jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Otto Gelsted

Einar Otto Gelsted (født Jeppesen 4. november 1888 i Middelfart, død 22. desember 1968) var en dansk lyriker og venstreorientert litteraturkritiker. 
Hans virksomhet faller i flere faser: En tidlig virksomhet som lyriker med debutsamlingen De evige ting i 1920, aktivt engasjement som medlem av Danmarks kommunistiske parti fra 1929. Under krigen skrev han, på samme måte som Nordahl Grieg, mobiliserende og patriotiske dikt. I sine siste år tok han opp interessen for gresk språk og kultur, og utga i 1954 og 1955 gjendiktninger av Homers Odysseen og Iliaden.
Gelsted var den første som gjorde Freuds skrifter tilgjengelige i oversettelse for skandinaviske lesere. Han forhandlet med Freud om en oversettelse av deler av hans verker i 1918, og i 1920 utkom disse som Det ubevidste samtidig i København og Kristiania.


== Priser (utvalg) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Otto Gelsted på bibliografi.dk
Ivar Digernes: Otto Gelsted 60 år fra avisen Friheten 1948
Leksikon.org
gravsted.dk
Blindtarm

Blindtarmen (latin: cecum) er starten på tykktarmen. De første 10 cm fra utløpet av tynntarmen heter blindtarmen og er en del av fordøyelsessystemet. Blindtarmen har hos kjøttetere et vedheng, blindtarmsvedhenget (appendix vermiformis). Denne blir ofte feilaktig kalt «blindtarmen». Den er en del av lymfesystemet, og kalles også tarmtonsillen. I likhet med mandlene kan den godt fjernes hvis den blir betent. Den er mest nyttig i starten av livet, og er da traktformet, for lettere å komme i kontakt med bakterier som vi skal utvikle motstandskraft mot. Først i puberteten blir den «ormelignende» (vermniformis).
Blindtarmen finnes hos pattedyr, fugler og noen reptiler. De fleste planteetere har relativt store blindtarmer, mens kjøttetere har en mindre, eller ingen i det hele tatt. Størrelsesforskjellen skyldes den store mengden bakterier i planteeternes blindtarm som hjelper til med enzymatisk nedbrytning av plantemateriale. 
Ordet «blindtarm» blir ofte brukt feilaktig i dagligtale, når man mener «blindtarmsvedhenget» som sitter ytterst på blindtarmen. I blindtarmsvedhenget kan man få blindtarmvedhengsbetennelse (latin: appendisitt), som behandles med kirurgisk fjerning av vedhenget (appendektomi).
Blindtarmen (cecum) er nyttig, og skaper et beskyttet miljø for bakterier som er nødvendige for å bryte ned næringsstoffer. Vedhenget (appendix) er viktig for immunforsvaret.
Leger har lenge fundert på blindtarmsvedhengets egentlige funksjon, ettersom personer som har fått det fjernet, klarer seg helt fint. Forskerne tror dette kan forklares med at vi i industrialiserte samfunn med gode hygieniske levevilkår ikke trenger et reservelager med gode bakterier. Derfor fører ikke fjerning av blindtarmsvedhenget (appendix) til helseproblemer i vår del av verden.


== Referanser ==
Paradigmeskifte

Et paradigmeskifte er et systematisk skifte i måte å tenke på som er av betydelig størrelse og rekkevidde. Begrepet ble første gang introdusert av vitenskapsteoretikeren Thomas Kuhn i boken The Structure of Scientific Revolutions i 1962.
Innenfor naturvitenskapen er det utviklet et variert antall av teorier og nye ideer. Bare et ytterst lite fåtall av disse har hatt tilstrekkelig omfang og rekkevidde når det gjelder å endre vitenskapens og hele kulturens syn på viktige sider av virkeligheten. Og bare dette lille fåtallet av nye ideer fortjener betegnelsen paradigmeskifte.
Et eksempel på et paradigmeskifte kan være det heliosentriske verdensbildet slik det ble formulert av Nikolaus Kopernikus og lagt fram på nytt av Galileo Galilei. Før denne ideen ble formulert og akseptert gjaldt det syn at sola, planetene og stjernene gikk i bane rundt jorda. Med den nye teorien ble sola sett som sentrum i solsystemet, og med jorda og de andre planetene kretsende i bane omkring. Den nye ideen fikk stor betydning på flere måter. Den ene var selvsagt den store endringen i oppfatningen av denne delen av virkeligheten. I tillegg førte ideen med seg et oppgjør mellom kirke og vitenskap. Kirken hadde av forskjellige grunner satt sin autoritet inn i forsvaret av det gamle synet på planetenes orden. Når det etter hvert ble klart at det ikke var mulig å tilbakevise det nye syn som vitenskapen stod for, stod verden ikke bare med en viktig ny ide. Kirkens autoritet hadde samtidig lidd et nederlag overfor vitenskapen. I ettertid førte dette til at tiltroen til kirken minket og tiltroen til vitenskapen økte. Begge disse faktorene var med å gi både en avgjørende ny måte å tenke på og en ny utvikling – et paradigmeskifte.
Andre ideer fra naturvitenskapen som kan karakteriseres som paradigmeskifter er Charles Darwins utviklingslære, Albert Einsteins relativitetsteori og kvanteteorien (Max Planck).


== Se også ==
Paradigme
Idé
Trommehinne


== Fysiologi ==
Trommehinne (lat. membrana tympani) er en tynn membran mellom det ytre øret og mellomøret som settes i bevegelse av vibrasjoner fra lydbølger som kommer inn gjennom den ytre øregangen fra luften. Dens funksjon er todelt (dikotomisk):

Å danne en fysisk barriere mellom det ytre øret og mellomøret.
Å omdanne lydbølgene som treffer den til bevegelse av øreknoklene


== Anatomi ==
Trommehinnen sitter helt innerst i den ytre øregangen hvor den grenser til mellomøret. Her er den skråstilt i forhold til vertikalplanet (ca. 30 grader over horisontalplanet).
Selve trommehinnen kan deles inn i ulike områder, hvorav de viktigste er pars tensa og pars flaccida. Det førstnevnte er det største området, og inkluderer alt under og rundt hammeren. Det sistnevte tilsvarer et lite område over.
Pars tensa kan deles inn i fire kvadranter for å kunne orientere seg nøyaktig (se illustrasjon under).
Stormolla

Stormolla (eller Molla) er ei øy i Vågan kommune i Nordland. Øya ligger øst for Svolvær, i Austre Lofoten. Den har et areal på 35,16 km², og høyeste punkt er Heggedalstind på 751 moh.
De to største bygdene på Stormolla er Brettesnes og Ulvåg. Brettesnes ligger lengst sør på øya og har 14 fastboende (2018). Fram til 1990 var det en sildoljefabrikk på stedet.
Ulvåg ligger på østsiden av øya og har i underkant av 20 fastboende (2018). 
I 2001 ble byggingen av 13,4 kilometer fylkesvei på Stormolla ferdigstilt. Veien forbinder bygdene Ulvåg, Øyhelle og Brettesnes. Nord på øya er det et fergeleie i Finnvika med forbindelse til Digermulen på Hinnøya. Tidligere gikk det ferge mellom Svolvær og Våtvika ved Brettesnes.
Hurtigruta passerer Stormolla på vei mellom Svolvær og Raftsundet.
Skuespiller Wenche Kvamme bodde på Brettesnes og var bestyrer på vertshuset Den Glade Skrei i flere år.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bent Svinnungs side om Gullvika på Stormolla
Bent Svinnungs side om Krabbvågen på Stormolla
Fergeruter Digermulen – Finnvik
Fergeruter Finnvik – Digermulen
Hindrem

Hindrem er ei lita bygd mellom Leksvik og Vanvikan i Indre Fosen kommune. 
Ei stavkirke på Hindrem nevnes i Trondhjems reformats av 1589. I 1653 ble Hindrum kirke bygd. Denne stod til 1895 da den ble revet og soknet flyttet fra Hindrem til Vanvikan. 
Hindrem skole på Amborneset ble bygget i 1956, og nedlagt i 1998. Siden har det vært kurslokaler i skolebygget. 
Turområdet Borgåsen ble ferdigstilt og åpnet i 1997 og er lett tilgjengelig for turister og rullestolbrukere. På toppen 160 meter over havet ligger utsiktspunktet og en rasteplass.


== Referanser ==
Synnøve Skarbø

Synnøve Skarbø (født 15. oktober 1970 i Stranda) er en norsk programleder og reality-TV-deltaker. I 2001 deltok hun i reality-serien Muldvarpen på TVNorge. Dette førte henne inn i en ny karriere i TVNorge, først som værmelder (2001-2006) og senere som programleder for flere underholdningsprogrammer, blant annet  Make my day (2005), Wipeout (2008-2011) og Norske rotehjem (2017). Hun har også arbeidet i motebladet Elle, og var redaksjonssjef der fra 1998 til 2005.I 2003 kåret magasinet Mann henne til Norges mest sexy kvinne.I 2016 gav hun boka Synnøves system: Slik ryddet jeg meg lykkelig. Mye av innholdet i boka dannet basis for oppussingsserien Norske rotehjem i 2017.Skarbø er født og oppvokst i Stranda i Møre og Romsdal, men flyttet til Oslo rundt 1990.


== TV ==


=== Programleder ===
Jan Thomas søker drømmeprinsen (2020)
Norske rotehjem (2017-)
Sommerfesten (2012)
Total Blackout (2011)
Wipeout (2008–11)
Spotlight (2008)
Peking Express (2007)
Birkebeinerne (2007)
Frøken Norge 2007
Hit og dit (2007)
Synnøve på sjekkern (på TVNorges Oslo-TV) (2006)
Bolig til salgs (2006–07)
Make my day (2005)


=== Deltager ===
Skal vi danse (2020)
4-stjerners middag halv åtte (2009 og 2017, programleder for finalesendinger 2009-2015)
Kongen på haugen (2015)
Svendsen om Hansen og Jensen (2011)
Muldvarpen (2001)


=== Gjest ===
Kåss til kvelds (2020)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Synnøve Skarbø på Facebook 
Synnøve Skarbø på Instagram 
(en) Synnøve Skarbø på Internet Movie Database 
(en) Synnøve Skarbø hos The Movie Database
Berria

Berria er den eneste fullstendig baskiskspråklige avisa i Baskerland (Euskal Herria). Opplaget er på vel 25 000, og avisa utgis alle dager unntatt mandag. Ansvarlig redaktør er Martxelo Otamendi.
Avisa er politisk uavhengig og mottar driftsstøtte fra Baskerlands regjering. 
Berria er de ansattes oppfølger av avisa Egunkaria, som ble stengt. Etter løslatelse fra isolasjonsfengsling hevdet flere av avisas ansatte at de var blitt torturert av spansk politi. Domstolen etterforsket ikke torturanklagene. Aksjonen mot avisa ble igangsatt av den spanske spesialdomstolen Audiencia Nacional etter ordre fra dommer Baltasar Garzón, som hevdet avisa støttet terrorisme. Domstolen har ikke funnet beviser for påstanden, og avisa er slått konkurs.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(eu) Offisielt nettsted 
(en) Berria – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Dagfinn Lyngbø

Dagfinn Lyngbø (født 10. november 1972) er en norsk stand up-komiker fra Askøy utenfor Bergen. Han har medvirket i flere humorbaserte TV-programmer. Lyngbø er gift med komikerkollega Pernille Sørensen.Lyngbø sin stand-up karriere begynte i 1993. Den første større forestilling ble satt opp i 1999 og hadde tittelen Dagfinn Lyngbø – Live. Den neste standup-forestillingen hans var Dagfinn Lyngbø - Ka e' vitsen? (2005). Innimellom har Lyngbø også vært med på Julelatter 2007 og Julelatter 2010, forestillinger med Johan Golden, Lisa Tønne, Dag Sørås (2007) og Anne-Kat. Hærland, Are Kalvø og Nils Ingar Aadne (2010). Han står bak den norske stemmen til dovendyret «Sid» i Istid-filmene.November 2017 ga han ut barneplaten Guttelus sammen med Bjarte Jørgensen på trommer, Kato Ådland på gitar og Kai Taule på bass under navnet Dagfinn Lyngbøs Barneband. Albumet ble nominert til barneplate foran Spellemannprisen 2017.Dagfinn Lyngbø har mottatt sju Komipriser. Han fikk prisen som beste stand up-artist i 2001, 2005, 2008 og 2011; beste mannlige artist i 2003 og 2013, og prisen som årets morsomste (publikumsprisen) i 2008. I 1999 ble han tildelt Stå opp-prisen.Per 2018 er han ansatt på Latter. I 2018 turnerte han med sceneshowet Supersmud. Høsten 2020 hadde han premiere på showet Kjøreregler for koloniseringen av Mars.


== Opptredener ==
1996: Ene og alene (sceneshow)
1996: Minitimen (TV3)
1996: Nettopp stått opp (NRK)
1997: Dritshow med Jonas Rønning (sceneshow)
1997: Agurknytt (TV 2)
1998: Sumaren eg vart Munch med Tommy Steine og Hans Morten Hansen (sceneshow)
1998: Et kult show med Jon Schau (sceneshow)
1999: Dagfinn Lyngbø - Live (sceneshow)
1999: Lyckliga gatan (TV 2)
2000: Landeveiens moromenn (NRK)
2001: Daffa (sceneshow)
2001: Sushi (TVN)
2001: De nære ting (NRK)
2002: Sommershow Stord (sceneshow)
2002: Variete Bergen (sceneshow)
2003: I blanke messingen, Den Nationale Scene i Bergen (sceneshow)
2003: God kveld, Dagfinn (TV2) (utgitt på DVD i 2004)
2004: O je heiane for en sommerrevy, Stord (sceneshow)
2005: Dagfinn Lyngbø - Ka e' vitsen? (sceneshow; utgitt på DVD i 2007)
2005: 9 av 10 nordmenn (TV 2)
2006: 9 av 10 nordmenn (TV 2)
2007: Julelatter 2007, Latter på Aker Brygge (sceneshow)
2007: 9 av 10 nordmenn (TV 2)
2008: Dagfinn Lyngbø - Evolusjon (sceneshow; utgitt på DVD i 2010)
2010: Julelatter 2010, Latter på Aker Brygge (Sceneshow)
2012: Lyngbø & Hærlands Big Bang (NRK)
2012: Dagfinn Lyngbø - Stereo (sceneshow) (Utgitt på DVD i 2016)
2016: Supersmud, Ole Bull Scene (sceneshow)
2020: Kjøreregler for koloniseringen av Mars (sceneshow)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Dagfinn Lyngbø på Internet Movie Database 
(en) Dagfinn Lyngbø hos The Movie Database 
(no) Dagfinn Lyngbø på Stand Up Norge
(no) NRK om Dagfinn Lyngbø
Truse

Truse eller truser er en kort, vanligvis liten underbukse uten bein. Truser og underbukser gjør det lettere å opprettholde god hygiene av underlivet. Plaggene sørger også for at en ikke trenger å skifte ytterbukser like ofte.


== Navn ==
Betegnelsen «truse» kommer trolig fra fransk trousses «pasjebukser», knelange beinklær båret av mannlige pasjer, flertall av trousse «pakke, bylt, noe som kan bindes sammen», et ordlån fra latin. Andre mener ordet henger sammen med det irske eller gæliske tribuhas som kan komme fra et latinsk ord for «bein». I engelsk har ordet utviklet seg til trousers som brukes om «langbukser» i motsetning til breeches, «knebukser», et ord som opprinnelig stammer fra «brok».


== Historikk ==
Den moderne bomullstrusa dukket opp som plagg etter andre verdenskrig. Tidligere var det sydde og strikkede underbukser i forskjellig snitt og størrelser.  Enda tidligere hadde en ofte ikke undertøy i det hele tatt; kvinner gikk gjerne med underskjørt og side serker under kjolene, mens menn brukte lange skjorter som de stappet i buksene. Før middelalderens strømpebukseliknende hoser og bukser som ett plagg, kunne menn pakke underlivet i et bleieformet klede, i blant omtalt som brok, sammen med løse buksebein eller høye strømper.


== Truser for jenter og kvinner ==
Som undertøy for kvinner finnes truser i ulike varianter: vanlige truser med lavt eller høyt liv, tanga, stringtruser og andre typer. 
Noen truser er først og fremst funksjonelle, andre er også pyntet med blonder, farger, mønstre og annet. 
Noen truser løfter og former hofter og rumpe. 


== Truser for gutter og menn ==
For menn finnes også truser med gylf, boksershorts, jockstrap til sportsbruk. Sjeldnere trusetyper for menn er tanga og g-streng. 


== Se også ==
Boksershorts, shortslignende underbukse
G-streng, stringtruse, smalt tøystykke mellom beina festet i belte
Tanga (tangatruse)
Jockstrap, suspensorium (susp), bind eller bandasje for å beskytte testiklene
Badebukse
Mamelukk, vide underbukser med blondekanter båret av kvinner og jenter på 1800-tallet, tykke underbukser til like over knærne, og knelange tights med blondekant
Hoser, strømper, løse buksebein med fot
Bleie, tøystykke viklet om underliv på spedbarn, plagg for å samle opp urin og avføring


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Underwear – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«DigitaltMuseum: Søk:  'underbukse'». 
«DigitaltMuseum: Søk:  'truse'».
Påskedag

Påskedag, også kalt første påskedag, er en helligdag som i kristen tradisjon feires til minne om Kristi oppstandelse. For de fleste kristne trossamfunn er påsken årets viktigste høytid.
Tidspunktet for påskedagen i den gregorianske kalenderen blir beregnet etter påskeformelen. Den faller på søndag 9. april i 2023, 31. mars i 2024 og 20. april i 2025.
I Norge definerer lov om helligdager og helligdagsfred § 2 bokstav e første påskedag som første søndag etter første sykliske fullmåne som inntreffer på eller etter 21. mars. Dermed vil første påskedag alltid måtte ligge i tidsrommet 22. mars – 25. april. I 1818 falt og i 2285 faller første påskedag på første mulige dato (22. mars). I 1886 og 1943 falt og i 2038 faller den på siste mulige dato (25. april). Påskedagen innleder påskeuken, det vil si uken etter fastetiden, altså frem til første søndag etter påske.
Andre påskedag er første mandag etter første påskedag.
Tredje påskedag er første tirsdag etter første påskedag og var kirkelig helligdag fram til festdagsreduksjonen i 1771. Etter at dagen opphørte å være helligdag, ble den mange steder videreført som en prikkedag, en «halv-helligdag» da tjenestefolket skulle ha fri og minst mulig skulle gjøres.


== Liturgi ==
Feiringen av påskedagen starter i mange kirkesamfunn med påskevigilien sent på påskeaften. Opprinnelig våket man hele natten, men i moderne tid er dette sjeldent. 
Påskedagen er den første dagen i en oktav. De påfølgende dager frem til neste søndag har derfor, liturgisk sett, samme status som søndager.


== Skikker ==
Påskedagen markerer også slutten på fastetiden, og dette markeres av mange med et stort påskemåltid. Lam er spesielt vanlig.
I mange land får barn påskeegg på påskedagen eller på påskeaften, som faller på lørdagen før. Skikkene omkring dette varierer; i noen land får man papp- eller plastegg fylt med godteri, mens i andre land «gjemmer påskeharen» sjokoladeegg som barna leter etter. 


== Referanser ==
Amborneset

Amborneset er et sted i Leksvik kommune, i bygda Hindrem langs fylkesvei 755 mellom Leksvik sentrum og Vanvikan. Neset regnes som grunnlaget for Leksviks kommunevåpen, en odde som stikker ut i havet. Her finnes en ruin av en bygdeborg.I 2015 åpnet Matematikkbølgen - Amborneset matematikkpark i lokalene etter tidligere Hindrem skole, bygget i 1956. Tidligere drev Svenska sport og dykambassaden virksomhet i gammelskolen. Utenfor Anborneset ligger Tauterryggen marine verneområde med attraktive kaldtvannskorallrev.
Utenfor Amborneset sto Slaget på Strindfjorden den 8. juni 1199 mellom Sverre Sigurdsson og birkebeinerhæren mot Nikolaus Arnesson og baglerhæren. Et monoment over kong Sverre ble reist på Amborneset i oktober 2005.


== Referanser ==
Operaelskeren

Operaelskeren er en roman fra 1966 av den danske forfatteren Klaus Rifbjerg.
Operaelskeren er en satirisk samtidsroman, der Rifbjerg utleverer hulheten og selvbedraget hos en mann av det høyere borgerskap. Hele teksten er komponert som hovedpersonens dagboksopptegnelser i tidsrommet februar til april, en dagbok som det har blitt tvingende nødvendig for han å skrive. Dagboka gir gjennom tilbakeblikk en oversikt over hans liv fra barndommen av og fram til nåtida, med vekt på det siste årets begivenheter. Det er også en ironisk roman, idet hovedpersonen framstiller seg selv på en åpenbart fordreid måte, slik at leseren mellom linjene må skape seg et inntrykk av personen.
Helmer Franck er professor i matematikk ved universitetet i København, og har dertil en del innbringende verv i nærings- og organisasjonsliv. Han er gift med legedatteren Ellen; de har to barn i skolealder. Franck er en mann som vet å nyte livets goder på solsida av samfunnet; særlig har han en forkjærlighet for gode viner, utsøkte middager og sigarer. I noen grad er han politisk aktiv på den konservative siden. Han lever et velordna liv der rasjonalitet og kontroll råder. Han omtaler Ellen som sin beste venn og støtte. Hen elsker henne og hun elsker han og gir han gjennom sitt fornuftige og kontrollerte vesen den støtten han trenger.
Det som har skjedd, er at han under en konferanse i Oslo har innledet et forhold til operasangerinnen Mira Hjelm. I begynnelsen en stormende forelskelse og svimlende utvidet livsfølelse, samtidig som han tror at han uten vanskelighet skal kunne få Ellen til å forstå og godta det som er skjedd. De er begge frigjorte og fornuftige mennesker som aksepterer hverandres valg.
Det viser seg å bli umulig for han å fortelle Ellen om forholdet, og det blir til slutt hun som må spørre han like ut om det er en annen. Ellen lar seg overtale til å tillate at han treffer Mira igjen for å finne ut av følelsene sine. Etter hvert makter han verken å snakke åpent med Mira eller Ellen, og han begynner å arrangere møter med Mira i hemmelighet. 
Til slutt blir det åpenbart at han er ute av stand til å få kontakt med både sine egne, Miras og Ellens følelser. Alle tre lider, og dagboka avspeiler en nedadgående moralsk kurve hos hovedpersonen, akkompagnert av et stadig stigende alkoholforbruk. Til slutt er alt borgerlig-liberalt ferniss borte, og han står tilbake som en avstumpet kyniker.
Teksten er et eksempel på høyt oppdrevet språkkunst med en overgiven humor som imidlertid blir mer og mer svart.
Royal League 2005/2006

Royal League 2005/2006 ble arrangert av de nordiske fotballforbundene. Turneringen begynte i november og ble avsluttet i mai. De 4 beste klubbene fra seriene i Norge, Sverige og Danmark deltok. Norge stilte med lagene Lillestrøm, Lyn, Start og Vålerenga. De 12 lagene ble delt opp i 3 innledende grupper. Nummer 1 og 2 fra hvert land ble plassert i samme gruppe som nummer 3 og 4 fra de andre landene. Nummer 1 og 2 fra gruppespillene pluss det to beste 3'erne gikk videre til sluttspillet.


== Gruppespillet ==


=== Gruppe 1 ===


=== Gruppe 2 ===


=== Gruppe 3 ===


== Kvartfinaler ==


== Semifinaler ==


== Finale ==
Litlmolla

Litlmolla er ei øy i Vågan kommune i Nordland. Øya ligger øst for Svolvær, mellom Stormolla og Skrova. Den har et areal på 10 km². Høyeste punkt på øya er Nonstinden på 543 moh. Øya har tidligere vært bebodd, men den er i dag for lengst fraflyttet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bent Svinnungs side om Keila på Litlmolla
GeoForum

GeoForum er en landsomfattende organisasjon for personer og bedrifter/etater som jobber innenfor fagområdene kart, oppmåling og geografisk informasjon. GeoForum ble stiftet 30. mai 1969 under navnet Norges Karttekniske Forbund. I starten hadde NIF ansvaret for sekretariatet, men fra 1983 fikk organisasjonen eget sekretariat. Sekretariat flyttet til Hønefoss i 1987, og det er fra 2015 plassert på Hvervenmoen i Hønefoss.GeoForum har pr. januar 2019 rundt 1 950 medlemmer fordelt på 15 lokalavdelinger, som dekker hele landet. GeoForum utgir bransjeavisa «Posisjon», som normalt kommer ut seks ganger pr. år. 
Roger Gustavson var generalsekretær i perioden 1983-2003, Torbjørn Paule daglig leder 2003-2006, og Karsten Lien daglig leder 2006-2010. Daglig leder fra mars 2010 er Marianne Meinich.
GeoForum er norsk medlem i den nordiske GIS-organisasjonen GI Norden. GeoForum er også medlem av de internasjonale organisasjonene FIG, ICA og ISPRS.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
GeoForums hjemmeside
Bleiksøya

Bleiksøya er ei ubebodd øy vest for Bleik på Andøya i Nordland. Høyeste punkt på Bleiksøya er 160 moh. Hoveddelen av øya er bratt fjell, men den sørvestlige delen av øya er flatere. I likhet med Torghatten har Bleiksøya et hull tvers gjennom øya.
Bleiksøya er Nordlands nordligste fuglefjell. På øya er det gode bestander av blant annet lunde, krykkje, alke, lomvi, havhest, havsvale, toppskarv og havørn. Øya er vernet som naturreservat. I juni og første halvdel av juli er det forbudt å gå i land på øya. Bleiksøya er et gammelt egg- og dunvær.


== Eksterne lenker ==
Bleiksøya naturreservat