jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fjordabladet

Fjordabladet er en avis som utgis i Nordfjordeid i Sogn og Fjordane. Avisen er partipolitisk uavhengig og retter seg mot lesere i Midtre Nordfjord. Fjordabladet er ikke bare den eldste av de åtte avisene i fylket, avisen er også den nest eldste i fylkets 133-årige pressehistorie. Avisen ble startet av venstremann og senere statsminister Otto Albert Blehr.
Avisen ble første gang utgitt som Fjordenes Blad i august 1873. I 1911 ble Fjordenes Blad den første i fylket til å introdusere den tredje avisdagen. I 1920 endret avisen navn til Fjordabladet. Samtidig kuttet avisen ut riksmål og nøyde seg med å publisere på nynorsk, på samme tid som mange andre aviser i fylket gjorde det samme.
Under annen verdenskrig var Fjordabladet innstilt fra 1.april 1942 til og med 16.mai 1945. Bladet er klemt mellom to andre nordfjordaviser, Fjordenes Tidende i Måløy og Fjordingen i Stryn. Denne posisjonen har medført at avisen har hatt en flat opplagsutvikling i årene etter krigen.


== Ansvarlig redaktør ==
Ansvarlige redaktører i Fjordabladet:

Ingebjørg Nilsen Stokkenes per 2.12.2021
Tormod Flatebø 2004-?
Anne-Mari Aalberg 1999-2003
Jan-Magne Ulstein 1995-1999
Dag Henning Reksnes 1992-1995
Elisabeth Netland 1992-1992
Arve M. Bakken 1990-1992
Terje Ulvedal 1988-1990
Arve Lote 1985-1988
Geir Brekke 1975-1985
Ole M. Ellefsen 1973-1975
Peder H. Farstad 1955-1973
Arnold Ringodd 1953-1955
Terje Ulvedal 1988-1990
Pål Myklebust 1951-1953
Dagfinn Bjørlo 1950-1951
Ragnar Ulstein 1948-1949
Laurits Heggen 1947-1948
Per Håland 1945-1947
Jens Nedrehagen 1919-1940
Jakob Ådland 1916-1919
Haakon Aasvejen 1900-1916
Rasmus Sindre 1894-1900
Krigskommissær John Myklebust 1892-1894
Lærer Mons Syltevik 1884-1892
Ingeniør Dahl 1882-1884
Sakfører Kr. Blom 1874-1882


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 2 822
2007: 2 729
2008: 2 800
2009: 2 797
2010: 2 796
2011: 2 749
2012: 2 697
2013: 2 626
2014: 2 579
2015: 2 458
2016: 2 436
2017: 2 470


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Skannet papirutgave hos Nasjonalbiblioteket
Sogn Avis

Sogn Avis er en dagsavis som blir utgitt i Leikanger i Sogndal kommune i Vestland.
Avisa er et resultat av at avisene Sogningen/Sogns Avis og Sogn og Fjordane i 1992 ble fusjonert. Avisformatet er tabloid og avisa kommer ut tirsdag, torsdag og lørdag. Avisa har avdelingskontorer i Sogndal og Årdal.
Amedia Lokal AS eier 89,499 prosent av utgiverselskapet AS Sogningen/Sogns Avis, mens Firda Media AS eier 10,501 prosent.
Avisa ble i 2015 kåret til årets lokalavis.


== Ansvarlig redaktør ==
Ansvarlige redaktører i Sogn Avis:

Arve Uglum (2020–)
Eli Grotle (konstituert) (2020)
Jan Inge Fardal (2005–2019)
Rune Timberlid (2004–2005)
Kai Aage Pedersen (2001–2004)
Jan Inge Fardal (2000–2001)
Gerhard Haugland (1992–2000)


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 2. halvår 2021 hadde Sogn Avis et nettoopplag på 9 487.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Bydel Frogner

Bydel Frogner er en administrativ bydel i Oslo, navnet kommer fra strøket Frogner, som igjen kommer fra Frogner hovedgård som i sin tid dekte store deler av området i dagens bydel, samt større skogsområder nordover.
Bydelen har 59 269 innbyggere (1. januar 2020) og et areal på 8,3 km². Ved bydelsreformen 1. januar 2004 ble de tidligere bydelene Uranienborg-Majorstuen og Bygdøy-Frogner (minus øyene i Oslofjorden) slått sammen til nåværende bydel Frogner.
Bydelen regnes som en del av «indre vest», omtrent hele bydelen er en del av byen Oslo (urban). Unntaket er Frognerparken og Bygdøy-halvøya som regnes som naturområde og/eller forstad. I tillegg er området fra Majorstuen til slottet en del av bykjernen / sentrum (må ikke forveksles med den adm. bydelen sentrum), med Bogstadveien og Hegdehaugsveien som hovedårer.
Bydel Frogner har like mange arbeidsplasser som innbyggere. Eldrebefolkningen holder seg omtrent uendret, mens andelen barn og unge øker jevnt.


== Strøk ==
Frogner (Både nord og syd for Bygdøy allé)
Elisenberg (nabolag)
Gimle (nabolag)Nord for Bygdøy allé / Henrik Ibsens gate (Oslo).
Majorstuen
Hegdehaugen
Homansbyen
Briskeby
Uranienborg
Bak SlottetSyd for Bygdøy allé / Henrik Ibsens gate (Oslo), nord for veien Frognerstranda (E18):
Skarpsno
Skillebekk
RuseløkkaSyd for veien Frognerstranda (E18). Del av Fjordbyen:
Filipstad
Tjuvholmen
Aker BryggeBygdøy


== Delområder ==
Følgende av SSBs delomrområder  inngår i bydelen:

Sentrum 3 (delt med Sentrum).
Filipstad
Skillebekk
Frogner
Uranienborg
Homansbyen
Majorstuen
BygdøyInnbyggertall, fordelt på delområdene:


== Politikk og bydelsforvaltning ==

Bydelen har en folkevalgt forsamling, bydelsutvalget. Største parti med over halvparten av representantene er Høyre. Leder for Frogner bydelsutvalg er Jens Jørgen Lie (H).
Bydelsadministrasjonen er underlagt både bydelsutvalget og byrådet. Administrasjonen ledes av bydelsdirektør Odd Rune Andersen.


== Se også ==
Frognerparken


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Frogner (Oslo) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Lokal nettavis for bydel Frogner Arkivert 29. september 2017 hos Wayback Machine.
Bydel Nordstrand

Bydel Nordstrand er en administrativ bydel i Oslo. Den har 52 459 innbyggere (per 2020) og et areal på 16,9 km². 
Bydelen som den er i dag, ble til da en ved bydelsreformen i 2004 slo sammen de tidligere bydelene Nordstrand, Lambertseter og Ekeberg-Bekkelaget (sistnevnte dog uten mesteparten av Ekebergskrenten og Ekebergskråningen, som tilfalt den nye bydel Gamle Oslo). Bydelen har en kommunal bydelsadministrasjon ledet av en bydelsdirektør som er underlagt byråden for Helse- og sosial og et bydelsutvalg som fra 2007 er direktevalgt. Ekebergsletta ligger i bydelen. 


== Bydelsutvalgsledere ==
2004–2007: Ulf Stigen (FrP)
2007–2011: Sigbjørn Odden (H)
2011–2015: Arve Edvardsen (H)
2015–2019: Arve Edvardsen (H)
2019–       :  Knut Falchenberg (H)


== Strøk i bydelen ==
Fra nord mot sør


== Bydelens grunnkretser ==
Bydel er det laveste politiske nivået i den offentlige forvaltning. For statistiske formål har Statsitisk Sentralbyrå delt alle kommuner og bydeler inn i grunnkretser. I Oslo er dessuten grunnkretsene gruppert i 'delbydeler'.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Bydel Ullern

Bydel Ullern er en administrativ bydel i Oslo. Den har 34 569 innbyggere (per 1. januar 2020) og et areal på 9,4 km². Bydelen ligger vest i Oslo, med Lysakerelven og Bærum kommune i vest, bydel Frogner i sør og øst og bydel Vestre Aker i nord.


== Historie ==
Bydelen har fått navn etter strøket Ullern, som igjen har fått navn fra Ullern gård. Gårdsnavnet kommer fra norrønt Ullarin, Ullr + vin (eng). I middelalderen hørte gården til klosteret på Hovedøya. Etter reformasjonen i 1536 ble gården delt mellom kirken og kongen. I 1740 ble gården formelt delt i nedre og øvre Ullern, før disse i henholdsvis 1878 og 1866 kom i Herman Severin Løvenskiolds eie.Den gang var Ullern en del av Aker kommune. Urbaniseringen begynte på slutten av 1800-tallet, da flere industribedrifter ble lagt til Skøyen og til området langs Lysakerelven. I 1872 åpnet Drammensbanen, noe som ytterligere bidro til områdets vekst. I 1912 åpnet også Smedstadlinjen, og i 1919 ble Skøyenlinjen utvidet til Lilleaker. De to sistnevnte linjene ble ytterligere utvidet i henholdsvis 1935 og 1924. I 1942 ble de to linjene forbundet da banen ble utvidet mellom Sørbyhaugen og Jar. 
I 1948 ble den senere Bydel Ullern en del av Oslo, etter at byen ble slått sammen med Aker. I perioden som fulgte har de tradisjonelle villastrøkene i bydelen blitt supplert med blokkbebyggelse.


== Strøk ==

Nabolag i Bydel Ullern omfatter blant annet Skøyen, Hoff, sydlige halvdel av Smestad, Montebello, Abbediengen, Ullern, Ullernåsen, Bestum, Lilleaker, Øraker, Sollerud, og Vækerø.
Bydelen grenser til Lysakerelven og Bærum i vest, Lysakerfjorden og Bygdøy i sør, Bydel Frogner i øst og Bydel Vestre Aker i nord. Frem til bydelssammenslåingen i 2003 grenset bydelen til Bydel Røa og Bydel Vinderen i nord og Bydel Uranienborg-Majorstuen og Bydel Bygdøy-Frogner i øst.

Åsen Ullernåsen strekker seg 201 meter over havet, og er kjent for sin vulkanske fortid.Halve Frognerparken er i Bydel Ullern.


== Fasiliteter ==
Bydelen har en brannstasjon, Smestad brannstasjon. Bydelen har også et kjøpesenter, CC Vest.
På Ullern ligger blant annet Ullern videregående skole, samt Ullern kirke. Bydelen har også en lokalavis – Ullern Avis.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Når bygd blir by. [Oslo]: Ullern historielag. 1995. ISBN 8291666008. 


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Bydel Ullern – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bydel

Bydeler er distrikter innen byer med administrative oppgaver. Alle bykommuner i Norge er delt inn i mindre bydeler, men i offentlig norsk statistikk er det bare  Oslo, Bergen, Trondheim, Stavanger og Drammen som  deles inn i administrative deler.Kommunedeler har samme oppgave som en bydel, men dekker delvis eller ikke et byområde. Kommunedeler er blant annet å finne i Bodø kommune.
I noen byer har hver bydel hvert sitt styre og hver sine kandidater i bystyret. Et eksempel på dette er Paris der byen er delt opp i 20 arrondissementer som har hvert sitt  bystyre og borgermester.
De fleste bydeler omfatter flere eller deler av flere strøk, områder av store byer som har vokset frem historisk, og som danner den best kjente inndeling. Men begrepet bydel brukes også til å beskrive slike mindre geografiske områder innen en bykommune, selv om de ikke har noen administrativ betydning.
I Stockholm i Sverige brukes betegnelsen stadsdelsområde.


== Se også ==
Liste over bydeler i Oslo


== Referanser ==
Karl Heinz Beckurts

Karl Heinz Beckurts (født 16. mai 1930 i Rheydt, død 9. juli 1986 i Straßlach) var en tysk fysiker og næringslivsleder. Han var leder for Kernforschungszentrum Karlsruhe og Forschungszentrum Jülich før han mellom 1973 og 1976 ble formann for Arbeitsgemeinschaft der Großforschungseinrichtungen. Fra 1980 tilhørte han ledelsen i Siemens AG og ledet konsernets forskning.
Beckurts ble 9. juli 1986 myrdet av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF) i et bombeangrep i Straßlach.
Til Beckurts minne opprettet Helmholtz-Gemeinschaft av tyske forskningssentre Karl Heinz Beckurts-Stiftung, som arbeider for å fremme vitenskapelig arbeid som tjener som bro mellom natur- og tekniskvitenskapelig forskning på den ene side og åndsvitenskaper på den andre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
https://web.archive.org/web/20040805093336/http://www.beckurts-stiftung.de/beckurts/stiftung/main.html.
Detlev Karsten Rohwedder

Detlev Karsten Rohwedder (født 16. oktober 1932 i Gotha, død 1. april 1991 i Düsseldorf) var en tysk politiker (SPD) og næringslivsleder.
Mellom 1969 og 1978 var han statssekretær i den føderale regjeringen. I 1979 ble han sjef for stålindustrikonsernet Hoesch i Dortmund. Der kjøpte han Hoesch-konsernet løs fra det nederlandske selskapet Hoogovens, som hadde fusjonert med Hoesch i 1973.
I juli 1990 ble han av regjeringen de Maizière utnevnt til formann for Treuhandanstalt, organisasjonen som hadde ansvaret for privatisering av DDRs tidligere folkeeiendom. 
Den 1. april 1991 ble Rohwedder myrdet i sitt hjem i Düsseldorf. Mordet ble aldri oppklart, men pressen mottok et tilståelsesbrev angivelig sendt av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF). Han ble bisatt ved en stor statsakt den 10. april samme år.


== Referanser ==
Askøyværingen

Askøyværingen er en lokalavis som kom ut første gang 3. oktober 1978, og gis ut i Askøy i Vestland. Avisen kommer ut ukentlig. Redaktør er Marit Kalgraf og ansvarlig redaktør er Terje Olsen. Avisens redaksjon er samlokalisert med lokalavisen for Sotra, VestNytt, i egne lokaler på Straume i Øygarden kommune.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Reuters

Reuters er et internasjonalt nyhetsbyrå grunnlagt i 1851 av Paul Julius Reuter. Foretaket fikk sin begynnelse med å sende kursnoteringer over den nye telegraflinjen mellom børsene i London og Paris. Reuters fikk etterhvert renommé for å være den første til å meddele nyheter fra utlandet.
Byrået utviklet etterhvert stor kompetanse innen nyhetsformidling, samtidig som finansnyhetene ble stadig viktigere. I dag abonnerer nesten alle nyhetsorganisasjoner på tjenester fra Reuters. Byrået er etablert i 200 byer og 94 land, og formidler nyhetsstoff på 19 språk.
Reuters har sitt hovedkontor i London og har 14 700 ansatte.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Reuters – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bygdanytt

Bygdanytt er en lokalavis som har sitt nedslagsfelt i Arna bydel i Bergen og Osterøy kommune i Vestland. Bygdanytt.no er avisens hovedpublikasjon. Avisen kommer også ut to dager i uken på papir; tirsdag og fredag.
Avisen ble etablert i 1951, og er den eldste lokalavisen i bergensområdet. Avisen ble i 2005 kjøpt opp av Bergens Tidende, men eierskapet er senere overført til Bergens Tidenens eier; konsernet Schibsted.. Avisens ansvarlige redaktør er Eirik Langeland Fjeld som har vært redaktør siden 2015.
I 2012 ble Bygdanytt tildelt prisen for beste lokalavis i designkonkurransen European Newspaper Awards.Avisen hadde i andre halvår 2019 et opplag på 5164, og har de siste årene opplev kraftig, digital vekst.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Bergen byleksikon på nett, om Bygdanytt
Samsara

'Saṃsāra' (sanskrit; også kalt «Livshjulet») betyr å flyte eller strømme, men oversettes med gjenfødelse. Saṃsāra er innen hinduisme, buddhisme og jainisme den gjenfødelsessyklus som man gjennomgår. En som gjennomgår samsara kalles samsari.
Uttrykket beskriver sjelens vandring gjennom ulike tilblivelsesprosess som begynner ved fødselen, endres til lidelse og død for deretter å bli gjenfødt på nytt. Denne sirkulære tenkningen adskiller seg fra den lineære tenkningen med fødsel/død og skapelse/dommedag i de tre store monoteistiske religionene kristendom, jødedom og islam.
I hinduismen og buddhismen er frelsesmålet å unngå denne vandringen i gjenfødelser (hinduismen: moksha, buddhismen nirvana). Som universet ellers har denne sirkelen av gjenfødsler ingen begynnelse eller slutt. Hinduene tror at når man dør vandrer sjelen (atman) inn i nye vesener som fødes. Atman dør ikke. Denne sirkelen av tusener av gjenfødelser kaller hinduene samsara.
Københavns slott

Københavns slott var et slott på øyen Slotsholmen i det sentrale København.


== Historie ==
Det ble oppført på samme sted i København som Absalons borg hadde stått, kort tid etter at denne hadde blitt ødelagt.
Det store inngangstårnet, kjent som Blåtårn, ble brukt som fengsel. Christian IVs datter Leonora Christina Ulfeldt, gift med Corfitz Ulfeldt, satt fengslet der i 21 år. 
Slottet ble bygget om en rekke ganger og på begynnelsen av 1700-tallet endret Frederik IV det fullstendig. Ombyggingen var ikke vellykket, da vekten var for stor og for dårlig fordelt, slik at murene begynte å revne. Rundt 1730 besluttet Christian VI å rive det ned samt å bygge det første Christiansborg.


== Ruinene ==
Ruinene av Københavns slott ligger under Christiansborg slott, nærmere bestemt under slottsplassen. Ruinene ble funnet av arkeologer i 1902.  
De ble gravet ut i 1917 og det har vært offentlig adgang til dem siden 1924.


== Eksterne lenker ==
Eremit.dk
Om ruinene hos Slots- og Ejendomsstyrelsen
Bonifatius VI

Bonifatius VI (ukjent fødselsdato, fra Roma) ble valgt til pave 11. april 896, og døde allerede den 26. i samme måned.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Bonifatius var romer, og var sønn av en biskop ved navn Hadrianus. Bonifatius var to ganger blitt dømt til å frakjennes sin verdighet som viet til kirken, både som subdiakon og senere, etter at han var blitt gjenopptatt i det kirkelige fellesskap, som prest. Det forefaller som at han ikke skulle ha blitt gjeninnsatt i presteembetet etter den andre degraderingen.


=== Pave ===
Han ble valgt til pave Formosus ettertreder på pavestol av det romerske parti den 11. april 896, under et folkelig opprør som utbrøt straks etter Formosus' død, et upprør som framtvang folkets vilje. 
Han døde ette bare 15 dagers pontifikat av urinsyregikt. Andre kilder gjør gjeldende at han ble tvunget til å avgå for å gi plass for ettertrederen Stefan VI, som ble støttet av Spoletopartiet. Ved en synode i Roma som pave Johannes IX holdt i år 898 ble det erklært at hans krav på pontifikat var ugyldig.


== Litteratur ==
(de) Friedrich Wilhelm Bautz: «Bonifatius VI» i Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL). Bind 1, Hamm 1975, sp. 689.
CVS

CVS eller cvs har flere betydninger:

Concurrent Versions System, en videreføring  av versjonskontrollsystemet Revision Control System (RCS)
Sykliske brekninger (av eng. cyclic vomiting syndrome), en lidelse som gir anfall av brekninger/oppkast i serie.
Alexander von Stahl

Alexander von Stahl (født 10. juni 1938 i Berlin) er en tysk jurist og nasjonalliberal politiker. Han var riksadvokat fra 1. juli 1990 til 6. juli 1993.


== Karrière ==
Stahl begynte sin karrière i 1967 som embedsmann i delstaten Berlins indreforvaltning. Fra 1970 til 1975 var han forretningsfører for FDP-fraksjonen i Berlins parlament. I mai 1975 ble han så utnevnt til statssekretær i Berlins justisforvaltning. Da Walter Momper dannet en ny rød-grønn regjering i februar 1989 gikk han av som statssekretær.


=== Riksadvokat ===
Fra 1. juni 1990 til 7. juli 1993 var Stahl Tysklands riksadvokat. Bekjempelse av venstreekstrem terrorisme var et av områdene som var hans ansvar. Den 26. juni 1993 ble RAF-terroristen Wolfgang Grams skutt av politiet under en arrestasjon i Bad Kleinen, etter at Grams hadde skutt og drept politimannen Michael Newrzella. Etter at to vitner hadde hevdet at politiet forsettlig hadde henrettet Grams på kloss hold mens han lå på bakken, og at politiets versjon av hendelsesforløpet, at Grams hadde begått selvmord, var løgn, gikk innenriksministeren, Rudolf Seiters, av. Stahl måtte gå av av samme grunn, selv om han ikke hadde noe direkte ansvar for politiinnsatsen. Mistanken om at politiet skulle ha drept terroristen ble ikke bekreftet i den påfølgende straffesaken og i en sivil sak. Etter at Stahl gikk av som riksadvokat arbeidet han som advokat i Berlin. Fra slutten av sin embedstid vendte han seg også til nasjonalliberale og høyrekonservative prosjekter.


=== FDP ===
Stahl var medlem av styret i FDP i Berlin, og forsøkte å bli valgt til partiets delstatsleder. Med støtte fra blant andre Klaus Rainer Röhl forsøkte han å gjenopplive partiets nasjonalliberale tradisjon. Ved ledervalget i 1998 ble han knapt slått av venstrefløyens kandidat Martin Matz, som senere meldte overgang til SPD og tok med seg sitt parlamentsmandat. Ved forbundsdagsvalget i 1998 stilte Stahl til valg som direktekandidat uten å være sikret på delstatslisten. Han oppnådde det relativt beste valgresultatet for alle FDPs direktekandidater i Berlin, men ble ikke innvalgt. Deretter trakk han seg fra aktiv politikk.


=== Junge Freiheit ===
Stahl hører til den liberal-konservative avisen Junge Freiheit mest kjente forsvarere. Som advokat har han representert avisen i en årelang kamp i rettsvesenet mot å bli nevnt i delstaten Nordrhein-Westfalens Verfassungsschutzbericht. Kampen ble kronet med seier i Tysklands føderale høyesterett i 2005, da høyesterett slo fast at delstatens overvåkning av avisen var et brudd på pressefriheten (Junge Freiheit-dommen). Stahl har skrevet boken Kampf um die Pressefreiheit om saken.


== Referanser ==
Fiskaren

Fiskaren var en riksdekkende avis for kystnæringene i Norge. Fiskaren ble utgitt i Bergen i Hordaland og drevet som et datterselskap av IntraFish Media AS, som igjen var eid av NHST (mediekonsernet Norges Handels og Sjøfartstidende) og A-pressen. Redaktør ved nedleggelsen Nils Torsvik. Avisa kom første gang ut i april 1923.
Fra og med 2. mai 2008 kom den nye avisa Fiskeribladet Fiskaren ut etter en fusjon mellom Fiskeribladet og Fiskaren. Denne avisa skiftet i 2017 navn til Fiskeribladet.


== Opplag ==
2006: 8 852
2007: 8 455


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fiskaren
Bergen byleksikon på nett, om Fiskaren
Grannar

Grannar er en politisk uavhengig lokalavis for kommunene Etne i Hordaland og Vindafjord i Rogaland. Lokalavisen kommer ut to ganger i uken, mandag og torsdag. Avisen har 12 ansatte. Avisen blir redigert på nynorsk. Kontorsted er Etne sentrum.
Opprinnelig ble Grannar etablert som en lokalavis for kommunene Ølen (nå sammenslått med Vindafjord) og Etne, men avisen fusjonerte med den tidligere lokalavisen Vindafjordingen og har etter den tid også dekket Vindafjord kommune.
Ansvarlig redaktør er Arne Frøkedal.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 3 893
2005: 3 858
2006: 3 875
2007: 3 929
2008: 3 889
2009: 3 852
2010: 3 816
2011: 3 682
2012: 3 548
2013: 3 548
2014: 3 575
2015: 3 582
2016: 3 534
2017: 3 527


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Grannar
Grenda

Grenda er lokalavis for Kvinnherad i Hordaland. Avisen utgis på nynorsk.
Redaksjonen holder til i Rosendal og bestod i 2005 av syv redaksjonsmedlemmer. Bladet Sunnhordland trykker avisen på Stord. Bladet har lokaler i Skålagato.
Gründer var Olav Aurvold, senere overtok Knut Hass som eier og redaktør. Han solgte den videre i 2000.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 2 912
2005: 2 758
2006: 2 733
2007: 2 622
2008: 2 550
2009: 2 415
2010: 2 376
2011: 2 364
2012: 2 334
2013: 2 308
2014: 2 318
2015: 2 325
2016: 2 387
2017: 2 255


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Grenda
Hordaland Folkeblad

Hordaland Folkeblad er en avis som blir utgitt i Norheimsund i Vestland. Hordaland Folkeblad ble etablert i 1873 og er en av de eldste lokalavisene i Norge.
Avisen er lokalavis for kommunene Kvam og Jondal. Hordaland Folkeblad kommer ut to ganger i uka, tirsdag og fredag, og blir skrevet på nynorsk. På folkemunne blir avisa ofte kalt «Skaaralappen», etter stifteren, som het Skaar. Avisen eies fremdeles av slekten Skaar, nå ved Camilla Skaar. Redaktør er Sigbjørn Linga.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 5 733
2007: 5 790
2008: 5 799
2009: 5 762
2010: 5 680
2011: 5 620
2012: 5 633
2013: 5 608
2014: 5 520
2015: 5 482
2016: 5 299
2017: 5 109


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nettsidene til Hordaland Folkeblad
Kvinnheringen

Kvinnheringen er en lokalavis som blir utgitt i Vestland. Avisen er lokalavis for Kvinnherad og har hovedkontor på Husnes. Avisen redigeres på nynorsk.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Kvinnheringen Arkivert 24. oktober 2019 hos Wayback Machine., Amedia
Marsteinen

Marsteinen er en norsk lokalavis som utgis i Austevoll kommune i Vestland. Den utgis ukentlig på torsdag. Redaktør er Trond Hagenes, per 2022.
Marsteinen ble først utgitt som en prøveutgave i mai 1978. Den første utgaven av avisen utkom i august samme år. Avisen er oppkalt etter Marstein fyr. Marsteinen er tilknyttet Landslaget for lokalaviser.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for lokalaviser.
2004: 2 373
2005: 2 468
2006: 2 286
2007: 2 402
2008: 2 307
2009: 2 344
2010: 2 365
2011: 2 368
2012: 2 367
2013: 2 349
2014: 2 329
2015: 2 261
2016: 2 271
2017: 2 272


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted