær skyttel.


== Teori ==
Mesoskopisk fysikk bruker vekselvis metoder og modeller fra makroskopisk – og mikroskopisk fysikk. I likhet med makroskopisk fysikk er som regel antallet partikler stort slik at temperatur og entropi er meningsfulle størrelser og man kan operere med statistiske middelverdier av masse, ladning og elektrisk strøm. I likhet med mikroskopisk fysikk oppleves ofte kvantisering av fysisk størrelser, f.eks. kvanteprikker, kvanteledninger og kvantiserte punktkontakter.


== Eksperimentelle metoder ==
De eksperimentelle metodene for mesoskopisk fysikk kan røft deles i to grupper: de som fabrikkerer mesosystemer og de som karakteriserer systemene. Metodene for fabrikkering er ofte modifiserte utgaver av standardmetoder i mikroteknologi og halvlederenhetfabrikkasjon.


=== Metoder for å lage mesosystemer og mesostrukturer ===
Litografiteknikker, slik som optisk litografi, elektronstrålelitografi, ultrafiolett litografi, ekstrem ultrafiolett litografi og imprint litografi
Epitaksi
Ioneimplantasjon
Oksidasjon
Etsing, som deles i våt- og tørr etsing


=== Metoder for å karakterisere mesosystemer ===
Måling av strøm, spenning og motstand
Hallprober
Skanning probemikroskoper, slik som atomkraftmikroskop og skanning tunelleringsmikroskop
Spredning av stråling mot prøven, slik som lysspredning, røntgenstrålespredning og nøytronstrålespredning
SIMS
Bærum sykehus

Bærum sykehus er et sykehus som ligger på Dønski i Bærum kommune. Det er statlig eid gjennom Vestre Viken HF og har cirka 2 300 ansatte.
Bærum sykehus ble oppført av Bærum kommune og åpnet 29. mars 1924. Den 1. januar 2003 ble sykehuset, Blakstad sykehus og Asker- og Bærumklinikken slått sammen til ett helseforetak kjent som Sykehuset Asker og Bærum. 1. juli 2009 ble sykehuset Asker og Bærum sykehus slått sammen med Ringerike sykehus, Sykehuset Buskerud og Kongsberg til Vestre Viken HF. Sykehuset endret navn 30. september 2010 fra Sykehuset Asker og Bærum til Bærum sykehus.


== Gamle Bærum sykehus ==
Bærum sykehus i Sandvika i Bærum ble bygget i 1924. Disse bygningene er bygget i nybarokk stil og er foreslått vernet. Senere er det ført opp en rekke moderne bygninger i tilknytning til de gamle.

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bærum sykehus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Adam Goldberg

Adam Goldberg (født 25. oktober 1970 i Santa Monica i California) er en amerikansk skuespiller kjent for sine mange roller som typisk «ung jøde fra New York» i mange filmer og TV-serier fra 1990-tallet og 2000-tallet. Hans far er jødisk og hans mor en katolikk av irsk, fransk og tysk herkomst.Goldberg hadde også en rolle i TV-serien Venner for livet, der han spilte Eddie, Chandlers nye samboer som nektet å flytte ut. Til slutt blir han låst ute, og Joey flytter inn med Chandler igjen. Ironisk nok spiller han rollen som Jimmy, kjæresten til Joeys søster Gina, i Joey – Venner for livet spinoffen med Joey som hovedperson.


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Adam Goldberg på Internet Movie Database 
(sv) Adam Goldberg i Svensk Filmdatabas 
(da) Adam Goldberg på Filmdatabasen 
(da) Adam Goldberg på Scope 
(fr) Adam Goldberg på Allociné 
(en) Adam Goldberg på AllMovie 
(en) Adam Goldberg hos Rotten Tomatoes 
(en) Adam Goldberg hos The Movie Database 
(en) Adam Goldberg hos Internet Broadway Database 
(en) Adam Goldberg hos Behind The Voice Actors 
Intervju med Goldberg