jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Berg (Troms)

Berg (nordsamisk: Birggi suohkan) er en tidligere kommune i Troms på yttersiden av Senja. Den grenset i øst mot Lenvik, i sør mot Tranøy og i sørvest mot Torsken. Fra 1. januar 2020 ble de fire kommunene sammenslått og utgjør nye Senja kommune.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


=== Kommunestyrevalget 2003 ===


== Grunnkretser ==
Berg kommune besto kun av et delområde, som igjen var delt inn i følgende 9 grunnkretser (innbyggertall 2015):

Senjehopen (334)
Mefjordvær(*) (178)
Ersfjord (40)
Steinfjord (25)
Bøvær (8)
Skaland (201)
Bergsbotn (62)
Straumsnes(*) (28)
Hamn (20)Bosted ikke oppgitt (9)
Utvikling i folketallet de siste årene:

(*) I statistikkbanken bruker SSB de feilaktige/utdaterte navneformene Medfjordvær og Strømsnes.


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted var Geitskartunnelen som forbinder bygdene Ersfjord og Senjehopen. Tunnelen, som ble åpnet i 2004, har forkortet reisestrekningen mellom Skaland og Senjehopen/Mefjordvær med 95 km. 


== Se også ==
Grunnkretser i Berg kommune


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Senja kommunes hjemmeside
Berg - tidligere kommune på Senja - Store norske leksikon
Kongeparet besøker Senja 2011 - kongehuset.no
Kvænangen

For fjorden Kvænangen, se Kvænangen (fjord).Kvænangen kommune (nordsamisk: Návuona suohkan, kvensk: Naavuonon komuuni) ligger i Troms og Finnmark. Den grenser mot Loppa i nord, Alta i øst, Kautokeino i sør, Nordreisa i sørvest, og Skjervøy i vest. Kvænangen hører til regionen Nord-Troms.
Navnet Kvænangen antas å komme av kvæn (kvener) som er en etnisk folkegruppe, og angr som er norrønt for «fjord». 
Det samiske navnet Návuotna antas å være forbundet med stedsnavnet Návet og Návetvuopmi (norsk: Navetdalen) - návet betyr "fjøs" og vuotna betyr "fjord". Det kan også komme fra kvenske Naavuono, som kan ha utspring i stedsnavnet Navetat (Navit) og Navetanvuoma (Navitdalen) - navetta betyr "fjøs" og vuono betyr "fjord". I Navit har det vært kvensk bosetting.
Næringsvirksomheten i Kvænangen er hovedsakelig basert på primærnæringene jordbruk, skogbruk og fiske. Nye næringer er fiskeoppdrett og turisme.
Kommunesenteret i Kvænangen er Burfjord. 
Nærmeste flyplasser er Sørkjosen lufthavn i  Nordreisa ca 6-7 mil sør langs E6, samt Alta lufthavn ca 10-11 mil nord langs E6.


== Gruvedrift ==
Så tidlig som i 1743 ble det rapportert funn av kobbermalm i Kvænangen, men nærmere undersøkelser ble først iverksatt tidlig på 1800-tallet av «The Quenangen Mining Association». Selskapet etablerte i 1826 Kåfjord kobberverk i Alta og startet deretter undersøkelser i Kvænangen. Disse undersøkelsene fortsatte i mange år. Full gruvedrift i Kvænangen startet først i 1840, med utgangspunkt i Kjækan. Det ble etablert flere gruver i Kvænangen. De største var Edwards og Cedars.Alta-verket som Kvænangen-gruvene var en del av, ble slått sammen med Sulitjelma Aktiebolag i 1896. Deretter ble det gamle handelsstedet Badderen sentrum for fornyet virksomhet i bergverksdriften i Kvænangen.


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er kulturlandsskapet Vapsgieddi/Noaidegieddi som har lokaliteter og tufter fra eldre og yngre steinalder, jernalder og samiske gammetufter og offerplasser fra middelalderen.


== Politikk ==
Se utdypende artikkel: Kommunestyrevalg i Kvænangen


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


== Delområder ==
Kvænangen kommune er delt inn i følgende to statistiske delområder (innbyggertall 2012):

Kvænangen sør (507)
Kvænangen nord (775)


== Kjente personer fra Kvænangen ==
Jafet Lindeberg (1873-1962), grunnlegger av byen Nome (Alaska)
Gunnar Kaasen (1882-1960), norsk-amerikansk hundekjører i Alaska
Steinar Eriksen (1939-), stortingsrepresentant (H) 1985-1989
Eva M. Nielsen (1950-), ordfører i Alta 1991-2001, stortingsrepresentant (Ap) 2001-2009
Carina Olset (1982-), journalist og programleder i NRK
Andreas Nygaard (1990-), proff langrennsløper i langløpslaget Team Santander


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kvænangen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Kommunefakta Kvænangen - Statistisk sentralbyrå
(no) Kvænangen i Store norske leksikon
(no) Utforsk Kvænangen - turforslag
Nordreisa

Nordreisa (kvensk: Raisi, samisk: Ráisa), er en kommune i Troms og Finnmark fylke. Den grenser i nord mot Skjervøy, i øst mot Kvænangen og Kautokeino, og i vest mot Kåfjord. I sør har kommunen også grense mot Finland, som også bruker navnet Raisi om Nordreisa.
Nordreisa hører til regionen Nord-Troms. Kommunens administrasjonssenter er Storslett, som hadde 1 798 innbyggere 1. januar 2022. Reisaelva renner i fjorden her. Storslett ligger 5 kilometer unna tettstedet Sørkjosen, med 817 innbyggere. I Sørkjosen ligger også Sørkjosen lufthavn med daglig flyforbindelser til Oslo via Tromsø.
Prefikset Nord- kom for å skille kommunen fra bygda med samme navn lenger sør, som fikk navnet Sørreisa.


== Politikk ==
Se utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Nordreisa.


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


== Delområder ==
Nordreisa kommune er delt inn i følgende tre statistiske delområder (innbyggertall 2012):

Rotsund (559)
Storslett (3482)
Oksfjord (752)Bosted ikke oppgitt (14)


== Næringsliv og turisme ==
Etter offentlig administrasjon og tjenestevirksomhet utgjør turistvirksomhet, varehandel og hotell- og restaurantvirksomhet flest arbeidsplasser i kommunen.  Fiske har fått økt betydning med fiskeproduksjonsanlegg i Rotsund og Hamnnes. Jordbruket har gått betydelig tilbake sammenlignet med tidligere tider og består stort sett av husdyrhold, inkl. melkeproduksjon. Industrivirksomhet finnes i mindre grad og er hovedsakelig knyttet til bygg- og anleggsvirksomhet, kraftproduksjon og vannforsyning.   
De viktigste turistmålene i kommunen er Reisa nasjonalpark som ligger i den sørlige delen av kommunen, Mollisfossen med en høyde på 269 meter og Imofossen. Begge fossene ligger i Reisa nasjonalpark. 


== Historie og kultur ==
Nordreisa fikk status som egen kommune i 1886 da området ble skilt ut fra Skjervøy. Kommunen ble utvide i 1890 da ytterligere et område ble utskilt fra Skjervøy. Kommunenens nåværende grenser er fra 1972.
Nordreisa er en trekulturell kommune som er preget av norsk, kvensk og samisk kultur. I Halti-bygget i kommunesenteret på Storslett ligger Halti Nasjonalparksenter og Halti Kvenkultursenter.


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er Halti kvenkultur- og nasjonalparksenter som ligger på Storslett. 
Kommunen har plantet flere tusenårstrær. Ved Sonjatun omsorgssenter er et tre, og ved alle skolene i kommunen er det også plantet trær.
Det er også plantet et tusenårstre ved bredden av Reisaelva, like ved Halti. Treet er en kjempepoppel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nordreisa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Kommunefakta Nordreisa - Statistisk sentralbyrå
(no) Nordreisa i Store norske leksikon
(no) Reisa nasjonalpark
(no) Halti nasjonaparksenter
Skjervøy

Skjervøy kommune (nordsamisk: Skiervvá suohkan, kvensk: Kieruan komuuni) er en kommune i Troms og Finnmark fylke. Kommunen ligger i sin helhet på øyer, hvorav de største er Arnøya, Kågen, Uløya, Laukøya og Skjervøya. Administrasjonssenteret i kommunen er tettstedet Skjervøy, som har  2788 innbyggere (2022).


== Geografi ==
Skjervøy kommune har landgrense i sørvest (på Uløya) til Nordreisa kommune, og grenser for øvrig, over de omliggende fjorder og hav, i øst mot Kvænangen og Loppa, i vest mot Lyngen og Karlsøy. Skjervøy kommune er utelukkende en øykommune og omfatter øyene Skjervøya, Kågen, Arnøya, Uløya, Laukøya, Haukøya, Hakkstein, Vorterøya og Follesøyene. Høyeste punkt i kommunen er Store Kågtinden, 1229,7 moh.
Kommunen hører til regionen Nord-Troms.


== Kommunikasjon ==
Skjervøy har hurtigbåtforbindelse til Tromsø. Hurtigruten har også anløp her. Nærmeste flyplass er Sørkjosen lufthavn i nabokommunen Nordreisa ca. 45 min kjøring fra Skjervøy. Flyplassen trafikkeres flere ganger daglig av Widerøe, med avganger til Tromsø, med korrespondanse til Oslo, og også direkteavganger til Hammerfest og Kirkenes.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Delområder ==
Skjervøy kommune er delt inn i følgende to statistiske delområder (innbyggertall 2021):

Skjervøy (2578)
Arnøya-Laukøya (315)Bosted ikke oppgitt (6)


== Kultur ==


=== Tusenårssted ===
Det ble i 1999 gjort politisk vedtak om at Skjervøys tusenårssted skal ha en tilknytning til Leonhard Seppala, den verdenskjente hundekjøreren som vokste opp på Skjervøy. Opprinnelig så man for seg muligheten for å få etablert en musikkpaviljong i Seppalaparken i Skjervøy sentrum, men i 2008 ble det bestemt å knytte tusenårsstedet til en butikk på Skjervøy, kalt «Midt i Værret», som ligger ved stedet der Seppala vokste opp. I 2015 ble Seppalatunet åpnet og som blant annet forteller historien om Leonhard Seppala.


== Kjente personer fra Skjervøy ==
Leonhard Seppala (1877-1967), kjent norsk-amerikansk hundekjører i Alaska
Peter Wilhelm Bøckman (1927-2006), professor i religionshistorie ved Universitetet i Trondheim
Hermod Bjørkestøl (1944-), idrettsleder
Knut Werner Hansen (1951-) fylkesordfører (Ap) i Troms 2011-2019
Roy Waage (1963-), tidl. ordfører, tidl. leder av Kystpartiet
Hans Olav Syversen (1966-), stortingsrepresentant (KrF) fra Oslo 2005-2017
Hanne Grete Einarsen (1966-), kunstner
André Hanssen (1981-), tidl. fotballspiller
Stig-Tore Moen Nilsen (1994-), håndballspiller


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Skjervøy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Skjervøy i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Skjervøy - Statistisk sentralbyrå
(no) Seppala-tunet - bli kjent med historien på Skjervøy.
MF «Tranøy» (1990)

MF «Tranøy» er en bilferge bygd i 1990 som «Nordkapphorn» og levert til Finnmark Fylkesrederi og Ruteselskap samme år for trafikk på sambandet mellom Honningsvåg og Kåfjord på europavei 69.
Fergen ble solgt til Rogaland Trafikkselskap i 1992 og ble omdøpt til «Rennesøy» og gikk fram til 2006 i trafikk på sambandet Mortavika–Arsvågen. Videre solgt til Torghatten Nord i desember 2011 og satt i rute mellom Stangnes i Harstad og Sørrollnes i Ibestad under navnet «Tranøy». 
Ferga ble igjen solgt, og overtatt av Bastø Fosen AS i oktober 2012. Hun ble satt rute mellom Horten og Moss under navnet «Bastø V» i januar 2013. Overført tilbake til Torghatten Nord april 2017, og går i dag som reserveferje på sambandet Bognes–Lødingen.Ombygd til lukket ferge i 1994.


== Sambands- og rederihistorikk ==
1990–1992: Honningsvåg–Kåfjord (Finnmark Fylkesrederi og Ruteselskap).
1991 Vinter: Kort peride på Flakk–Rørvik  og Molde–Vestnes
1993–2006: Mortavika–Arsvågen (Rogaland Trafikkselskap / Boknafjorden Ferjeselskap AS).
2007–2010: Stavanger–Tau (Stavangerske og Tide Sjø).
2010: Hufthamar–Krokeide.
2011: Opplag på Vedholmen.
Sommersesongene 2011 og 2012: Svolvær–Skutvik via Skrova.
Desember 2011: Solgt til Torghatten Nord og omdøpt til «Tranøy».
2012: Stangnes–Sørrollnes på fylkesvei 848.
januar 2013: Verkstedopphold i Fredrikshavn i Danmark.
20. januar 2013: Beregnet oppstart i sambandet Horten–Moss
2016: Februar: Omdøpt «Bastø VIII» 
2017: April/Mai Overført til Torghatten Nord får tilbake sitt gamle navn «Tranøy»
2017 Sommer: Bodø–Moskenes
Sommer 2018/19/20/21 Sommer: Bodø–Moskenes.
Vinter 2022/23 og vår 2023: Reserveferje Bognes–Lødingen.
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) MF «Tranøy» (1990) – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen 
(de) «Bastø V». fjordfaehren. Besøkt 21. juli 2011.  Arkivert 16. desember 2012 hos Wayback Machine.
Netscape

Netscape har flere betydninger:

Netscape Navigator er en nettleser.
Netscape Communications Corporation er det fulle navnet på en bedrift med hovedkvarter i USA, og som står bak forannevnte Netscape Navigator.
Schlesiske voivodskap

Det schlesiske voivodskap, eller Voivodskapet Śląsk, (polsk Województwo śląskie eller bare Śląskie) er et voivodskap i sørlige del av Polen med et areal på 12 333 km² og 4 599 447 innbyggere (01.01.14). Voivodskapet dekker områdene til den historiske regionen Øvre Schlesien. Hovedstaden er Katowice.


== Større byer ==
Voivodskapets største byer (innbyggertall og areal per 31. desember 2006):

 Katowice – 314 500 (164,67 km²)
 Częstochowa – 245 030 (159,71 km²)
 Sosnowiec – 224 244 (91,06 km²)
 Gliwice – 198 499 (133,88 km²)
 Zabrze – 190 110 (80,40 km²)
 Bytom – 186 540 (69,44 km²)
 Bielsko-Biała – 176 453 (124,51 km²)
 Ruda Śląska – 145 471 (77,73 km²)
 Rybnik – 141 388 (148,36 km²)
 Tychy – 130 492 (81,64 km²)
 Dąbrowa Górnicza – 129 559 (188,73 km²)
 Chorzów – 113 978 (33,24 km²)
 Jaworzno – 95 771 (152,67 km²)
 Jastrzębie-Zdrój – 94 716 (85,34 km²)
 Mysłowice – 75 063 (65,75 km²)
 Siemianowice Śląskie – 72 247 (25,50 km²)
 Żory – 62 416 (64,59 km²)
 Tarnowskie Góry – 60 997 (83,72 km²)
 Piekary Śląskie – 59 338 (39,98 km²)
 Będzin – 58 626 (37,37 km²)
 Racibórz – 57 170 (75,01 km²)
 Świętochłowice – 54 938 (13,31 km²)
 Zawiercie – 52 789 (85,25 km²)


== Fullstendig liste over byer ==
Schlesiske voivodskap består av 71 byer.
[2]):


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(pl) Offisielt nettsted 
(en) Silesian Voivodeship – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Śląskie – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Warta

Warta (tysk Warthe, latin Varta) er en elv i Polen. Den er ei sideelv til Oder. Den er 795 kilometer lang, og er med det landets tredje lengste elv. Warta har et nedbørfelt på 54 520 km², og den er seilbar fra Kostrzyn nad Odrą til Konin, omtrent halve lengden. Den er knyttet til elva Wisła i øst gjennom elva Noteć og Bydgoszczkanalen (Kanał Bydgoski) nær Bydgoszcz.
Elva har utspring fra Den polske jurakjeden ved Kromołów i byen Zawiercie i voivodskapet Śląskie, og renner mot nordvest gjennom voivodskapene Łódzkie, Wielkopolskie og Lubuskie, hvor den munner ut i Oder nær Kostrzyn ved grensa mot Tyskland.
Warta-bekkenet var det opprinnelige Polen, da polanerne, en vestslavisk stamme, bosatte seg i området fra 700-tallet av. Elva blir også nevnt i det andre verset av den polske nasjonalsangen Mazurek Dąbrowskiego.

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Warta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
1889


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
8. januar – Herman Hollerith tar patent på en elektrisk hullkortmaskin.
11. februar – Kong Milan I av Serbia abdiserere til fordel for sin sønn Alexander I av Serbia
4. mars – Benjamin Harrison blir innsatt som USAs 23. president
31. mars – Eiffeltårnet innvies. Tårnet er bygget av Gustave Eiffel til Parisutstillingen
22. april – I USA legges 2 000 000 kvadratkilometer jord i Oklahoma ut for nybyggere
1. mai – Den internasjonale arbeiderkongressen kom sammen i Paris for å stifte Den annen Internasjonale. Etter forslag fra de fagorganiserte i USA ble 1. mai vedtatt som demonstrasjonsdag. Fra Norge deltok Carl Jeppesen, som sørget for at denne dagen ble valgt også i Norge.
2. mai – Etiopia blir italiensk protektorat
12. juni – Europas til da største jernbaneulykke finner sted i Armagh, Nord-Irland. 88 omkommer, omkring 170 blir skadet
2. november – Nord-Dakota og Sør-Dakota blir 39. og 40. delstat i USA
8. november – Montana blir 41. delstat i USA
11. november – Washington blir 42. delstat i USA
15. november – Brasil blir republikk, keiser Dom Pedro II avsettes ved et militærkupp


=== Norge ===
26. juni – Lov om folkeskole både i byene og på landet trer i kraft
28. oktober – Fyrstikkarbeiderstreiken i Kristiania i 1889 blir den første store organiserte streiken i norsk arbeiderhistorie
Dette året utvandrer omkring 29 000 nordmenn til USA. Dette er det største antall utvandringer registrert i ett enkelt år


== Fødsler ==
20. januar – Tryggve Gran, norsk flypioner (d. 1980)
19. februar – Ernest Marsden, britisk fysiker (d. 1970)
16. april – Charles Chaplin, britisk komiker (d. 1977)
20. april – Adolf Hitler, tysk diktator (d. 1945)
26. april – Ludwig Wittgenstein, østerriksk filosof (d. 1951)
27. april – Arnulf Øverland, norsk dikter (d. 1968
29. april – Ragnvald Vaage, norsk forfatter (d. 1966)
25. mai – Sverre Jordan, norsk komponist (d. 1972)
18. juni – Per Lasson Krogh, norsk maler (d. 1965)
26. september – Martin Heidegger, tysk filosof (d. 1976)
3. oktober – Carl von Ossietzky, tysk pasifist og Nobels fredsprisvinner (d. 1938)
14. november – Jawaharlal Nehru, indisk politiker (d. 1964)


== Dødsfall ==
4. april – Gisela von Arnim, tysk forfatterinne (f. 1827)
16. august – Aimé-Victor-François Guilbert, fransk kardinal (f. 1812)
1. september – Christian August Selmer, norsk statsminister (f. 1816)
16. september – Iver Steen Thomle, norsk høyesterettsjustitiarius (f. 1812)
11. oktober – James Prescott Joule, britisk fysiker (f. 1818)


== Litteratur ==
Bjørnstjerne Bjørnson – Paa Guds veje
Kristofer Kristofersen – Pram
Mark Twain – A Connecticut Yankee in King Arthur's Court
1888


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
12. januar – Snøstormer dreper 235 i midt-vesten i USA
11. mars – Den voldsomste snøstormen i USAs moderne historie lammer landets østkyst. Over 400 omkommer
21. mars – The Hermetic Order of the Golden Dawn innvier de første 8 medlemmer i tempelet Isis-Urania.
13. mai – Brasil forbyr slaveri.
juli – fyrstikkarbeidere ved Bryant & May i London gikk til streik streik
8. august-9. november – Jack the Ripper dreper 5 prostituerte i London
15. august – 29. september– Fridtjof Nansen krysser Grønland på ski. (fra Umivik til Ameralikfjorden.)
15. november – Brasil avskaffer slaveriet
Emile Berliner finner opp grammofonen.


=== Norge ===
22. januar – Frelsesarmeen kommer til Norge
29. mai – Første nummer av Krigsropet kommer ut
8. juli – Oppfinner og sjøkaptein Simon Jacob Engelhart Jørgensen får patent på sin oppfinnelse – verdens første overbygde livbåt Storm King


== Fødsler ==
10. mars – Barry Fitzgerald, irsk skuespiller (d. 1966)
14. mai – Minotti Bøhn, norsk fotballspiller (d. 1975)
15. juni – Alex Brinchmann, norsk forfatter og barnelege
23. juli – Raymond Chandler, amerikansk forfatter (d. 1959)
26. september – T.S. Eliot, britisk forfatter (d. 1965)
4. oktober – Oscar Mathisen, norsk skøyteløper (d. 1954)
7. oktober – Henry A. Wallace, USAs 33. visepresident (d. 1965)
16. desember – Aleksandar I av Jugoslavia, konge av Jugoslavia (d. 1934)


== Dødsfall ==
9. mars – Wilhelm I Friedrich Ludwig, Tysk keiser (f. 1797)


== Sport ==
22. mars – The Football League blir stiftet i England etter et initiativ fra William McGregor.


== Litteratur ==
Émile Zola – Le Rêve
Helena Petrovna Blavatsky – The Secret Doctrine.
Kristofer Kristofersen – Verdens Herre
Amalie Skram – Lucie
1886


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
1. januar – Storbritannia annekterer Myanmar
4. januar – Hellas kommer med territoriale krav mot Tyrkia og mobiliserer. Etter internasjonalt press og maktdemonstrasjoner utover våren avverges krig
26. januar – Den tyske ingeniøren Carl Benz får patent på verdens første kjørbare bil.
3. mars – Fredsslutning i krigen mellom Serbia og Bulgaria
25. april – Påsken faller på den senest mulige dato. Neste gang dette inntraff var 1943
1. mai – Begynnelsen på en generalstreik som resulterer i innføringen av åtte timers arbeidsdag i USA. Disse hendelsene minnes i dag som første mai eller arbeidernes dag i de fleste industrialiserte land.
4. mai – Haymarketopptøyene i Chicago.
8. mai – Farmasøyten John Styth Pemberton (1831–1888) i Atlanta, Georgia finner opp drikken han senere gir navnet Coca-Cola
20. august – Kong Alexander I av Bulgaria kidnappes av en gruppe offiserer. Opprøret blir imidlertid slått ned
4. september – Apache-høvdingen Geronimo overgir seg i Arizona
7. september – Alexander I av Bulgaria abdiserer
28. oktober – Frihetsgudinnen innvies i New YorkGullrush i Sør-Afrika etter at det finnes gull i Transvaal


=== Norge ===
1. januar – Norsk kulderekord: −51.4 ºC i Karasjok
7. august – Bybrann i Skien. Hele gamle Skien brenner, byen får ny gateplanBybrann i Kragerø
Christian Krohgs roman Albertine beslaglegges
Den norske lægeforening stiftes
Fleskumsommeren, 6 malere innleder nyromantikken i norsk malerkunst
Paulenfoss i Otra kjøpes av staten ved Kanalvesenet, noe som blir innledningen til en rekke statlige fossekjøp for fremtidig kraftutbygging.


== Fødsler ==
2. januar – Apsley Cherry-Garrard, engelsk polarforsker (d. 1959)
8. mars – Tore Ørjasæter, norsk forfatter
17. mai – Alfonso XIII av Spania, spansk konge (d 1941)
18. juni – George Mallory, britisk fjellklatrer (d. 1924)
20. juli – Charles W. Strøm, norsk maler (d. 1967)
6. oktober – Edwin Fischer, sveitsisk pianist og dirigent (d. 1960)
12. desember – Macken W. Aas, norsk fotballspiller (d. 1960)


== Dødsfall ==


=== Utlandet ===
23. mai - Leopold von Ranke, tysk historiker (f. 1795)
31. juli – Franz Liszt, ungarsk komponist og pianist (f. 1811)
6. august – Ramakrishna, indisk Kali-tolker (f. 1836)
18. november – Chester A. Arthur, amerikansk president (d. 1829)


=== Norge ===
15. november – Mons Andreas Petersen, samen som oppdaget malm i Sulitjelma (f. 1829)


== Litteratur ==


=== Utlandet ===
Robert Louis Stevenson – The Strange Case of Dr. Jekyll and Mr. Hyde
Émile Zola – L'Oeuvre
Leo Tolstoj – Ivan Iljitsj' død


=== Norge ===
Henrik Ibsen – Rosmersholm
Kristofer Kristofersen – Vaardise
Christian Krohg – Albertine
Jonas Lie – Kommandørens døtre


== Sport ==
Fotballklubben Arsenal ble grunnlagt.
Fotballklubben Middlesbrough FC ble grunnlagt.
Fotballklubben Plymouth Argyle ble grunnlagt.


== Referanser ==
1884

1884 (MDCCCLXXXIV) var et skuddår som begynte på en tirsdag i den gregorianske kalender og et skuddår som begynte på en torsdag i den julianske kalender.


== Hendelser ==


=== Første halvår ===
27. januar – Kraftigste registrerte lavtrykk i Norge: 939.8 hPa i Bergen
28. januar – Norges første politiske parti, Venstre blir etablert, med Johan Sverdrup som første partileder.
13. mars – Beleiringen av Khartoum, Sudan, begynner. Beleiringen varer helt til 26. januar 1885.
1. mai – Kravet om åtte timers arbeidsdag erklæres i USA.


=== Andre halvår ===
25. august – Partiet Høyre ble stiftet etter innføringen av parlamentarismen i Norge. Emil Stang ble valgt til partiets første formann
16. september – Verdens første anvendbare transformator forlater Ganz-fabrikken. Ingeniørene Károly Zipernowsky, Ottó Bláthy og Miksa Déri står bak patenten for konstruksjonen.
15. oktober – Den norske tandlægeforening stiftes
11. november – Henrik Ibsens Vildanden utgis første gang


=== Uten dato ===
Norges Birøkterlag stiftes
Den norske Postorganisasjon stiftes, som Det norske Postmannslag
Norsk Kvinnesaksforening stiftes
Singsås kirke blir bygd på nytt
Statsrådssaken ble gjennomført.
Storbritannia proklamerer et protektorat over Somaliland.
Avisen Social-Demokraten utgis første gang


== Personer ==


=== Fødsler ===
1. februar – Evgenij Zamjatin, russisk forfatter (d. 1937)
13. februar – David Hesser, amerikansk vannpolospiller (d. 1908)
26. april – Sigurd Mathisen, norsk skøyteløper (d. 1919)
8. mai – Harry S. Truman, amerikansk president (d. 1972)
12. august – Olav Hurum, norsk lyriker (d. 1908)
11. oktober – Eleanor Roosevelt, amerikansk førstedame (d. 1962)
23. oktober – Antoine Costa, algerisk turner


=== Dødsfall ===
12. mai – Bedřich Smetana, bøhmisk komponist og musikklærer (f. 1824)


== Sport ==
Den engelske fotballklubben Derby County blir stiftet.


== Litteratur ==
Émile Zola – La Joie de vivre
Bjørnstjerne Bjørnson – Det flager i byen og paa havnen
Alexander Kielland – Fortuna