jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Irv Rubin

Irv Rubin (12. april 1945 – 13. november 2002) var formann for Jewish Defence League (JDL) mellom 1985 og 2002, en posisjon han overtok etter grunnleggeren Meir Kahane. Sammen med familien sin flyttet han fra Canada til USA, og han sluttet seg raskt til Det republikanske parti, der han var medlem til han overraskende meldte overgang til United States Libertarian Party.
Rubin gjorde seg bemerket da han i forbindelse med drap på American-Arab Anti-Discrimination Committee-lederen Alex Odeh, et drap JDL mistenkes for å ha vært involvert i, erklærte at Odeh gjennom sin støtte til palestinerne hadde gjort seg fortjent til det. 12. desember 2001 ble Rubin arrestert sammen med Earl Krugel for å ha planlagt angrep mot Muslim Public Affairs Council og Kong Fhad Moskéen i Los Angeles, samt kontorene til Kongressmann Darrell Issa.
Irv Rubin tok livet sitt mens han ventet på at saken skulle komme opp i november 2002. Rubins tilhengere og støttespillere hevder imidlertid at han ble myrdet, uten at det har kommet frem noe som tyder på dette.


== Referanser ==
Palisadekirke

Palisadekirke er navn på en kirkebygning som er bygget i palisadeverk, stokker som er spisset øverst og slått ned i jorden slik at der danner et skanseverk. 


== Palisadeverk ==

Palisadeverk  besto av selvbærende veggkonstruksjon med jordgravne stolper (palisader), slik at de omsluttet et rom og samtidig bar taket. Senere ble det brukt kløvde stokker (stavplanker) som ga veggene plan innside, og kantene kunne bli avrettet eller utstyrt med not og fjør. Palisadekirker er ikke påvist i Norge. 
For å hindre tidlig forråtnelse ble stopene eller stavplanken spisset i enden og forkullet gjennom brenning og påført tretjære som fikk trekke inn i treverket. Palisaderekkene ble gjerne satt i grøfter fylt med stein, men var likevel utsatt for råte. Lenge trodde man at denne teknikken forsvant før forrige tusenårsskifte, men ny forskning viser at den var i bruk like opp mot det 12. århundre.
Den eneste konstruksjonen bygget i denne teknikken som har overlevd inn i vår tid er en vegg i midtseksjonen av St. Andrew's Church som står i Greensted i England. Dette førte til at denne kirken i lang tid ble regnet som den suverent eldste trekonstruksjonen i verden. En vanlig datering av kirken var ca. år 845. Nå har imidlertid moderne årringdatering konstatert at denne dateringen var feil. I dag dateres derfor kirken til perioden like etter år 1053 (+10/55 år).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Christie, Håkon, Middelalderen bygger i tre, Oslo 1974 ISBN 82-00-01395-2
Sindre radar

Sindre (Silomontert, Nedsenkbar, Dekkbar, RadarEnhet) er norske militære radarstasjoner som blir brukt til overvåkning av det norske luftrommet. De første stasjonene ble bygd på 1980-tallet og i 2006/2007 vil de tre nye radarene som skal dekke luftrommet over Troms og Finnmark bli tatt i bruk. Størstedelen av kostnadene med bygging er dekket av NATO og radarene inngår i NATOs radarkjede som går fra Nordkapp til Tyrkia.
Konseptet for SINDRE var at man skulle bygge en rekke radarer som hadde ovelappende dekningsområde. Hvis det oppsto en trussel skulle radaren senkes ned i siloen, mens naboradarene opprettholdt dekningen. Planen skulle vises seg å være for ambisiøs, og i første omgang ble bare tre radarer bygget.
Radarhodene er helautomatiske og styres fra kontrollsentralene i Sørreisa i Troms og Mågerø i Vestfold som lager et bilde over luftrommet. Bildet sendes videre i NATO-systemet. Avinor får også data til sin kontroll av den sivile lufttrafikken.


== Sindre I ==
De tre Sindre I-radarene ble operative i begynnelsen av 1990-årene, og ligger på Skykula ved Eigersund, Vågsøy og Vestvågøy i Lofoten i Nordland og de styres fra kontrollsentralene Sørreisa i Troms og Mågerø i Vestfold. . Vestvågøyradaren erstattet radaren på Kletkovfjell, som ble lagt nedt i 1993. Radarsettene er en 3D/MPR radar produsert av italienske ALENIA. Vestvågøyradaren ligger på toppen av Himmeltindan på 964 moh.
Sindre I-installasjonene består av Hughes Air Defense Radar (HADR), en 3D-radar med opp til 500 kilometer rekkevidde.


=== Levetidsforlengelse ===
I oktober 2017 ble det gjort kjent at radarene skal oppgraderes. Oppgraderingen dreier seg om mottakere og signalbehandlingen der det blant annet dreier seg om å erstatte en del analoge komponenter med digitale. To 19-tommersrack erstattes med ett nytt. Mye av bakgrunnen er at det begynner å bli vanskelig å få tak i reservedeler.


== Sindre II ==
Sindre II er betegnelsen på tre radarstasjoner som skal dekke luftrommet over Troms og Finnmark, det består av bygging av to nye stasjoner på Senja og i Målselv, samt ombygging av stasjonen i Honningsvåg. Anlegget i Honningsvåg, som ikke er nedsenkbart, ble operativ i 2006 , mens stasjonen på Senja ble tatt i bruk i februar 2007 . Radarhodet på Senja vil erstatte den 40 år gamle Marconi-radaren på Gumpen i Sørreisa. Anlegget på Njunis i Dividalen i Målselv stod ferdig i oktober 2007. Totalkostnaden for alle stasjonene er 1,6 milliarder kroner. 3/4 av kostnadene dekkes av NATO.
Selve radarhodet som veier 20 tonn er av typen Selex RAT-31 SL/N. Det er en meget avansert tredimensjonal radar med høy oppløsning og en rekkevidde på opptil 450 km. 


== Referanser ==
Earl Krugel

Earl Krugel (født 24. november 1942, død 4. november 2005) er kjent som vestkystskoordinator for Jewish Defence League. I 2001 ble han arrestert sammen med organisasjonens formann, Irv Rubin, for å ha planlagt angrep mot Muslim Public Affairs Council og Kong Fhad Moskéen i Los Angeles, samt kontorene til kongressmann Darrell Issa. Rubin tok livet sitt før saken kom opp, mens Krugel ble dømt til 20 års fengsel i september 2005. I november samme år ble han angrepet av medfanger og slått ihjel av et medlem av den rasistiske organisasjonen Aryan Brotherhood.


== Referanser ==
Globus II

Globus II (Have Stare, AN/FPS-129) er en radar beliggende på Vårberget i Vardø, driftet av Etterretningstjenesten.
Radaren ble plassert i Vardø i 1999. 


== Oppgaver ==
Overvåke, følge og kategorisere objekter i verdensrommet
Overvåke Norges interesseområde i utlandet
Samle inn informasjon til bruk innen forskning og utvikling


== Historie ==
Mot slutten av 1980-årene innledet USA og Norge et samarbeid om å sette opp en radarstasjon i tillegg til den Luftforsvaret hadde på Vårberget. Dette samarbeidet ble brutt og amerikanerne satte i 1995 opp radaren som ble kalt Have Stare, på flybasen Vandenberg i California. I 1997 ble norske og amerikanske myndigheter enige om å flytte Have Stare til Vardø, og radaren ble tatt ned sent i 1998. Flyttingen skjedde 1999 og radaren var operativ igjen i 2001, noen sier 2003.Radaren er utviklet i USA. Ettersom radaren befinner seg rundt 40 km fra den russiske grensen, der Russland har store militære baser, har det ført til flere diplomatiske belastninger mellom Norge og Russland. En tidligere direktør for testing og evaluering av våpensystemer i USA, Philip Edward Coyle III, hevder at Globus II har en viktig rolle i USAs anti-ballistiske missilforsvar. Lokaliseringen av radaren nær de russiske testområdene for ICBM og SLBM, gjør anlegget i stand til å bygge opp en database over de russiske missilers og stridshoders  forskjellige signaturer med stor presisjon, slik at nøyaktig identitet kan fastslås, inkludert forskjellen mellom virkelige stridshoder og narremål.
Under en storm i år 2000, ble radarkuppelen som dekker antennedisken revet av slik at antennens stilling kom til syne. Det viste seg da at den var rettet direkte mot Russland.Fra lokalavisen ble kommentaren da slik: "Jeg er ikke ekspert, men jeg trodde retningen mot verdensrommet var opp mot himmelen".
Den offisielle forklaringen fra Etterretningstjenesten var at antennen pekte mot Russland ved en ren tilfeldighet. 
Den russiske generalen Leonid Ivasjov sa på Dagsrevyen sommeren 2000 at Russland har programmert taktiske atomvåpen til å angripe Vardø-radaren. Den uavhengige russiske forsvarseksperten Pavel Felgenhauer hevdet i et intervju med NRK at radaren irriterer russiske myndigheter .


== Referanser ==


== Kilder ==
A GLOBUS II / HAVE STARE SOURCEBOOK, fra Federation of American Scientists, fas.org (PDF-fil)
Loret Miller Ruppe

Loret Miller Ruppe (født 1936, død 7. august 1996) var en amerikansk politiker og diplomat. Hun var i deler av sitt liv bosatt i Bethesda, Maryland, gift med tidligere kongressmann Phil Ruppe fra Michigan. Loret Miller Ruppe ble utnevnt til ambassadør ved Amerikas forente staters ambassade i Norge av George H.W. Bush i 1989. Ruppe døde i 1996 av livmorkreft.


== Eksterne lenker ==
Peace Corps biography
Progg

Progg er en forkortelse for den svenske varianten av progressiv rock. Mens begrepet i det meste av verden er knyttet til lange melodier med lange, tematiske partier og avanserte riff, betegner progressiv innenfor proggen et progressivt, det vil si venstreradikalt, politisk innhold. Dette behøver ikke nødvendigvis gi uttrykk i politiske tekster og direkte samfunnskritikk, selv om det ofte er tilfelle, men har snarere å gjøre med at man regner seg til en bestemt motkultur.
Musikalsk spenner progg-begrepet vidt, fra visesang og pop til psykedelia, hardrock og reggae. Blant markante representanter for sjangeren kan nevnes Peps Persson, Nationalteatern, Knutna Nävar, Motvind, Dan Berglund, Kebnekaise, Blå Tåget, Hoola Bandoola Band, Nynningen, Fria Proteatern og Jan Hammarlund. De fleste progg-utgivelsene kom på uavhengige selskaper, som Musiknätverket Waxholm, Silence, Musiklaget, Nacksving, Manifest, Proletärkultur. Politisk spenner proggen over det meste av den radikale venstresida, fra anarkister til kommunister og medlemmer av Sveriges kommunistiske parti.  Denne politiseringen ledet til motsetninger innen musikkbevegelsen KFML och KFML(r) og de deler av musikkbevegelsen som var mer hippie-innfluert.Progg-bevegelsen er først og fremst begrenset til Sverige, men den har også fått enkelte avløpere i andre land. Det danske bandet og kunstnerkollektivet Røde Mor regnes ofte som en del av samme bevegelse. Også såvidt ulike norske band som Undertakers Circus og Frosk regnes iblant til proggen.
Proggens storhetstid regnes å ha vært mellom 1969 og 1985. Men også i dag er det enkelte artister og grupper som iblant regnes til proggen. Blant disse er Lars Winnerbäck, Doktor Kosmos og Cirkus Mirimar. Gamle proggplater, især enkelte singler, går i dag for mange hundre kroner i bruktbutikker og på nettauksjoner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Progg.se – omfattende sider om proggen før og nå
Nordtrønderen og Namdalen

Nordtrønderen og Namdalen var en dagsavis som ble utgitt på Namsos fra 1942 til 1994. Den var en fusjon mellom tre tidligere aviser.
Avisen Namdalen utkom på Namsos fra 1899 til 1942, de første 20 årene med navnet Namdalens blad. Avisen Nordtrønderen utkom på Namsos fra 1883 til 1942. Fra februar 1944 til mai 1945 utkom avisen under navnet Fellesavisen Nordtrønderen og Namdalen. Avisen Namdalens Folkeblad gikk i 1964 inn i avisen, og avisen byttet da navn til Fellesavisa. Den tok tilbake sitt gamle navn i 1977.Avisen ble ikke stanset under den andre verdenskrig og var dobbelt så stor som konkurrenten Namdal Arbeiderblad. I 1966 hadde Namdal Arbeiderblad et opplag på 4 382, mens Nordtrønderen og Namdalen hadde et opplag på 5 957. 25 år senere – i 1991 – var NA 3 ganger større enn konkurrenten. Avisen ble den siste tiden drevet som en lokalversjon av Trønder-Avisa, med mye felles stoff.Marius Hægstad var redaktør av Nordtrønderen fra 1884. Avisa hadde på 1960-tallet to politiske redaktører, en for Venstre og en for Senterpartiet.


== Referanser ==
Norsk lovkommentar

Norsk lovkommentar (tidligere Karnov: norsk kommentert lovsamling) er et kommentarverk til norske lover. Det inneholder både tekst og kommentarer til alle gjeldende lover. Onlineutgaveninneholder også en rekke rettsavgjørelser det er vist til i kommentarene og en del forskrifter, forarbeider og uttalelser. Norsk Lovkommentar utgis av Gyldendal Rettsdata.
Det har sitt opprinnelige navn etter den danske juristen Magnus Karnov, som utgav et dansk kommentarverk under dette navnet. Første norske Karnov-utgave kom i 1994, fra 2001-utgaven gis verket ut under navnet Norsk lovkommentar.
Lovene i Norsk lovkommentar er på samme måte som Norges lover organisert kronologisk, og ikke tematisk som i den danske Karnov. Hver side gjengir lovteksten øverst på siden, med angivelse av notenummer for hver enkelt kommentar, og kommentarene nedenunder.
Den nyeste utgaven, 2008, ble gitt ut i desember 2008. Dette er siste utgivelse av bokutgaven, og Norsk Lovkommentar leveres nå kun som elektronisk abonnement.

Norsk lovkommentar må ikke forveksles med Norsk lovnøkkel, en serie bøker med lovkommentarer beregnet på ikke-jurister.


== Hovedredaktører ==
Norsk Lovkommentar har tre hovedredaktører. De opprinnelige hovedredaktørene var Peter Lødrup, Knut Kaasen og Steinar Tjomsland. Professor Peter Lødrup var hovedredaktør fra 3. september 1992 til sin død 16. juni  2010. Professor Knut Kaasen fra 3. september 1992 til 31. mars 2010. Steinar Tjomsland har vært hovedredaktør siden 3. september 1992 og er den siste av de opprinnelige hovedredaktørene. Høyesterettsdommer Arnfinn Bårdsen overtok etter Knut Kaasen 1. april 2010. Sivilombudsmann Aage Thor Falkanger overtok som hovedredaktør etter Peter Lødrup i 2010.


== Referanser ==
Rettsdatas hjemmeside


== Se også ==
Karnovs lovsamling
Svölk

Svölk er en hardrock-gruppe fra Trysil. Navnet på gruppa stammer fra uttrykket svølk, som er et dialektord for «juling» i Trysil og Østerdalen. 
Bandet ble samlet for første gang i 2003. De ga ut sin første EP i 2005, som de kalte for Beast Unleashed, mens deres debutalbum Svölk kom fire år senere, og ble relansert i 2011 som Svölk 'em All etter at Svölk signerte platekontrakt med Napalm Records.
I 2010 ble låta «52» brukt i den norske filmen Tomme Tønner
Thomas Østerhaug var bassist frem til 2010, da Halstein Røyseland tok over.


== Bandet ==
Knut Erik Solhaug – vokal
Martin Østerhaug – gitar/låtskriver
Jengt Castral – gitar
Halstein Røyseland – bass
Jørgen Seger Haave – trommer


== Plateutgivelser ==
2005: Beast unleashed (EP)
2007: Half Past Dead (singel)
2009: Svölk (album)
2011: Svölk'em all (album)
2012: Nights under the round table (album)


== Eksterne lenker ==
(en) Svölk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Svölk på Discogs 
(en) Svölk på MusicBrainz 
(en) Svölk på Encyclopaedia Metallum 
(en) Svölk på Songkick 
(en) Svölk på Last.fm 
(en) Svölk på AllMusic
Magnus Karnov

Søren Magnus Karnov (født 18. august 1882, død 21. januar 1962) var en dansk jurist og landrettssakfører fra Sønderborg. Han er mest kjent for en lovkommentar, Karnovs lovsamling, som utkom fra 1920-tallet og senere ble oppkalt etter ham.
Karnov-kommentaren ble på 1990-tallet eksportert til Norge, hvor den nå heter Norsk lovkommentar.
Nationalteatern

Nationalteatern startet som et teaterkollektiv i Lund i Sverige i 1969, og som flyttet til Göteborg året etter. Etter hvert som kollektivet utvidet seg ble også nedslagsfeltet større, og Nationalteaterns Rockorkester, senere bare Nationalteatern, begynte å spille. Bandet gikk i oppløsning i 1981, mens teatergruppen ble oppløst i 1994. I 1991 begynte bandet å spille sammen igjen, og de har den dag i dag sporadiske gjenforeningsturneer. Nationalteatern regnes som et av de viktigste progressiv rock og proggbandene i Sverige.
Ifølge Lennart Eriksson i Ebba Grön var Nationalteatern, og særlig 1978-utgivelsen Barn av vår tid, en forutsetning for mye av den svenske punken.


== Medlemmer ==
Lars-Erik Brossner
Ulf Dageby
Inga Edwards
Jussi Larnö
Anders Melander
Håkan Nyberg
Torsten «Totta» Näslund
Pale Olofsson
Med Reventberg
Ulf 'Vinyl' Stenberg
Nikke Ström
Hans Wiktorsson


== Diskografi ==
Ta det som ett löfte, ta det inte som ett hot (1972)
Livet är en fest (1974)
Kåldomar och kalsipper (barneplate – 1976)
Vi kommer att leva igen (sammen med Nynningen – 1977)
Barn av vår tid (1978)
Rockormen (1979)
Rövarkungens ö (1980)
Luffarrock - en lurkmusikal – (barneplate 1981)
Peter Pan (barneplate – 1987)
Greatest Hits (1988)
Live (1991)
Livet är en fest: En samling (2002)
Live 2006 (2007)
Klassiker (2007)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nationalteatern – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nationalteatern på Discogs 
(en) Nationalteatern på MusicBrainz 
(en) Nationalteatern på Songkick 
(en) Nationalteatern på AllMusic
St. Josef menighet (Haugesund)

St. Josef menighet er Den katolske kirkes menighet i Haugesund og på Haugalandet. Menigheten ble stiftet i 1926 med den daværende Jacob Mangers som sogneprest.  Den er underlagt Oslo katolske bispedømme, og har ansvar for Nord-Rogaland og Sørlige del av Vestland fylke. Dette er den første katolske kirken i Haugesund etter reformasjonen. Sognekirken, St. Josef kirke, ble vigslet 3. november 1933. Byggmester var Leif Johannessen og sogneprest var Hugo van der Vlugt.
Viktig for etableringen av en katolsk menighet var arbeidet til St Fransicussøstrene som drev sykehus og barnehage i Haugesund
I det store geografiske området som utgjør St Josef katolske menighet finner vi flere kirker som ble bygd før reformasjonen i tillegg til et steinkors på Korshaugen i Haugesund som dateres tilbake til ca år 1000 . Moster gamle kirke på Bømlo ( ca. 1100), Røldal stavkirke i Røldal (ca 1250) og Avaldsnes kirke (Olavskirken ca 1250) i Karmøy kommune. Historisk vet vi om flere kirker i det som nå er St Josef menighet, men som det ikke finnes rester av, bl.a en stavkirke på Hauge i Haugesund og en steinkirke på Gard i Haugesund, denne blir nevnt av Snorre.
Kirken har blitt ombygd to ganger etter at den ble oppført i 1933. Første gang under pater Robert Haunschild mellom 1976-78. Den gang ble tregulvet dekket med tepper og en gylden løper førte fra våpenhuset under alterer til tabernakelet som var i samme farge som teppet.
Under pater Sigurd Markussen 1998-2004 ble prestegården som ligger øst for kirken hevet og det ble bygget en ny etasje som inneholdt forsamlings lokale og kjøkken.
Pater (Irek) Ireneusz Zielinski 2004-2009 satte i gang arbeidet med å skifte det råtne tregulvet under kirken med et nytt gulv som ble dekket av marmor. pga endringene måtte alterer som p. Haunschild hadde laget kortes ned en hel del. Da ombygningene var veldig omfattende med varmluft fra gass måtte kirken vigsles på nytt i 2004
Fra 2020 er Paweł Wiech sogneprest og arbeidet med å rehabilitere prestegården er i gang.
I 2021 har menigheten rundt 4400 medlemmer fordelt på nesten 50 nasjonaliteter. Den Hellige Messe blir regelmessig feiret på norsk, polsk, vietnamesisk og periodisk på engelsk og tagalog
St Josef har et aktivt ​barne- og ungdomsarbeid.
Menigheten har ikke tilknytning til det tidligere, katolske St. Josef sykehus i Kristiansand.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Proporsjon

Proporsjon er det sammenlignbare størrelsesforholdet mellom ting, eksempelvis størrelser i forhold til mengde, høyde, bredde, antall, nummer, fordeling og så videre. 


== Proporsjoner i kunst, arkitektur, design o.a. ==
Alle gjenstander, bilder, byggverk og kropper er satt sammen av enkeltelementer, deler eller størrelser. Størrelsesforholdet mellom delene, altså proporsjonene mellom disse, betyr mye for den visuelle helhetsopplevelsen og inntrykket av samspill mellom de ulike funksjonene i delene. Når man uttrykker at for eksempel en bygning har «gode proporsjoner» menes det at bygningen harmoniserer med omgivelsene, eller at flater og volumer i bygningen passer til hverandre, er vel koordinerte og til sammen virker visuelt tiltalende på tilskueren. Et begrep som på denne måten brukes om forskjellige bygningsformer fra ulike epoker, kan ikke bli entydig uten at man går dypt i estetisk teori.
Utgangspunktet for drøftingen av begrepet kan finnes i aritmetikkens og geometriens historie; dagliglivets praktiske mengdelære og filosofenes videre abstrahering. Menneskene var nødt til å utvikle nummer og system for å ordne sine omgivelser.
Når det gjelder flagg er det strenge regler for hvordan proporsjoner mellom høyde og bredde skal stå i forhold til hverandre. Det norske flagget har 16:22 som proporsjon mellom høyde og bredde . 


== Proporsjon i matematikk ==
I matematikken er proporsjon definert som «likhet mellom to tallforhold», uttrykt ved formelen (a:b) = (c:d). For eksempel (22:11) = (4:2). To størrelser er proporsjonale hvis forholdet mellom dem er konstant selv om størrelsene øker.  
Når et objekt har en konstant hastighet, er de strekningen som objektet har beveget seg, proporsjonalt med den tiden som er brukt. Hvis objektet dobler farten, dobles også lengden på tilbakelagt strekning.


== Proporsjon i strafferetten ==
Innen strafferetten handler proporsjonalitetsprinsippet om at det skal være et rimelig forhold mellom straffen, gjerningspersonens skyld og forbrytelsens alvorlighetsgrad.  


== Proporsjonell valgordning ==
I Norge har vi en proporsjonal valgordning hvor kandidater velges i forhold til antall stemmer de eller deres valgliste får. Dette står i motsetning til det britiske parlamentsvalgsystemet, hvor det er flertallsvalg i enmannskretser.  


== Se også ==
Estetikk
Det gylne snitt
Format
Komposisjon
Proporsjonalitet
Forholdsmessighetsprinsippet


== Eksterne lenker ==
Søk etter proporsjon i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok
Ofotens Tidende

Ofotens Tidende var en avis som kom ut i Narvik i Nordland i perioden 1899 til 2000.
Avisa ble grunnlagt av den kvenske typografen Isak Wilhelm Taavonike Johansen, og første utgave kom ut 13. mai 1899 med undertittelen «Upolitisk nyheds-og avertissementsblad for Ofoten». I begynnelsen kom avisa ut ukentlig, men samme år økte man til to utgivelser i uka. Et nytt eierskap i 1902 tok sikte på å gjøre avisa til dagsavis, men planene ble aldri realisert, og etter en liten periode med tre utgivelser i uka gikk man i 1906 tilbake til to, før man i 1929 igjen økte til tre utgivelser i uka.Carl Næsje kom inn som avisas redaktør i 1910 og forble redaktør til sin død i 1948. Etterkommerne overtok da redaksjonen, og fortsatte å prege avisen frem til den gikk inn.I 1924 ble avisen partiavis for Høyre og Frisinnede Venstre, og i 1927 lå opplaget på 3000 eksemplarer. Under andre verdenskrig var avisen den eneste av byens fire aviser som ikke gikk inn, og den forble Narviks største avis frem til 1957/58, da Arbeiderpartiets Fremover overtok. Begge hadde da et opplag på rundt 6000 eksemplarer.I sitt siste fulle driftsår 1999, hadde avisa et opplag på 3606 eksemplarer (mot Fremovers 10 114 eksemplarer), og hadde i flere år vært et underskuddsforetagende, særlig etter at kommunale institusjoner sluttet å annonsere. Nedleggelsen skjedde ikke uten motstand, og mange fryktet at A-pressens Fremover ville få for stor dominans. At nedleggelsen skjedde dagen etter at A-pressen la ned Bladet Harstad, førte til spekulasjoner om Ofotens Tidende ble lagt ned av eieren Harstad Tidende Gruppen AS mot at Harstad Tidende slapp konkurranse fra A-pressens Harstad i Harstad.Primo februar 2007 gjenoppsto avisen som nettutgave, til protest fra tidligere eier. Våren 2009 ble nettavisen lagt ned grunnet manglende inntekter. I januar 2010 startet nok en nettutgave opp, som Ofotens Tidende 2.0. Med 2.0-versjonen satset Ofotens Tidende på brukergenerert innhold. Grunnet uenighet med forrige utgivere angående navnebruken, endret nettavisa navn til Ofotingen. I 2015 revitaliserte Ofoting bruken av navnet Ofotens Tidende som en seksjon med historiske tilbakeblikk med relevans til Ofoten-regionen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Avis-sjakkens bønder, en kronikk av Johann Roppen
Ofotens Tidende som Ofoting