Oppland

For bygda i Trøndelag, se Oppland (Flatanger).
Oppland er et område, en nåværende valgkrets til stortingsvalg og et tidligere fylke på Østlandet i Norge. Oppland fylke ble opprettet som en videreføring av Kristians amt i 1919 og ble slått sammen med Hedmark til det nye fylket Innlandet 1. januar 2020.
Oppland fylke grenset mot fylkene Trøndelag, Møre og Romsdal, Sogn og Fjordane, Buskerud, Akershus, Oslo og Hedmark. Det var et innlandsfylke, og landets eneste fylke som hverken hadde grense til hav / fjord eller annet land.
Oppland fylke var inndelt i regionene Hadeland, Gjøvik, Toten, Land, Valdres, Lillehammer, Midt-Gudbrandsdal og Nord-Gudbrandsdal.
Oppland fylke omfattet de to dalførene Gudbrandsdalen og Valdres, samt de tre landskapene Toten, Hadeland og Land, noe som henspiller på fylkets våpen, en mogop med to blomster (dalførene) og tre blad (landskapene).
Ubekreftede informasjoner sier at Oppland fylke var landets mest befolkede på slutten av 1800-tallet, men at migrering spesielt til Oslo-området og stor emigrasjon (utvandring) særlig til Amerika (USA) gjorde at befolkningen sank ut på 1900-tallet.
Opplandene, i norrøn tid skrevet i ubunden form som Oppland (Upplǫnd), var fra gammelt navnet på området innenfor («ovenfor») Viken, og omfattet både dagens Oppland (Vest-Oppland) og Hedmark (Øst-Oppland). Fra 1. januar 2020 er de gjenforent til nye Innlandet fylke.
Hedmark og Oppland har ofte blitt omtalt som en og samme region, under navnet "HedOpp", særlig når bedrifter og andre private eller offentlige enheter har hatt avdelinger / filialer etc som har omfattet begge innlandsfylkene.


== Geografi ==
Fylket er fjellrikt. Av arealet på vel 25 000 km² ligger kun 5109 km² under 600 moh. Landets høyeste fjell, Galdhøpiggen (2469 moh.) samt fjellmassivene Jotunheimen, Dovrefjell og Rondane har store arealer innenfor fylkets grenser. Oppland består ellers av typiske flatbygder som Toten og Hadeland og de to dalførene Valdres og Gudbrandsdalen.
Området lengst sør i fylket, langs Norges største innsjø Mjøsa, og videre til fylkessetet Lillehammer har relativ tett bosetning, ellers er fylket mer grisgrendt. På Hadeland, som for øvrig er et viktig jordbruksområde, bor mange pendlere, både til Oslo, Gardermoen, Hønefoss og Gjøvik-området. Gjøvik, som er fylkets største kommune i folketall, er også den største handelsbyen mellom Oslo og Trondheim. 
Lillehammer, som har fylkets administrasjon, arrangerte i 1994 de Olympiske vinterleker. Byen huser også viktige utdanningsinstitusjoner og muséer.
De største vassdragene i Oppland er Gudbrandalslågen, Etna-Dokka og Begnavassdraget. Dessuten finnes mindre vassdrag som drenerer til Mjøsa, Randsfjorden, Hurdalsvassdraget,  Leira og Oslomarkavassdragene. En fjerdedel av kraftpotensialet på 13 TWh er vernet mens 5,6 TWh er utbygget.
I Oppland finnes det seks byer: Lillehammer, Gjøvik, Raufoss, Otta, Fagernes og Vinstra.


== Bosetning ==
Fylket var landets mest folkerike i 1845 med 7,7 % av landets folketall. Dette har avtatt til henholdsvis 5 % i 1900 og så til 4 % i 2000. De siste vel tyve årene har folketallet vært nokså stabilt på litt i overkant av 180 000 innbyggere.


=== Største tettsteder ===
Største tettsteder i Oppland, rangert etter innbyggertall 1. januar 2022 (kommune i parentes):
Lillehammer – 21 100 (Lillehammer)
Gjøvik – 20 315 (Gjøvik)
Raufoss – 7 918 (Vestre Toten 7 646 og Gjøvik 272)
Jevnaker – 5 077 (Jevnaker)
Brandbu/Jaren – 4 888 (Gran)
Dokka – 2 958 (Nordre Land)
Vinstra – 2 648 (Nord-Fron)
Harestua – 2 426 (Lunner)
Kapp – 2 145 (Østre Toten)
Granrudmoen-Øyer – (Øyer)
Hov – 2 055 (Søndre Land)
Fagernes – 1 961 (Nord-Aurdal)
Otta – 2 288 (Sel)
Gran/Ringstad – 1 680 (Gran)
Vingnes – 1 509 (Lillehammer)
Biri – 1 580 (Gjøvik)
Grua – 1 532 (Lunner)
Vågåmo – 1 496 (Vågå)
Ringebu – 1 369 (Ringebu)
Lena – 1 264 (Østre Toten)
Dombås – 1 161 (Dovre)
Follebu – 1 176 (Gausdal)
Skreia – 900 (Østre Toten)
Reinsvoll – 1 052 (Vestre Toten)Lillehammer, Gjøvik, Vinstra, Fagernes, Raufoss og Otta har bystatus. For en oversikt over alle tettstedene i fylket, se artikkelen Tettsteder i Oppland.


== Tusenårssted ==
Fylkets tusenårssted er Hundorp, Dale-Gudbrands gard i Sør-Fron kommune.


== Kommuner ==

Oppland var inndelt i 26 kommuner:


== Politikk ==


=== Fylkestinget 2015-2019 ===
Fylkestinget har 37 representanter. Even Aleksander Hagen (Ap) er fylkesordfører og Aud Hove (Sp) er fylkesvaraordfører.


=== Stortingsrepresentanter ===
Oppland har syv stortingsrepresentanter i perioden 2017–2021:
Se også Stortingsvalget 2017 i Oppland.
Historisk representasjon på Stortinget fra Oppland siden 1973:


=== Partioppslutning ===
Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Oppland siden 1973:Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget.


== Næringsliv ==

Tradisjonelt har primærnæringene vært viktige i Oppland, med sine brede bygder, store skogområder og aktiv seterdrift. Fylket har også lenge både vært stort og nyskapende innenfor industri, hvor områdene spesielt langs Hunnselva siden slutten av 1800-tallet har vært viktige innenfor denne næringen, med Raufoss som hovedsentrum for innlandets største industripark den dag i dag.
Reiseliv og turisme er en viktig ressurs for fylket, kanskje spesielt p.g.a. store fjellområder og nasjonalparker, særegne bymiljøer (Lillehammer) og økt fokus på gardsturisme. Regnet i antall gjestedøgn er Oppland landets viktigste turistfylke etter Oslo. Det finnes populære hytteområder i fjellområdene i Valdres og Gudbrandsdalen, og fylket kan skilte med kjente vintersportssteder som Beitostølen, Hafjell, Skåbu og Kvitfjell.
Andre kjente severdigheter som kan nevnes er:

Aulestad i Gausdal, Bjørnstjerne Bjørnsons hjem
DS «Skibladner» på Gjøvik
Hadeland glassverk på Jevnaker
Maihaugen, også kalt De Sandvigske Samlinger, kjent og kjært folkemuseum på Lillehammer
Olympiske anlegg, som Håkons hall på Lillehammer og Gjøvik olympiske fjellhall
Peer Gynt-stemnet på Gålå
Storgata i Lillehammer, kjent som "Norges lengste gågate"
Søsterkirkene i Gran på Hadeland
Rafting i Sjoa


== Lydopptak av dialekter i Oppland ==

		
		
		
		
		


== Se også ==
Verneområder i Oppland
Museer i Oppland
Norske dialekter


== Litteratur ==
Eriksen, Torunn (1992). Oppland: veiviser til kultur og opplevelser. Lillehammer: Thorsrud, Lokalhistorisk forl. ISBN 8290439598. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Oppland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Oppland – galleri av bilder, video eller lyd på Commons