jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hoola Bandoola Band

Hoola Bandoola Band ble grunnlagt i Malmö i Sverige av Mikael Wiehe, Björn Afzelius og Peter Clemmedson, og regnes som et av de viktigste bandene innen den svenske proggmusikken. Navnet tok de fra en Donald Duck-film, der en mengde maur gikk til angrep på Donalds piknikkurv med kampropet Hoola Bandoola.
Bandet var ikke opprinnelig spesielt politisk, men ble påvirket av sin tid, og flere av bandets låter regnes i dag blant de fremste klassikerne innen svensk politisk musikk. De var samtidig det progg-bandet på 1970-tallet med størst kommersielt gjennomslag. Etter at bandet ble oppløst i 1976 startet både Afzelius og Wiehe på det som etter hvert skulle bli meget suksessrike solokarrierer. Bandet hadde en kort gjenforening i 1996, og samlet seg også til en konsert etter at Afzelius gikk bort i 1999. Sommeren 2011 er de igjen gjenforent for en turné, der de blant annet besøker Oslo.


== Medlemmer ==
Björn Afzelius – sang, gitar, slagverk
Peter Clemmedson – gitar, sang, banjo, primdomra, munnspill
Arne Franck – bass, el-gitar, sang
Per-Ove Kellgren – trommer, sang
Povel Randen – sang, piano, gitar, trombone, trekkspill
Håkan Skytte – slagverk
Mikael Wiehe – sang, gitar, fløyte, sopransax, piano


== Diskografi ==
Studioalbum

Garanterat individuell (1971)
Svit för P. (1972)
Vem kan man lita på? (1972)
På väg (1973)
Fri information (1975)Livealbum

…för dom som kommer sen (1999)Samlingsalbum

Hoola Bandoola Band 1971 - 1976 (1980)
Country Pleasures (1996)
Ingenting förändras av sig själv (1996)
Samlade 1971–1976 (2004)
1971–2011 (2011)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Hoola Bandoola Band på Discogs 
(en) Hoola Bandoola Band på MusicBrainz 
(en) Hoola Bandoola Band på Songkick 
(sv) Fanside
Buholmråsa fyr

Buholmråsa fyr ligger i Osen kommune i Trøndelag.
Fyret står på Sønnaholmen, nær bygda Setervika og er med på å markere sørenden av det åpne havområdet Folda. Fyret ble opprettet i 1917 og har en høyde på 23,5 meter. Fyret lyser 17 nautiske mil. Selve fyrtårnet er rødt med ett hvitt belte. Radiofyret ble opprettet i 1965 og har en rekkevidde på 20 nautiske mil.


== Eksterne lenker ==
Om Buholmråsa fyr, fra nettstedet fyr.no
«Buholmråsa fyr». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Stein Håland

Stein Håland (født 27. mai 1952, død 9. juli 2009) var ordfører i Spydeberg kommune fra 1996 til 2009. Han representerte Senterpartiet, og var også medlem av Senterpartiets hovedstyre fra 2007 til 2009. Spydeberg hadde direkte ordførervalg i 2005, da fikk han 55% av stemmene.
Stein Håland hadde vært leder av Noregs Bygdeungdomslag.  I ungdommen var han på en studiereise til 13 afrikanske land som kom til å bety mye for ham senere. I 1993 ble han ansatt i gruppesekretariatet til Senterpartiet på Stortinget som rådgiver for partiets representanter i finanskomiteen. Etter to år fikk han permisjon fra stillingen for å bli ordfører i hjemmekommunen.Håland døde av hjertestans mens han kjørte traktor, trolig på vei hjem.


== Referanser ==
Fotballstadioner i England

Dette er en  liste over engelske fotballstadioner, rangert etter kapasitet.
Lista inkluderer alle 116 klubbene i de 5 øverste divisjonene i det engelske ligasystemet, sesongen 2009/10 (Premier League, Football League Championship, Football League One, Football League Two og Conference National). Lista inneholder også andre stadioner med en kapasitet på minst 5 000 tilskuere, som spiller i lavere divisjoner. 
En person som har vært på kamp til alle de 92 klubbene som til enhver tid spiller i Premier League og Football League kan bli medlem av The 92 Club.


== Eksisterende stadioner ==


== Fremtidige stadionanlegg ==


== Tidligere stadionanlegg ==


== Se også ==
FA Premier League
The Football League
Liste over fotballstadioner etter tilskuerkapasitet
Fotballstadioner i Skottland


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sky Sports Football Yearbook, ISBN 0-7553-1526-X
Non League Club Directory, ISBN 1-869833-54-6
Groundhopping Informer, ISBN 978-3-89784-274-8


== Eksterne lenker ==
Football Grounds Guide
World Stadiums Arkivert 16. mars 2006 hos Wayback Machine.
Fußballtempel
Stadionwelt
Dyskalkuli

Dyskalkuli, tallblindhet eller talldysleksi er en samlebetegnelse på spesifikke lærevansker i matematikk. Dyskalkuli er en diagnose. Se også matematikkvansker som kjennetegnes ved de samme problemene, men generelt i mindre grad.


== Kjennetegn ==
Et generelt kjennetegn på dyskalkuli er vanskeligheter med å forstå størrelsen av abstrakte mengder. At 3 er større enn 2 er én ting, men det kan bli vanskeligere å forstå at 2+3 er mindre enn 10. Visuelt sett kunne det være lik 23. Koblingen mellom den abstrakte mengden tallene representerer og tallene selv er ofte svak. Personer med dyskalkuli vil forstå at 6 er 6, men har problemer med å legge sammen og trekke fra tall.
Eksempler på problemer personer med dyskalkuli opplever er vansker med å huske begreper, løse matematiske problemer og forstå matematiske konsepter. De kan ha manglende eller ingen retningssans, og problemer med å skille høyre fra venstre, breddegrad fra lengdegrad, horisontal fra vertikal og lignende. Dette gjelder ikke alle; mange sliter mer med systemer og har dermed problemer med å lære seg gangetabellen, klokka, rutetider o.l. Dette skyldes ikke nødvendigvis evnen til å lære dette, men hvor i hjernen disse konseptene innlæres. Det gjelder da å finne ut hvor i hjernen eleven lærer, og forsøke å nå dette punket. En elev som feks er sterk i engelsk vil kanskje kunne lære matematiske begreper og konsepter på engelsk i stedet for norsk. 
Korttidshukommelsen er gjerne dårlig når det gjelder abstrakte begreper, og det samme gjelder evnen til å bearbeide dem. En skoleelev med dyskalkuli har gjerne dårlige karakterer i matte og naturfag, på tross av gode karakterer i andre, mer konkrete fag.
Det som kan være vanskelig med dyskalkuli er at da dette er en lærevanske som gir seg utslag på ulike måter hos de som har det, noe som fører til at det kan være vanskeligere å oppdage den.


== Se også ==
Dysleksi, eller ordblindhet
Matematikkvansker


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
statped.no Kjennetegn på spesifikke matematikkvansker (dyskalkuli)
Universitetet i Stavanger Hva er dyskalkuli?
Brattvær

Brattvær er en tidligere kommune i Møre og Romsdal fylke. Kommunen ble etablert med 973 innbyggere da Edøy kommune ble delt i tre 1. januar 1915 (Brattvær, Edøy, Hopen).1. januar 1960 ble Brattvær, Edøy og Hopen kommuner igjen slått sammen til en enhet, denne gang med navnet Smøla kommune. Brattvær hadde på dette tidspunktet 1 361 innbyggere.Kommunen er oppkalt etter fiskeværet Brattværet.


== Referanser ==
International Auxilliary Language Association

International Auxilliary Language Association (IALA) – Forbundet for internasjonale hjelpespråk – var en stiftelse som blei oppretta i 1923 på initiativ av den rike arvingen Alice Vanderbilt Morris (1874–1950) for å gjennomføre vitenskapelige studier av internasjonale hjelpespråk.
IALA var opprinnelig nøytral i forhold til de forskjellige språkprosjektene. IALA organiserte bl.a. konferanser med representanter for Esperanto, Ido, Novial og uavhengige språkforskere. IALA ga et stipend til skaperen av det merkelige Ro.
Forbundet ga også betydelig støtte til annen språkforskning, bl.a. til den berømte språkforskeren Edward Sapir.
Fra 1937 stilte IALA seg som oppgave å utvikle et nytt internasjonalt hjelpespråk, uavhengig av de som fantes fra før.
I 1945 ble en rapport som skisserte tre ulike forslag publisert. De varierte fra en mer naturalistisk språkmodell (med uregelmessigheter som finnes i naturlige latinske språk) til en som var mer skjematisk og regelrett (i retning Esperanto). I 1946 blei fire ulike modeller, i hovedsak bygd på rapporten fra 1945, sendt til mer enn 3000 språklærere og andre lingvister i ulike land. Et flertall av  de som uttalte seg støttet de mest naturalistiske modellene.
Ut fra dette publiserte organisasjonens siste leder, Alexander Gode, den endelige versjonen av språket som fikk navnet Interlingua i 1951.
(Samme navn er også tidligere brukt på et annet språk, opprinnelig kalt Latino Sine Flexione, offentliggjort av Giuseppe Peano i 1903. For å unngå forvekslinger kaller planspråklitteraturen derfor de to språkene for Interlingua/LSF og Interlingua/IALA.)


== Se også ==
Interlingua
Planspråk: definisjoner
Naturalistisk planspråk
Nylatinsk planspråk
Blaker

Blaker er et tettsted i Lillestrøm kommune og en tidligere selvstendig kommune i Akershus. Tettstedet har 480 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger ved Glomma omtrent seks kilometer fra Sørumsand, og drøyt 20 kilometer nordøst for kommunesenteret Lillestrøm. Tettstedet har skoler og barnehager: Haugtun barneskole og Fjuk barneskole, en kommunal og en privat barnehage og en familiebarnehage.


== Stedet ==
Her ligger Blaker stasjon, som er del av Kongsvingerbanen, og Blaker skanse, et festningsanlegg i militær bruk fra 1683 til 1820.
Blaker skanse ble opprinnelig bygd for å beskytte overfartsstedet Blakersund. Anlegget ble utvidet til en lukket stjerneskanse med bastioner på 1750-tallet. De gamle bygningene på Blaker skanse ble fra 1917 til 2003 brukt som skole og huset blant annet Statens lærerhøgskole i forming, Blaker, og til slutt som del av Høgskolen i Akershus med linjen Design og Produktutvikling.
Pr. 27.04.2016, har 22 kunstnere ateliér på Blaker Skanse, organisert under stiftelsen KunstSkansen som ble etablert i 2012.
I tillegg holder blant annet Blaker Utvikling og Kulturfabrikken (musikk- og kulturskolen) hus på Skansen. Blaker kirke er en langkirke fra 1881.
Grafikeren Guttorm Guttormsgaard har i dag galleri og verksted i Blaker gamle meieri.


== Den tidligere kommunen Blaker ==
Blaker kommune ble dannet da den ble skilt ut fra Aurskog kommune 1. juli 1919. 1. januar 1962 ble Blaker, som da hadde 2 345 innbyggere, slått sammen med Sørum kommune, som hadde 4 348 innbyggere, til den nye Sørum kommune.


== Næringsvirksomhet og aktiviteter ==
Blaker Skolemusikkorps har sine lokaler i Haugtun skole, men elever fra Fjuk skole er også medlemmer i korpset. Blaker har et meget aktivt foreningsliv. 
Mange aktiviteter er lagt til Bruvollen, Motangen som har holdt konserter for kjente stjerner som bla Sie Gubba og Vassendgutane. På motangen arrangeres det også en Hippie festival hver sommer.
Blaker Skanse med blant annet Blaker Idrettslag, Blaker ungdomslag, bygdeungdomslag, bygdelag og menighetsarbeid i og rundt Blaker kirke. Blaker skytterlag er et svært aktivt skytterlag.
Helt sør i Blaker finner en Villmarkssenteret ved Breisjøen.
Blaker har bensinstasjon som på folkemunnen fortsatt kalles "Gulfen". Det er også Sparebank og Frisør ved Gulfen.
Blaker daglivareforretning ligger på Hogset, opprinelig Joker men kalles for Snippen blant lokalfolket.
Meget gode muligheter for friluftsaktiviteter både sommer og vinter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Blaker utvikling
Blaker og Sørum historielag
Kort om Blaker Skanse
Blaker Skytterlag
Bjørnskinn

Bjørnskinn er et sted på Andøya, noen km nordvest for Risøyhamn. På stedet står blant annet Bjørnskinn kirke.
Bjørnskinn er også en tidligere kommune i Nordland fylke, opprettet da Dverberg kommune ble delt i tre 1. januar 1924. (Andenes, Bjørnskinn, Dverberg). Bjørnskinn hadde ved etableringen et folketall på 1 410.
1. januar 1964 ble Bjørnskinn, som nå hadde 1 835 innbyggere, slått sammen med Andenes og Dverberg kommuner til den nye Andøy kommune.


== Kjente personer fra Bjørnskinn ==
Augustinus Johannessøn Sellevold, (1803–1893), fiskerbonde og politiker.
Helmer Hanssen (1870–1956), polfarer som var med på Roald Amundsens ekspedisjoner gjennom Nordvestpassasjen, til Sydpolen, og gjennom Nordøstpassasjen.
Johan Jæger Caroliussen (1868-1950). Caroliussen var stortingsrepresentant i åtte perioder.
Johan Kleppe (1928-2022), stortingsrepresentant fra Nordland (1969–1973) og forsvarsminister i Korvaldregjeringen (1972–1973).


== Eksterne lenker ==
Om Bjørnskinn
Polfareren Helmer Hanssen
(no) Bjørnskinn i Store norske leksikon
Kristján Eldjárn

Kristján Eldjárn (født 6. desember 1916 i Tjörn i Svarfaðardal, død 14. september 1982 i Reykjavík) var den tredje presidenten på Island, fra 1. august 1968 til 1. august 1980. 
Foreldrene var Þórarinn Kr. Eldjárn, bonde og lærer i Tjörn, og Sigrún Sigurhjartardóttir. Han tok eksamen i arkeologi ved Københavns Universitet og underviste senere ved Háskóli Íslands (Universitetet på Island). I 1957 fikk han doktorgrad for sine undersøkelser om før-kristne gravskikker på Island. Han ble senere leder av Nasjonalmuséet på Island. 
Ved presidentvalget i 1968, der han stilte mot ambassadør Gunnar Thoroddsen, lå han først under på meningsmålingene. Motkandidaten hadde først 70 prosent oppslutning på målingene, men Kristján Eldjárn vant valget med 65,6 % av stemmene, i et valg der valgdeltakelsen lå på hele 92,2 %. Han ble gjenvalgt uten motkandidat i 1972 og 1976. 


== Referanser ==
Det perifere nervesystemet

Det perifere nervesystemet (iblant forkortet PNS) deles inn i to deler; det sensoriske og det motoriske. Det sensoriske består av nerver fra sansene inn til Sentralnervesystemet, mens det motoriske består av nerver fra sentralnervesystemet til muskler og kjertler. Det motoriske deles vider inn i Det autonome systemet og Det somatiske nervesystem. Det somatiske er viljestyrt, og kontrollerer først og fremst skjelettmuskulatur, og er avgjørende for bevegelser. Det autonome nervesystemet er ikke viljestyrt, og styrer blant annet kjertler, hjertet og glatt muskulatur etter kommandoer fra høyere nivåer i nervesystemet for å holde en tilnærmet homeostase i kroppens organer.
Det perifere nervesystemet består av en serie av nerver som går parvis ut fra sentralnervesystemet og forgrener seg gjennom nervebaner til tynnere nerver og nervefibrer. Disse er i kontakt med kroppens sanseceller, muskler og kjertler.
Det er tolv par hjernenerver. Disse springer ut fra ulike nivåer i hjernestammen, og styrer blant annet viktige funksjoner fra halsen og opp, i tillegg til at noen hjernenerver har med respirasjon og andre viscerale funksjoner å gjøre (bl.a. nervus vagus, 10.hjernenerve).
Fra ryggraden går det nerver ut på begge sider under hver rygghvirvel. Det blir 8 par halshvirvel- nerverøtter (cervicale), 12 par brysthvirvel- nerverøtter (thoracale) og 5 par korsrygghvirvel- nerverøtter (lumbale).  


== Tre hovedtyper ==
Nerveceller og de tilhørende nervefibre i det perifere nervesystemet inndeles i tre hovedtyper: sensoriske, motoriske og autonome.
De sensoriske nervefibrene blir også kalt tilførende eller afferente nervefibrer. Impulser går fra sanseceller og langs de sensoriske nervefibrene, og til sentralnervesystemet. Disse impulsene formidler informasjon om tilstanden i og utenfor kroppen.
De motoriske nervefibrene formidler kommandoer fra hjernen og ryggmargen til ulike effektororganer, og kalles også fraførende eller efferente nervefibrer. Målcellene som påvirkes i effektororganene er kjertelceller og muskelceller.
Bundesgerichtshof

Bundesgerichtshof (BGH) er Tysklands føderale høyesterett for sivil- og straffesaker, med sete i Karlsruhe. En av strafferettsavdelingene er plassert i Leipzig. Domstolen er en av Tysklands fem føderale høyesteretter.
Bundesgerichtshof må ikke forveksles med Bundesverfassungsgericht som også holder til i Karlsruhe.


== Historie ==
Bundesgerichtshof ble grunnlagt 1950, og overtok for Høyesterett for den britiske sonen som hadde eksistert fra 1948. Opprinnelig skulle domstolen etter Tysklands gjenforening flytte til den historiske høyesterettsbygningen Reichsgerichtsgebäude i Leipzig. Imidlertid ville ikke dommerne forlate Karlsruhe. Leipzig fikk kun femte straffesenat som tidligere hadde holdt til i Berlin.
Bundesverwaltungsgericht flyttet 2002 inn i Reichsgerichtsgebäude i Leipzig, mens det femte straffesenatet holder til i Villa Sack, også den i Leipzig.


== Presidenter ==


== Referanser ==


== Se også ==
Tysklands politiske system


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bundesgerichtshof – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Grýla

Grýla er en trollkjerring fra norrøn folketro.
Den forferdelige trollkjerringa Grýla er en av de eldste skikkelsene i islandsk folketro og spiller i dag en særlig rolle i tida før jul. Hun omtales i skrift allerede på 1100-tallet, men det er noe usikkert hvilken rolle hun spilte da. Grunnen til at hun har gitt navn til den første del av Sverres saga er trolig for å antyde noe skremmende og kraftfullt. Seinere i middelalderen omtales hun som den glupske, stygge trollkvinnen hun er kjent som i vår tid. Fra 1600-tallet knyttes hun også opp mot julefeiringa på øya.
Ifølge tradisjonen er Grýla et monster med femten haler, hver hale med hundre sekker og hver sekk med tjue barn som hun skal koke og ete. Hun har vært gift med forskjellige grusomme troll opp gjennom historien, men i dag nevnes oftest den treige Leppalúdi. Grýla har også en stor, svart julekatt, den såkalte jólaköttur. Viktigere er at hun er mor til tretten skremselsvetter eller såkalte julesveiner, kalt jólasveinar på islandsk. Hver jul kommer Gryla ned fra fjellene for å fange uskikkelige småbarn i sekken sin, men samtidig kommer julesvennene med små førjulsgaver til dem som oppfører seg pent de tretten dagene før jul.
Fremdeles er historiene om Grýla, og ikke minst skikken med førjulsgaver, som begynte for alvor rundt forrige århundreskifte, en populær juletradisjon på Island. Islandske barn får i tillegg også gaver på selve julaften.
Grýla finnes også i en mildere variant på Færøyene.


== Grýla i Sverres saga ==
Første del av Sverres saga, det vil si sagaen om den norske kongen Sverre Sigurdsson (død 1202), har fått navnet Grýla. Navnet betyr opprinnelig «skremsel» eller «trollkjerring» og antyder antakelig noe truende og kraftfullt ved innledninga til sagaen.
Kong Sverres store saga skrevet av den islandske abbeden Karl Jónsson under påsyn av kongen sjøl. Sagaen er dermed blitt et propagandaskrift for kongen. Den inneholder blant annet drømmesyn, taler og beskrivelser av slag, og er den viktigste skriftlige kilden for norsk historie i kong Sverres regjeringstid fra 1177 til 1202. Grýla danner grunnlaget for resten av sagaen og dekker perioden fram til vinteren før slaget på Kalvskinnet i 1179.


== Eksterne lenker ==
Om Grýla (på engelsk)
Islandske juleskikker (på engelsk)
Grundig om historien bak Grýla (på engelsk)
Jelena Välbe

Jelena Välbe (russisk: Елена Валерьевна Вяльбе, Jelena Valerjevna Vjalbe; født Trubitsyna, 24. april 1968 i Magadan i Øst-Sibir) er en russisk tidligere langrennsløper. Hun var den dominerende løperen i internasjonal kvinnelangrenn på 1990-tallet, og vant svært mange trofeer i olympiske mesterskap, verdensmesterskap og verdenscup. Det hun aldri oppnådde, var å vinne en individuell olympisk gullmedalje.
Sesongen 1988-1989 gikk hun som 20-åring til topps i verdenscupen sammenlagt. Dette var innledningen på en epoke – hun plasserte seg blant de tre fremste i verdenscupen ni år på rad, og vant hele 17 VM-medaljer (14 gull) og 7 OL-medaljer (3 gull) i løpet av karrieren.
Under VM 1997 i Trondheim satte Välbe en rekord ved å vinne fem gullmedaljer av fem mulige. Hun la opp etter OL 1998, der hun var med på vinne sitt tredje stafettgull på rad. I 1992 ble hun tildelt Holmenkollmedaljen.


== OL- og VM-medaljer ==


=== OL ===
Albertville 1992: gull på 4x5 km stafett, bronse på 15 km klassisk, 5 km klassisk, jaktstart og 30 km fristil
Lillehammer 1994: gull på 4x5 km stafett
Nagano 1998: gull på 4x5 km stafett
3 gull, 4 bronse


=== VM ===
Lahtis 1989: gull på 10 km fristil og 30 km fristil, sølv på stafetten
Val di Fiemme 1991: gull på 10 km fristil, 15 km klassisk og stafetten, sølv på 30 km fristil
Falun 1993: gull på 15 km klassisk og stafetten
Thunder Bay 1995: gull på 30 km fristil og stafetten, sølv på 15 km klassisk
Trondheim 1997: gull på 5 km klassisk, 15 km jaktstart, 15 km fristil, 30 km klassisk og stafetten
14 gull, 3 sølv


== Resultater i verdenscupen i langrenn ==


=== Individuelle seire ===


=== Sammenlagtplasseringer ===


== Se også ==
Liste over mestvinnende vinterolympiere
Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Yelena Välbe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jelena Vjalbe på Internet Movie Database 
(de) Jelena Vjalbe – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Jelena Vjalbe – Olympedia 
(en) Jelena Vjalbe – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jelena Vjalbe – FIS (langrenn)
Truppendienstgericht

Truppendienstgericht («troppetjenesterett», flertall: Truppendienstgerichte) er navnet på to føderale tyske domstoler (Truppendienstgericht Nord med sete i Münster og Truppendienstgericht Süd med sete i München) som dømmer i første instans etter den militære straffelov i saker som er blitt henvist til dem fra Forsvaret.
Truppendienstgericht Nord har også kamre i Hannover, Potsdam, Oldenburg, Hamburg, Koblenz og Kassel, mens Truppendienstgericht Süd har kamre i Kassel, Koblenz, Erfurt, Karlsruhe og Regensburg.
Avgjørelser fra en Truppendienstgericht kan eventuelt ankes til Bundesverwaltungsgericht, den føderale høyesterett for offentlig-rettslige spørsmål.


== Se også ==
Tysklands politiske system
Bundesverwaltungsgericht (Tyskland)

Bundesverwaltungsgericht (BVerwG) er Tysklands føderale høyesterett for offentligrettslige spørsmål, og en av Tysklands fem føderale høyesteretter. Domstolen har fra 2002 sete i Leipzig.


== Historie ==
Bundesverwaltungsgericht ble opprettet i 1952 og hadde da sete i Berlin. Fra 1953 holdt domstolen til i de tidligere lokalene til Preußischen Oberverwaltungsgericht. Avgjørelsen med hensyn til å legge domstolen til Berlin var omstridt blant de allierte som etter den andre verdenskrigen okkuperte Tyskland, fremfor alt Sovjetunionen. Dette medførte at da Tyskland igjen fikk et forsvar, ble domstolens avdeling (senat) for vernepliktsaker lagt til München. Etter flyttingen fra Berlin til Leipzig i 2002 er hele domstolen lokalisert her. 


== Se også ==
Tysklands politiske system


== Eksterne lenker ==
Bundesverwaltungsgericht
Wang Shiwei

Wang Shiwei (kinesisk: 王實味, Wade-Giles: Wang Shih-wei), opprinnelig Wang Sidao (王思禱, født 12. mars 1906 i fylket Huangchuan i Henan i Kina, henrettet 1. juli 1947), var journalist og forfatter.
Hans  samfunnsengasjement begynte allerede som skoleelev da han i 1919 fikk med i 4. mai-bevegelsen. Hav var da i miljøet rundt Pekinguniversitetet. I 1926 gikk han inn i det kinesiske kommunistparti. 
Han ble berømt for sine bidrag til kinesisk revolusjonshistorie og til kinesisk moderne litteratur. Han skrev en rekke kontroversielle artikler som ble vurdert som antikommunistiske, noe han ble forfulgt, arrestert og henrettet for i all hemmelighet under beriktigelseskampanjen. 


== Referanser ==
Marjut Rolig

Marjut Rolig (født Lukkarinen 4. februar 1966) er en tidligere finsk langrennsløper.


== Meritter ==
Olympisk mester på 5 km langrenn i Albertville 1992
Bronse på 15 km klassisk under VM 1993 i Falun


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marjut Rolig – Olympics.com 
(en) Marjut Rolig – Olympic.org 
(en) Marjut Rolig – Olympedia 
(en) Marjut Rolig – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Marjut Rolig – FIS (langrenn) 
(en) Marjut Rolig – FIS (skihopping)