1854


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
17. februar – Storbritannia anerkjenner Oranjefristatens uavhengighet.
28. februar – Det republikanske parti blir grunnlagt (Ripon, Wisconsin).
28. mars – Storbritannia og Frankrike erklærer krig mot Russland etter at russiske tropper krysset Donau, starten på Krimkrigen
12. april – Buenos Aires bryter ut av Argentina og antar en egen grunnlov
juli – Den russiske marinebasen Bomarsund på Åland ødeleges av britiske og franske fartøyer
8. august – Et program med fire punkter med fredsvilkår overfor Russland fremlegges i Wien av Storbritannia, Frankrike og Østerrike
14. august – Britiske og franske styrker går i land på Krimhalvøya
20. september – Ved elven Alma blir de russiske styrkene beseiret av de fransk-britiske styrkene
15. september – Byen Sevastopol blir beleiret av de fransk-britiske styrkene
25. oktober – Den russiske hær blir i slaget ved Balaklava slått av de alliertes tropper
5. november – den russiske hær lider enda et nederlag da de blir beseiret i slaget ved Inkerman
2. desember – Østerrike undertegner en allianse med Frankrike og Storbritannia og mobiliserer.


=== Norge ===
28. april – Stortinget bevilger penger til opprettelsen av et norsk telegrafvesen.
23. mai – Bybrann i Hønefoss. 20 bygninger brenner ned til grunnen.
7. juli – Frimerker vedtas utgitt.
26. august – Den nye vernepliktsloven, der alle norske menn uansett stand og stilling ha plikt til å tjenstjøre i forsvaret, blir sanksjonert
1. september – Norges første jernbane, Hovedbanen Oslo–Eidsvoll, ble åpnet.


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
4. januar – Henrik Jæger, norsk kritiker og litteraturhistoriker (d. 1895)
8. januar – Samuel Liddell MacGregor Mathers, britisk okkultist (d. 1918)
31. januar – Stefan Stambolov, bulgarsk statsminister (d. 1895)
17. februar – Friedrich Alfred Krupp, tysk industrimann (d. 1902)
10. mars – Joseph Maria Stowasser, østerriksk filolog (d. 1910)
14. mars – Paul Ehrlich, tysk kjemiker og lege (d. 1915)
14. mars – Thomas R. Marshall, USAs 28. visepresident (d. 1925)
15. mars – Emil von Behring, tysk lege og bakteriolog (d. 1917)


=== Andre kvartal ===
22. april – Henri Marie La Fontaine, belgisk politiker (d. 1943)
13. juni - Charles Algernon Parsons, engelsk oppfinner, ingeniør og industrimann (d. 1931)


=== Tredje kvartal ===
3. juli – Leoš Janáček, tsjekkisk komponist (d. 1928)
12. juli – George Eastman, amerikansk oppfinner (d. 1932)
21. juli – Albert Edelfelt, finsk maler (d. 1905)22. august – Kong Milan Obrenović IV av Serbia (d. 1901)1. september – Engelbert Humperdinck, tysk komponist, (d. 1921)
2. september – Hans Jæger, norsk forfatter (d. 1910)
9. september – Carl Tellefsen, norsk-amerikansk skihopper (d. 1908)


=== Fjerde kvartal ===
16. oktober – Oscar Wilde, britisk forfatter (d. 1900)
18. oktober – Salomon August Andrée, svensk vitenskapsmann og eventyrer (d. 1897)
20. oktober – Arthur Rimbaud, fransk poet (d. 1891)
27. oktober – Gustav Adolph Guldberg, norsk medisinprofessor (d. 1908)6. november – John Philip Sousa, amerikansk komponist og dirigent (d. 1932)


=== Ukjent dato ===
Sultan Ali bin Said av Zanzibar (d. 1893)


== Dødsfall ==
17. februar – John Martin, engelsk maler (f. 1789)
13. juli – Abbas I av Egypt, pasja av Egypt (f. 1813)
6. juli – Georg Simon Ohm, tysk fysiker (f. 1789)
20. august – Friedrich von Schelling, tysk filosof (f. 1775)
26. september – Helmer Andersen Gjedeboe, eidsvollsmann (f. 1786)
4. oktober – András Bartay, ungarsk komponist (f. 1799)
15. desember – Kamehameha III, konge av Hawaii (f. 1813)


== Musikk ==
Hector Berlioz – L´enfance du Christ, på norsk; Kristi barndom, oratorium.
Richard Wagner – Das Rheingold, på norsk; Rhingullet, opera, 1. del av Der Ring des Niebelungan.


== Litteratur ==
Charles Dickens – Hard Times
Alfred Tennyson – The Charge of the Light Brigade, dikt over slaget ved Balaklava
Henry David Thoreau – Walden, på norsk Livet i skogene