jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Treleoparder

Treleoparder (Neofelis) er en slekt med mellomstore kattedyr og trolig søstergruppen til brølekattene (Panthera), som gruppen trolig splittet fra for omkring 6,4 millioner år siden. Sammen danner disse to slektene gruppen av store kattedyr (Pantherinae), basert på en rekke morfologiske fellestrekk og likheter i anatomien for vokalisering.


== Biologi ==

Treleoparder er endemiske for Sørøst-Asia og trives i tett, tropisk regnskog, i høyder på opp mot 2 500 moh. De har flekkmønstret pels og er betydelig mindre enn brølekattene, men allikevel ganske store til kattedyr å være. Vekten utgjør normalt cirka 10–30 kg.
Treleopardene har relativt større hoggtenner, større gap og lengre hale enn andre nålevende kattedyr. De to artene har også adapsjoner som gjør dem spesielt godt egnet til å klatre og å bevege seg opp i trærne, ikke minst den lange halen som kattene bruker som balanseror.


== Klassifisering ==
Det vitenskapelige slektsnavnet betyr «ny katt» og har trolig sammenheng med at dyra til å begynne med ble systematisert under slektsnavnet Felis, før man altså noe senere oppdaget at verken denne eller noen annen slekt passet. Senere har den danske forskeren og zoologen Per Christiansen påvist at treleoparder skiller seg klart fra alle andre kattedyr.Treleopardene skiller seg klart fra brølekattene, både gjennom fysisk størrelse og morfologiske forskjeller i skallen, som forøvrig har en rekke likhetstrekk med de utdødde sabeltannkattene (Machairodontinae). Treleopardene har blant annet ualminnelig store dolkelignende hoggtenner i forhold til kroppsstørrelsen. Anatomiske særegenheter i leddene gjør disse kattene til ualminnelig gode klatrere, som trives oppe i greinverket. De to nålevende arter skilte trolig lag for omkring 1,4–2,86 millioner år siden.


== Inndeling ==
Inndelingen følger IUCN/SSC Cat Specialist Group og er i henhold til Cat Classification Task Force (2017).

Carnivora, rovpattedyr
Feliformia, kattelignende rovpattedyr
Felidae, kattefamilien
Pantherinae, store kattedyr
Panthera, brølekatter
Neofelis, treleoparder
N. nebulosa, treleopard, finnes på fastlandet, fra Nepal i vest til Kina i øst, sørover til Malayahalvøya
N. diari, borneotreleopard, finnes på øyene Borneo og Sumatra


== Fylogeni ==
Fylogeni etter Johnson m. fl., 2006.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Treleoparder i Encyclopedia of Life 
(en) Treleoparder i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Treleoparder hos Fossilworks 
(en) Treleoparder hos ITIS 
(en) Treleoparder hos NCBI 
(en) Kategori:Neofelis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Neofelis – detaljert informasjon på Wikispecies
Grunewaldsee

Grunewaldsee ligger i den vestlige delen av bydelen Charlottenburg-Wilmersdorf i Berlin, i utkanten av Grunewald. Sjøen har et areal på 175 000 kvadratmeter. Byens eldste slott, Jagdschloss Grunewald fra 1542, ligger ved sjøen.
Grunewaldsee er en del av tunneldalen og rekreasjonsområdet Grunewaldseenkette.
Glitter (album)

Glitter er den japanske artisten Kayas første soloalbum, og ble utgitt 27. desember 2006. 
Kaya er tidligere vokalist i gruppa Schwarz Stein og flere av sangene på albumet er skrevet av tidligere Schwarz Stein-medlem Hora, i tillegg til Kalm fra Velvet Eden. Alle sangtekstene er skrevet av Kaya.


== Sporliste ==
«Kaleidoscope» -glitter mix-
«Walkure»
«Pradise Lost»
«Psycho Butterfly»
«Masquerade» -fabulous night mix-
«Rose Jail»
«Silvery Dark»
«Glitter Arch»
«Hydrangea»


== Kilder ==

(en) Glitter (album) på Discogs
Kaleidoscope

Kaleidoscope kan vise til:

Kaleidoscope (Kaya), singel fra 2006 av den japanske artisten Kaya
Kaleidoscope (Tiësto), musikkalbum fra 2009 av den nederlandske tranceartisten Tiësto
Kaleidoscope (Transatlantic-album). musikkalbum fra 2014 av den britiske musikkgruppen Transatlantic
Kaleidoscope (UK), britisk rockegruppe
Kaleidoscope (film), britisk film fra 1966.


== Se også ==
Kaleidoskop (andre betydninger)
Neva masquerade

Neva masquerade er en masket sibirkatt som har blitt godkjent som egen rase av FIFe i 2009. I andre forbund som WCF er rasen registrert som sibirkatt med maske. Rasen er i utgangspunktet helt lik sibirkatten, men den har en annen fargevariant som kalles colorpoint.


== Beskrivelse ==
Neva masquerade er søsterrasen til sibirkatten, som igjen er genetisk forbundet til den norske skogkatten, og ganske lik av utseende. Neva masquerade og sibirkatten er nærmest identiske, men har ulik pelskvalitet og pelsfarge. Neva masquerades pels er såkalt «pointed», det vil si med lys bunnfarge, men med mørkere farge i ansiktet, på halen og på potene. Neva masquerades pels er også mykere, og ikke fullt så stri som sibirkatten.
Rasen er robust og sterk, og er kjent for å ha et nærmest kjærlig uttrykk i ansiktet. Den er også forsiktig og kjærlig, med tykk og luksuriøs pels. Katten sies å ha en hundeaktig oppførsel, da den er svært lojal og knytter seg sterkt til eieren sin.
Det kan ta inntil fem år før katten oppnår voksen størrelse. Katten har blå øyne og kan ha hvite poter eller hvitt andre steder i ansiktet i noen av fargevariantene.


== Allergivennlig katterase ==
Neva masquerade produserer mindre av enzymet  FEL-D1 som mange allergikere ikke tåler. Derfor kan rasen være allergivennlig for de som har katteallergi på grunn av dette enzymet. Det kan være lurt å besøke et testhjem for å finne ut om man er allergisk.


== Egen rasering - NevaRingen ==
Neva masquerade fikk egen rasering i 2016, Sibir-og NevaRingen. Raseringens mål er å bidra til mer kunnskap om rasen og formidle oppdrettere og testhjemordning for allergikere.


== Historie ==
Sibirkatten sies å ha eksistert i Russland i århundrer, og fargevarianten som kalles Neva masquerade oppstod i St. Petersburg, som ligger ved elven Neva. Ordet masquerade viser til det maskelignende fargemønsteret. Russere er stolte av den flotte katterasen, og flere statsledere skal ha fått rasen i gave ved statsbesøk. I 2012 fikk for eksempel den tidligere finske presidenten Tarja Halonen en Neva masquerade-kattunge i gave av daværende statsminister Dmitri Medvedev.


== Atferd ==

Neva masquerade er en aktiv og energisk katt som ofte er veldig sosial mot mennesker den bor med, men reserverte mot fremmede. De trives godt med andre katter eller andre kjæledyr. Det er en intelligent katterase som trenger å få bruke hodet sitt for å trives.
Katten fungerer både som inne- og utekatt, og kan trives med begge deler. Den lange pelsen lar den klare seg fint ute selv på vinteren.


== Pelsstell ==
Den har semilang allværspels, tett underpels med rikelig stri dekkpels. Trenger lite pelsstell. Bør børste pelsen cirka en gang i uken. Pelsen er lang. Overpelsen er litt fet.


== Farger ==
Rasen er godkjent både som colourpoint og tabby i 22 fargevarianter.


== Sykdom ==
Rasen er kjent for å være allergivennlig, men allergikere må alltid ta slike opplysninger med en klype salt, da man reagerer individuelt. Rasen har ingen kjente genetiske defekter.


== Referanser ==
Bibliothek des Deutschen Bundestages

Bibliothek des Deutschen Bundestages (kort Bundestagsbibliothek, på norsk Forbundsdagsbiblioteket) er biblioteket til Forbundsdagen i Tyskland og ligger i bydelen Mitte i Berlin. Det er verdens tredje største bibliotek i sitt slag, etter parlamentsbibliotekene i Washington og Tokyo. Biblioteket ble grunnlagt i 1872 under navnet Bibliothek des Deutschen Reichstags (kort Reichstagbibliothek, på norsk Riksdagsbiblioteket). Biblioteket har i underkant av hundre ansatte og omfatter vel 1,3 millioner bind. 
Biblioteket holder til i Marie-Elisabeth-Lüders-Haus rett ved siden av Riksdagen. Fra biblioteket går det to glassbroer over elven Spree til Paul-Löbe-Haus.


== Eksterne lenker ==
Forbundsdagens bibliotek
Sentrallyrikk

Sentrallyrikk er poesi som uttrykker «forfatterens eget følelsesliv» eller «tanker og følelser», eller personlig opplevelse av omverdenen, ofte holdt i en karakteristisk kortform.Sentrallyrikkens motivkrets dreier seg rundt grunnleggende livsvilkår som liv, fødsel, kjærlighet, lengsel, sorg og død. Karikert kan det sies at diktene handler om «havet, døden og kjærligheten». Sentrallyrikk er ikke knyttet til bestemte litteraturhistoriske perioder.
Andre former for dikt enn sentrallyrikk er blant annet tendensdikt, læredikt, leilighetsdikt og dikt med fortellende eller resonnerende innhold.


== Eksempler ==
Sapfo (rundt 600 f.Kr.):

Du sank ned til sjustjerne-jenta,
månebue-skytterske!  – I midnatts-
mørket går stunda forbi
meg, den jeg ligger alene i.Morten Nielsen, Foraarets Horisont (1943):

Verden er vaad og lys
Himlen er tung af Væde...
Hjertet er tungt af Lykke,
lykkeligt nær ved at græde.Håvard Rem beskriver Leonard Cohens tekster blant i Lengselens bok og på albumene Various Positions og Recent Songs som preget av sentrallyrikk.


== Referanser og noter ==
Jordrøyk

Jordrøyk (Fumaria officinalis) er ei plante i jordrøykfamilien.


== Beskrivelse ==
Jordrøyk er ei ettårig, urteaktig plante. Den har blågrønn farge med glatt, slapp og av til klatrende stengel. Findelte, tynne blad vokser på en tynn stilk. Blomstene vokser i avlange klaser, med blekrøde krone med mørkere munning og en kort, butt spore. Frukta er ei kulerund nøtt på et kort skaft i en stivt opprett klase. Jordrøyk har plantesaft med skarp lukt. Urta har en bitter, saltliknende smak.


== Utbredelse ==
Opprinnelig vokste jordrøyk bare i Europa og Nord-Afrika, men nå vokser den også i Asia, Nord-Amerika og Australia. I Norge er den vanlig i lavlandet i Sør-Norge. I Nord-Norge spredte lokaliteter.


== Naturmedisin ==
Det norske navnet jordrøyk er en direkte oversettelse av det gamle latinske navnet på planta, fumersterrae. Jordrøyk er ei plante som har fulgt mennesket som ugras i åkrer og hager i mange hundre år. I urtebøker fra 1400- og 1500-tallet anbefalte man jordrøyk ved gikt-, lever- og miltsykdommer, og for å lege sår ved utslett.
Jordrøyk er en nær slektning av valmuer, og inneholder alkaloider, men i mindre mengder en valmuene. Det er fastslått at jordrøyk har ei svak urindrivende og avførende effekt. Planta er ei bitter, stykende urt som vekker appetitten og er avførende ved at planta stimulerer den glatte muskulaturen i tarmene.
Jordrøyk har i lang tid blitt brukt til behandling av hudplager som utslett, kronisk eksem, skabb og kviser.
Jordrøyk er i store doser giftig og kan gi kraftig diaré, muskelkramper og sviktende åndedrett. Urta bør derfor kun brukes under oppsyn av lege eller kvalifisert terapeut. Det frarådes at gravide, ammende og barn bruker jordrøyk.


== Eksterne lenker ==
(en) Jordrøyk i Encyclopedia of Life 
(en) Jordrøyk i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Jordrøyk hos Artsdatabanken 
(sv) Jordrøyk hos Dyntaxa 
(en) Jordrøyk hos ITIS 
(en) Jordrøyk hos NCBI 
(en) Jordrøyk hos The International Plant Names Index 
(en) Jordrøyk hos Tropicos 
(en) Kategori:Fumaria officinalis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Fumaria officinalis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Fumaria officinalis – detaljert informasjon på Wikispecies
Plantrykk

Plantrykk eller flattrykk er noen grafiske trykkmetoder for å framstille bilder. Bildet trykkes fra en trykkform (trykkplate eller litografisk stein) der de partiene som trykkes ligger i samme plan, som de ikke-trykkende partiene. Platen har ingen forhøyninger eller fordypninger.
Til plan- eller flattrykk regnes disse teknikkene:

Litografi
Overføringslitografi (autografi)
Offset og tørroffset
MonotrykkAlle trykkmetodene omfatter flere teknikker, enten det er kunstgrafikk eller mer kommersielle reproduksjonsmåter.
Stensiltrykk regnes ofte som et plantrykk, men skiller seg fra dette ved at det ikke er en trykkplate, men en duk (silketrykk) eller bare en sjablong (et hull). 
Datagrafikk er betegnelsen på bilder som er bearbeidet i en datamaskin og skrevet ut på papir. Datagrafikk er i prinsippet et plantrykk, men er ingen «grafisk teknikk» (håndverk), fordi bildet lages (skrives ut) maskinelt. I datagrafikk ligger den kunstneriske innsatsen og arbeidet i redigering av et bilde på dataskjermen.
Dorothea Douglass Chambers

Dorothea Katherine Douglass Lambert Chambers (født 3. september 1878 i Ealing, død 7. januar 1960) var en britisk, kvinnelig tennisspiller.
Dorothea Douglass Chambers tilhørte verdenseliten i tennis i årene 1903–25 og var kanskje den beste kvinnelige tennisspilleren før første verdenskrig.
Hun vant sin første singletittel i Wimbledon-turneringen i 1903. Hun vant finalen mot Ethel Larcombe med 4–6, 6–2, 6–2. Hun vant også i 1904 da hun beseiret Charlotte Sterry i finalen og i 1906 vant hun over May Sutton. Sin fjerde og femte tittel kom i 1910 og 1911 da finalemotstanderen het Dora Boothby. Sin sjuende og siste tittel i Wimbledon vant hun 1914 da hun som to-barns mor beseiret Ethel Larcombe i finalen. Chambers spilte totalt elleve singlefinaler i Wimbledon, en bedrift som hun deler med Blanche Bingley Hillyard, Charlotte Sterry og Martina Navrátilová.
I 1919 møtte hun den da 20-årige. franske tennisspilleren Suzanne Lenglen i finalen. Med ca. 8 000 tilskuere, blant andre den engelske Kong Georg V og dronnining Mary. Det ble en meget lang og jevn kamp som regnes som en av de beste i turneringens historie. Chambers misset to matchballer i egen serve i det tredje og avgjørende settet, og tapte for en sliten Lengden med 8–10, 6–4, 7–9. Året etter møttes de pånytt i finalen og også denne gangen vant Suzanne Lenglen, da med 6–3, 6–0.
Chambers ble også olympisk mester i tennis, hun vant gullmedalje i singleturneringen for damer under OL 1908 i London. Hun spilte også badminton og ble engelsk mesterinne i doube i 1903 og i mixed double i 1904.
Dorothea Douglass Chambers var også kaptein for engelske laget som vant Wightman Cup i 1925. Dette var en turnering som ble spilt i årene 1923–89, en lagkonkurranse for damer mellom England og USA som kom til på initiativ fra den amerikanske fennisspilleren Hazel Hotchkiss Wightman.
I 1981 ble Dorothea Douglass Chambers tatt opp i International Tennis Hall of Fame.


== OL-medaljer ==
1908  London -  Gull i tennis, single damer utendørs


== Grand Slam-titler ==
 Wimbledon:
Single damer – 1903 (hun beseiret Ethel Larcombe med 4–6, 6–2, 6–2 i finalen)
Single damer – 1904 (hun beseiret Charlotte Cooper Sterry med 6–0, 6–3 i finalen)
Single damer – 1906 (hun beseiret May Sutton med 6–3, 9–7 i finalen)
Single damer – 1910 (hun beseiret Dora Boothby med 6–2 6–2 i finalen)
Single damer – 1911 (hun beseiret Dora Boothby med 6–0, 6–0 i finalen)
Single damer – 1913 (hun beseiret Winifred McNair med 6–0, 6–4 i finalen)
Single damer – 1914 (hun beseiret Ethel Larcombe med 7–5 6–4 i finalen)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dorothea Douglass – Olympedia 
(en) Dorothea Douglass – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Dorothea Douglass – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Dorothea Douglass – International Tennis Hall of Fame 
(en) Dorothea Douglass – TheSports.org
Småkatter

Småkatter  eller tamkattlinjen (Felis) er en slekt i gruppen av mindre kattedyr (Felinae), som er én av to underfamilier i kattefamilien (Felidae). Ifølge IUCN/SSC Cat Specialist Group (2017) regner man nå med sju arter til denne slekten, mot fire tidligere. Tamkattlinjen oppsto trolig for omkring 3,4 millioner år siden.


== Biologi ==
De første kattene oppsto trolig for omkring 10–12 millioner år siden. Fossiler etter den utdødde martellivillkatten (F. lunensis) er kjent fra funn i Europa, inkludert Storbritannia, som på den tiden var landfast med det europeiske kontinentet via Doggerland. Martellivillkatt har blitt regnet som en progenitor for villkatten (F. silvestris), som kan ha oppstått for omkring to millioner år siden og siden ha spredt seg til andre deler av verden.
Småkattene er naturlig utbredt i Afrika og Eurasia, og etterkommere av disse artene har siden blitt ført til alle verdensdeler, unntatt Antarktika.


== Fylogeni ==
Fylogeni etter Johnson & Pecon-Slattery et al. (2006).


== Inndelig ==
IUCN/SSC Cat Specialist Group støtter nå (midlertidig) en ny inndeling av kattefamilien (Felidae), og herunder også en ny inndeling i gruppen av småkatter (Felis). Den nye inndelingen anerkjenner også inndelingen av kattefamilien i åtte distinkte klader (se fylogeni over), i henhold til Johnson & Pecon-Slattery et al. (2006).

Felidae, kattefamilien
Felinae, mindre kattedyr
Felis, småkatter (tamkattlinjen)
F. bieti, kinesisk fjellkatt (monotypisk)
F. catus, tamkatt (også huskatt og rasekatt)
F. chaus, jungelkatt
F. c. chaus (nominatformen), utbredt i Egypt og fra Midtøsten til Turkestan, Usbekistan, Kasakhstan og Afghanistan
F. c. affinis, utbredt i Øst-Afghanistan, Det indiske subkontinent og Sri Lanka
F. c. fulvidina, utbredt i Sørøst-Asia og muligvis i Kina
F. lybica, afrikansk villkatt
F. l. lybica (nominatformen), afrikansk villkatt, utbredt i Øst-Afrika, Vest-Afrika, Nord-Afrika, Den arabiske halvøy, Midtøsten, Korsika, Sardinia og Kreta
F. l. cafra, sørafrikansk villkatt, utbredt i det sørlige Afrika (grenser mot nominatformen i Mosambik eller Tanzania)
F. l. ornata, asiatisk villkatt, utbredt i Sørvest- og Sentral-Asia, Afghanistan, Pakistan, India, Mongolia og Kina
F. margarita, sandkatt
F. m. margarita (nominatformen), utbredt Nord-Afrika
F. m. thinobia, utbredt i Sørvest-Asia og Den arabiske halvøy
F. nigripes, svartfotkatt (monotypisk)
F. silvestris, europeisk villkatt
F. s. silvestris (nominatformen), europeisk villkatt, utbredt i Europa inkludert Skottland, Sicilia og Kreta
F. s. caucasica, kaukasisk villkatt, utbredt i Kaukasus og Tyrkia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Småkatter – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Småkatter i Encyclopedia of Life 
(en) Småkatter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Småkatter hos Artsdatabanken 
(sv) Småkatter hos Dyntaxa 
(en) Småkatter hos Fauna Europaea 
(en) Småkatter hos Fossilworks 
(en) Småkatter hos ITIS 
(en) Småkatter hos NCBI 
(en) Kategori:Felis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Felis – detaljert informasjon på Wikispecies
Floen

Floen (også kalt Floensjøen og Ulviksjøen) er et vann som ligger i Aurskog-Høland kommune i Viken fylke. Vannet ligger mellom Årnes i Nes og Aurskog. Floen ligger er en del av haldenvassdraget. Navnet Ulviksjøen kommer fra gården Ulviken som ligger ved nordenden innsjøen. I vannet er fisk som gjedde, abbor, mort og laue. Det er også tatt ørret i vannet, men sjansen er minimal.
Floen er også utløp for en rekke småtjern i området. Dingsrudtjernet er det største.
Nord for Floen ligger Øysjøen. Denne ligger på grensa mellom Nes kommune og Aurskog-Høland.
Ved Floens vestside ligger nedlagte Ulviken skole. Ulviken var egen skolekrets fram til Haneborg skole på Lierfoss ble innviet i 1957. Bygningen er bevart.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Akershus


== Referanser ==
Pip og Jane Baker

Philip «Pip» og Jane Baker er britiske manusforfattere som er mest kjent for sine manus for science fiction-serien Doctor Who. De skrev fire historier for serien; The Mark of the Rani, Terror of the Vervoids, The Ultimate Foe og Time and the Rani. De har også skrevet flere bøker basert på serien.
De skrev også boken Race Against Time for bokserien Make your own adventure with Doctor Who.
Før Doctor Who skrev de manus for TV-serien Space: 1999 og filmen Captain Nemo and the Underwater City (1969). I 1990-årene skapte og skrev de serien Watt on Earth for CBBC, som handler om utenomjordiske Watt som strandet på jorden.


== Eksterne lenker ==
(en) Pip Baker på Internet Movie Database.
(en) Jane Baker på Internet Movie Database.
Biografi hos On Target.
May Sutton

May Godfray Sutton (født 25. september 1886 i Plymouth i England, død 4. oktober 1975) var en amerikansk kvinnelig tennisspiller. (1912 gift Bundy)
Sutton vant singleturneringen for damer i Amerikanske mesterskapet i 1904 i en alder av 17 år og 9 måneder beseiret hun i finalen Elisabeth Moore med 6-1, 6-2. Året etter dro hun alene til England og spilte at antall turneringer der, blant andre i Wimbledon. Hun imponerte stort og vant den innledende All Comers Round uten å tape et eneste sett. I Challenge Round møtte hun fjorårets mester Dorothea Douglass Chambers som hun beseiret med 6-3, 6-4 og ble dermed den første ikke-britiske kvinnelige tennisspilleren som vant Wimbledonterneringen. 
Totalt møttes Sutton og Chambers fem ganger av hvilke Chambers vant to. Chambers vant finalen i Wimbledon i 1906 da hun slo Sutton med 6-3, 9-7 og tok tilbake sin tittel. Året etter, i 1907 møttes de på nytt denne gangen vant Sutton med 6-1, 6-4.
May Sutton regnes som den første amerikanske kvinnelige tennisstjernen. Hun ble født i England men flyttet i 1892, ved seks års alder, sammen med sine foreldre og søsken til en ranch nær Pasadena i California. Hennes far, som var meget sportsinteressert, bygde en tennisbane inntil huset der de bodde. De fire søskene May, Ethel, Violet og Florence trente flittig og ble alle gode tennisspillere og deltok i ulike mesterskap i California. De møttes som oftest i semifinaler og finaler og det oppsto en talemåte i de lokale tenniskretsene, «det kreves en Sutton for å slå en Sutton». 
Best av de fire søskene Sutton ble May, og kommentatorer på den tiden mente at hun sammen med Dorothea Douglass Chambers var den beste kvinnelige tennisspilleren før første verdenskrig. May Sutton har blitt beskrevet som en sjarmfull person, som dog sjokkerte sitt tennispublikum gjennom å spille i et skjørt som viste anklene og hun spilte også ofte med opprullede ermer og istedenfor hatt brukte hun hårbånd.
May Sutton gifte seg 1912 med tennisspilleren Tony Bundy som vant flere doubleturneringer i USA. Deres datter Dorothy May Bundy, født  1916, ble med årene en internasjonal tennisstjerne, hun vant blant annet Australske mesterskapet i 1938.
May Sutton ble i 1956 opptatt i International Tennis Hall of Fame.


== Grand Slam-titler ==
 Wimbledon:
Single damer – 1905 (hun beseiret Dorothea Douglass Chambers med 6-3, 6-4)
Single damer – 1907 (hun beseiret Dorothea Douglass Chambers med 6-1, 6-4)
 Amerikanske mesterskapet:
Single damer – 1904 (hun beseiret Elisabeth Moore med 6-1, 6-2 i finalen)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) May Sutton – International Tennis Hall of Fame
Fylkesvei 5386

Fylkesveg 5386 går mellom Palmafossen og Ørnaberget i Voss.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 307 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Voss
Raundalsvegen 

Kleivavegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5386
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Philip Martin

Philip Martin (født i 1938 i Liverpool i England) er en manusforfatter.
Han er mest kjent for sine manus for TV-serien Gangsters, som handlet on rase og rasisme sett fra en økende surrealistisk visjon av Birminghams kriminelle underverden. Serien begynte som en episode av Play for Today i 1975 og fortsatte over to sesonger, hver på seks episoder, i 1976 og 1978. Martin spilte flere roller i serien, inkludert seg selv.
Han har også skrevet for Tandoori Nights (1985), Star Cops (1987), Virtual Murder (1992), Hetty Wainthropp Investigates og Luifel & Luifel (2001).
Martin skrev Doctor Who-historiene Vengeance on Varos (1985) og Mindwarp (1986). Han skrev også manuset for Mission to Magnus, hvor den fiktive personen Sil fra hans 
to andre Doctor Who-historier var med. Dette manuset var beregnet for den 23. sesongen, men ble ikke brukt på grunn av at planene for denne sesongen ble forandret. Boken basert på manuset ble skrevet av Martin og utgitt av Target Books i 1990. Han skrev også boken Invasion of the Ormazoids (1986), som var en del av bokserien Make your own adventure with Doctor Who. Hans seneste bidrag til serien er hørespillet The Creed of the Kromon.


== Eksterne lenker ==
(en) Philip Martin på Internet Movie Database