jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Edubuntu

Edubuntu er en variant av Ubuntu som er beregnet på skolemiljø eller for barn i hjemmet. I forhold til vanlig Ubuntu, inneholder Edubuntu blant annet en rekke Edutainment pakker og et eget GNOME-fargetema og skrivebordsbakgrunnsbilde. Edubuntu er fri programvare. Siste versjon var «Trusty Tahr», som utkom i april 2014 og ble støttet med oppdateringer frem til april 2019.


== Visuell estetikk ==
Man kan tilpasse Edubuntus utseende, installere Compiz Fusion, aktivere den medfølgende Compiz og tilpasse disse.


== Forskjeller fra Ubuntu ==
Egne farger.
Eget skrivebordsbakgrunnsbilde.
Lett å sette opp som en Tynnklient-tjener under installasjonen.
Egne lyder.


== Forskjeller fra andre operativsystemer ==
Kompatibelt – I de fleste skolemiljøer finner man en blanding av Microsoft Windows, macOS og Linux. Edubuntu samarbeider godt med andre operativsystemer. OpenOffice.org kan åpne og lagre Microsoft Office filformater, slik som Powerpoint, Word og Excel dokumenter.
Sikkerhet har blitt en nøkkelutfordring for utdanningsinstitusjoner. Edubuntu, som er basert på Linux, arver sikkerheten til den frie programvaren som Edubuntu inkluderer. Edubuntu fører en proaktiv sikkerhetspolitikk, som betyr at vanlige problemer som åpne porter og feilkonfigurert programvare vanligvis aldri er et problem. Edubuntu er et sant flerbruker operativsystem, som betyr at det er enkelt for brukere å gjøre det de skal uten at det går utover systemet eller de andre brukerne.Håndterlig – Edubuntu benytter en LTSP tynnklientløsning som forenkler utplassering og håndtering, som sammen med APT pakkesystemet gjør det enkelt å installere og vedlikeholde Edubuntu.
Kostnadseffektivitet – Canonical lover at Edubuntu er og vil alltid fortsette å være gratis å skaffe seg, bruke og endre. Uavhengig av hvor mange maskiner du skal installere så slipper du å tenke på å lese lisenser eller lisenskostnader. Alt du behøver å gjøre er å installere. Edubuntu støtter nettverksinstallasjon, som gjør det mulig å installere flere maskiner samtidig over et datanettverk.
Brukerstøtte - Ubuntu hadde ifølge Mark Shuttleworth 8 millioner brukere ved utgangen av 2006 og mange av disse er tilgjengelige via Internet-diskusjonskanaler.


== Motto ==
Edubuntus motto er «Linux for Unge Mennesker» som ifølge Canonical blir tatt hensyn til ved hver eneste utviklingsavgjørelse.


== Se også ==
Ubuntu
Skolelinux
Linux
Operativsystem


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Edubuntu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bruflat

Bruflat er tettsted som er administrasjonssenter i Etnedal kommune i Valdres. Tettstedet har 225 innbyggere per 1. januar 2022. Stedet ligger mellom fylkesvei 251 og fylkesvei 33 nede ved Etna. Bruflat var tidligere et sogn i Sør-Aurdal kommune, men da Etnedal kommune ble opprettet 1894 ved å slå sammen Bruflat sokn fra Sør-Aurdal med Nord-Etnedal sokn fra Nord-Aurdal, ble sognet nytt sentrum i den nye kommunen.
I forbindelse med tusenårsskiftet ble Bruflat valgt til Etnedal kommunes tusenårssted.


== Referanser ==
Synaptic

Synaptic er et Gtk-basert program for å håndtere installasjon og sletting av programvare på Unix-lignende operativsystemer som benytter seg av APT pakkesystemet.


== Fri programvare ==
Synaptic er fri programvare og en del av GNU-prosjektet.


== I bruk ==
I Synaptic finner man en liste over programvare som i er tilgjengelig i APT kildene. Der kan man markere pakker som skal installeres eller slettes. Når man er ferdig med å markere de endringene man ønsker, kan man trykke på «utfør» knappen og Synaptic laster ned nødvendige filer, sletter, installerer og konfigurerer mest mulig automatisk.


== Alternativer ==
Synaptic er laget for GNOME, men kan også brukes i andre skrivebordsmiljø, slik som KDE eller Xfce.

Adept er et Synaptic alternativ for KDE.
Gnome-app-install er et GNOME alternativ som vanligvis finnes gjennom menysystemet via Programmer→Legg til fjern...
Aptitude er et CLI verktøy for å håndtere APT pakkesystemer.


== Se også ==
APT
Linux
Ubuntu
Debian


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Synaptic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Synaptic – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Ian Murdock

Ian Murdock (født 28. april 1973 i Konstanz i Baden-Württemberg i Tyskland, død 28. desember 2015 i San Francisco, California, USA) var en tyskfødt amerikansk informatiker, ingeniør og programmerer. I 1991 tok han sin avgangseksamen ved William Henry Harrison High School før han fortsatte studiene ved Purdue University i Indiana og tok bachelorgrad i datavitenskap i 1996. Murdock er mest kjent som grunnlegger av Linuxdistribusjonen Debian som ble lansert 16. august 1993. Navnet Debian er et teleskopord som er dannet av fornavnet til hans senere hustru, Debra Lynn, og hans eget fornavn. Ian Murdock var også en tid leder av en gruppe i Sun Microsystems som utarbeidet selskapets strategi for operativsystemet Solaris. Ved siden av dette hadde han en rekke andre jobber relatert til programvareutvikling.


== Liv og virke ==
Murdock studerte ved Purdue University i Indiana og tok bachelorgrad i datavitenskap i 1996.
I 1993 skrev Murdock Debian Manifesto og offentliggjorde i august samme år Debian Linux Release. 
Murdock hadde sett seg lei på at mange av gruppene som utviklet Linux-distribusjoner gradvis gikk fra en åpen til en lukket modell, og ønsket med Debian å skape en platform som sikret at utviklergruppen forble åpen. Navnet Debian var inspirert av fornavnet til hans senere hustru, Debra Lynn, og hans eget fornavn.Murdock var chief technology officer hos Linux Foundation og leder for Linux Standard Base, et Linux-standardiseringsprosjekt. Fra mars 2007 var han ansatt som leder av Sun Microsystems operativsystem-strategi. Da selskapet ble slått sammen med Oracle i 2010, sa han opp sin posisjon i Sun.
Fra 2011 til 2015 var Murdock visepresident ved Platform and Developer Community i det Indianapolis-baserte analyseselskapet Salesforce Marketing Cloud.Fra november 2015 og fram til sin død arbeidet Murdock for åpen-kildekode-selskapet Docker Inc.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ian Murdock – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ian Murdock – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Ben Golub : In Memoriam: Ian Murdock Arkivert 13. januar 2016 hos Wayback Machine., Docker Blog 30. desember 2015
Doc Searls: Celebrating Ian Murdock, LinuxJournal 30. desember 2015
Ian Murdock: Overview Of The Debian GNU/Linux System, LinuxJournal 1. oktober 1994
Linux Link Tech Show intervju (audio), 2005
Linux Link Tech Show intervju (audio), 2006
Filarkiv

Filarkiv er dataprogram som kombinerer et antall filer sammen til en arkivfil (eller en rekke av arkivfiler) for at de lettere kan transporteres eller for at lettere kan lagres. En fordel med en arkivfil er at den komprimerer uten tap av data, og således blir størrelsen på arkivfilen betydelig mindre enn de enkelte datafilene til sammen. Prosessen å opprette en arkivfil kalles å arkivere eller å pakke, og rekonstruere dem kalle å pakke ut.
Arkivprogrammer tar ganske enkelt en liste av datafiler og pakker deres innhold. Arkivfilen lagrer metadata, filnavnene og lengden på de opprinnelige datafilene, også datastien om det velges å ta med de eventuelle mappene som datatilene lå i. Ved sistnevnte mulighet kan arkivfilen pakke ut datafilene på nytt og opprette disse mappene med datafilene i dem i nøyaktig samme rekkefølge som da de ble pakket inn. 
Kjente pakkeformater for UNIX er tar, gzip og bzip2. For Windows finnes ZIP, CAB, RAR, og ACE. Apple benytter vanligvis StuffIt. Windows har en enkel innebygget utpakker for ZIP-filer, men det finnes en rekke gode programmer som både pakker og utpakker, eksempelvis WinZip, WinRAR og 7-zip.


== Datapakke-filformater ==


=== Frie og åpne ===
deb
rpm
tar (Komprimeringsmetoder: gzip, bzip2)
7z


=== Proprietære ===
zip
rar
arj


== Se også ==
Advanced Package Tool
Brukernettverk

Et brukernettverk er et sosialt eller faglig nettverk av brukere av en offentlig tjeneste, en programvare eller noe annet. Nettverket har en flat struktur, det vil si er uformelt og organisert av brukerne selv slik at de fritt kan ha kontakt, utveksle erfaringer og hjelpe hverandre innen sitt interesseområde. 


== Brukernettverk innen datateknologi ==
Innen fri programvare benyttes begrepet brukernettverk (på engelsk community) om alle brukerne av en bestemt programvare og relasjonene mellom disse, samt hvordan disse jobber sammen med å bruke, studere, endre og forbedre den bestemte programvaren. 
Brukerutviklet fri programvare utvikles via disse brukernettverkene. Denne prosessen sammenlignes ofte med biologisk evolusjon ved at hver bruker har muligheten til å forbedre programvaren.
Tradisjonell proprietær programvare vil aldri kunne utvikle seg på denne måte, fordi en slik utvikling er avhengig av alle de fire frihetene.


== Se også ==
Nyhetsgrupper
Fri programvare
Brukergruppe
Nettverk
Binærkompatibilitet

Binærkompatibilitet refererer til hvorvidt to ulike versjoner av (den samme eller forskjellig) kompilert programvare er innbyrdes kompatible.


== Bakgrunn ==
Programvare eksisterer i to formater, binærform (eller kompilert form) og kildekode.
For operativsystemer som benytter binærdistribusjon av programvare, er binærkompatibilitet viktig for å unngå feil.


== Kilder til binær inkompatibilitet ==
Forskjellige versjoner kompilert med ulike kompilatorer.
Endringer i et API-grensesnitt uten at avhengig programvare er tilpasset.
Dpkg

dpkg (kort for Debian package;engelsk for Debian pakke) er basen i Debians pakkehåndtering. Det ble laget av Ian Jackson i 1993. dpkg er et lignende format som rpm, siden det brukes til å installere, fjerne, og tilby informasjon om .deb pakker.
Selve dpkg er et undernivå-verktøy; verktøy i høyere nivåer, slik som APT brukes til å hente pakker fra fjerne kilder eller håndtere komplekse pakkerelasjoner.
Debianpakken «dpkg» tilbyr dpkg-programmet, så vel som flere andre pakker som er nødvendige for kjøretidsfunksjonaliteten til pakkesystemet, inkludert dpkg-statoverride, dpkg-divert og update-alternatives. Det inkluderer også programmer slik som start-stop-daemon og install-info, den siste beholdes mest for bakoverkompatibilitet (den utvikles og distribueres separat i dag).
Debianpakken dpkg-dev inkluderer verktøyene som kreves for å lage .deb-pakker og beskrives under:
ipkg er en dpkg-inspirert pakkehåndteringssystem for Linux-installasjoner med begrenset harddiskplass.


== Å lage .deb-filer ==
.deb-filer bygges vanligvis ved å kalle dpkg-buildpackage. dpkg-buildpackage leser flere filer for å finne ut hvordan pakken skal bygges. Disse filene finnes i debian underkatalogen av kildetreet.
Det er fire filer som kreves, copyright-filen inneholder lisensbetingelsene. control-filen inneholder pakkenavnet, -beskrivelse, og avhengigheter. rules-filen er en Makefile som har regler for å bygge debianpakken. Programmer fra debhelper programpakken blir ofte kalt i 'rules-filen. I tillegg inkluderer noen pakker Makefile-linjer fra CDBS, for å forenkle rules-filen. Til slutt er changelog-filen, som burde inneholde en logg over forandringene. Det fleste pakkene inkluderer også andre filer for å gjøre forskjellige ting.
Så snart en debianpakke blir bygget, kan den bli sjekket for vanlige problemer ved hjelp av et lintian verktøy.


== dpkg kompileringsverktøy ==
Debian har en rekke verktøy som kalles for å bygge en pakke. De er følgende: 

dpkg-source pakker og pakker ut kildekode filene fra en debianpakke.
dpkg-deb pakker og pakker ut binærpakker.
dpkg-gencontrol leser informasjon fra en ikke utpakket debian-trekilde og generer en binær pakke-kontroll pakke, som lager en innføring i Debian/files.
dpkg-shlibdeps kalkulerer avhengighetene og kjører med hensyn til bibliotekene.
dpkg-genchanges leser informasjon fra et utpakket Debian-trekilde som med en gang den er laget, lager en kontrollfil. (.changes).
dpkg-buildpackage er et kontrollskript som kan brukes til å konstruere pakken automatisk.
dpkg-distaddfile legger en fils input til debian/files.
dpkg-parsechangelog leser changes-filen (endringsloggen) til et utpakket Debian-trekilde og lager passelig forberedt utdata med informasjon for disse endringene.


== Se også ==
RPM Package Manager
alien (programvare)
Linux
APT
Ubuntu
Debian


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Dpkg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Debian's dpkg package
Debian dpkg epostliste
Skolemedisin

Skolemedisin er en populær betegnelse for medisin som har dokumentert effekt. Skolemedisinen bygger på anvendt vitenskap.
Forskjellen på skolemedisin og såkalt alternativ medisin er at alternativ sykdomsbehandling mangler dokumentert virkning. Alternativ behandling bygger isteden på folkemedisin, religiøse tradisjoner, filosofi og pseudovitenskap og omfatter blant annet naturmedisin, folkemedisin, kiropraktikk, homøopati og healing. 
Betegnelsen skolemedisin benyttes oftest av alternative behandlere, mens skolemedisinerne selv normalt bruker andre begreper som f.eks. evidensbasert medisin eller konvensjonell medisin.


== Se også ==
Medisin


== Referanser ==
Gruvesamfunn

Et gruvesamfunn er en by, landsbygd eller region der befolkningen lever av malm-uttak fra en gruve.


== Gruvesamfunn i Norge ==
Malm
Knaben
Løkken Verk
Røros
Kongsberg
Modum
Sulitjelma
Skorovas
Kirkenes


== Se også ==
Bergverksmuseum
Industrisamfunn


== Litteratur ==
Einar-Arne Drivenes: Fiskarbonde og gruveslusk. 1986, Universitetsforlaget.
Einar-Arne Drivenes: Rekruttering av arbeidere til Kåfjord kopperverk. 1979, 48s
Einar-Arne Drivenes: Gruvearbeidere i Nord-Norge. Rallare eller fiskarbønder?. I: Ottar. (1986). ISSN 0030-6703
Industrisamfunn

Industrisamfunn kan være en benevning på et land, område eller kontinent som er industrialisert, eller på et lokalsamfunn som er bygd opp rundt en eller flere industrivirksomheter. I et slikt samfunn arbeider de fleste innen industrisektoren. Industrisamfunn kan sees som et overgangsstadium mellom et jordbrukssamfunn og et tjenestesamfunn der tjenesteyting er dominerende.


== Industrihistorie ==
De første industrisamfunnene oppsto i Storbritannia på 1700-tallet, selv om enkelte gruveområder og lignende (f.eks i Bergslagen i Sverige) var byer bygd opp på industriell virksomhet. På 1800-tallet og 1900-tallet spredte industrialismen seg til andre deler av verden.


== Sosiologi ==
I sosiologi betegner industrisamfunn et samfunn som har en moderne struktur. Slike sosiologiske strukturer utviklet seg i vesten etter den industrielle revolusjon. Premoderne eller pre-industrielt samfunn kalles også for landbrukssamfunn. Industrisamfunn er ofte massesamfunn.
Ulrich Beck, Anthony Giddens og Manuel Castells hevder at vi er inne i en transformasjon fra industrisamfunn til postmoderne samfunn. Den utløsende teknologiske endringen for en slik transformasjon var dampkraft som gjorde masseproduksjon mulig og reduserte behovet for arbeid innen landbruket.
Industrisamfunn er vanligvis bygget rundt elver.
Informasjonsteknologi gir en utløsende teknologisk mulighet for overgang til et postmoderne samfunn.


== Industrisamfunn i Norge ==
Det finnes ingen typiske industrisamfunn i Norge slik vi kjenner de fra blant annet Storbritannia og Tyskland. Norge er en råvarenasjon og de senere år en postmoderne nasjon, som aldri fikk den industrielle utviklingen som andre land i vesten.
Etter de mindre og mer lokale norske forhold regner vi imidlertid Notodden og Årdal som industribyer. Videre finnes gruvesamfunn som Røros og Knaben, men gruvedrift kan delvis karakteriseres som en primærnæring.


== Se også ==
Den industrielle revolusjon
Industriby
Gruvesamfunn
Postindustrielt samfunn
i-land
Janus (tidsskrift)

Janus (etablert 1933 på Tjøme, nedlagt 1941) var et norsk politisk og kulturkonservativt tidsskrift, redigert av forfatteren Alf Larsen, med det formål å «snu tidens strøm» og gi antroposofien et ansikt.  Det var  sterkt preget av hans holdninger mot nazisme, marxisme og kommunisme.
Av andre bidragsytere kan nevnes hans kone og korrekturleser Astrid,
den en tid medredigerende Johannes Hohlenberg, hvis artikler senere utkom i 
bokform (Når saltet mister sin kraft, Aschehoug)
og essayistene Ernst Sørensen og Aasmund Brynildsen.
Magasinet oppnådde aldri mer enn 800 i opplag.
Etter nedleggelsen i 1941 («Det er blitt for mørkt til å skrive!») etablerte Alf Larsen Dreyer forlag.


== Litteratur ==
Terje G. Simonsen, Janus, et tidsskrift og en tid (Solum forlag, 2001), basert på  hovedfags-oppgave.


== Referanser ==
René Coty

René Coty (født 20. mars 1882, død 22. november 1962) var Frankrikes president fra 1954 til 1959. Han var den andre og siste presidenten under den fjerde republikken, og han gikk av før tiden da han overlot makten til den femte republikks første president, Charles de Gaulle.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) René Coty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) René Coty hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Bergverksmuseum

Bergverksmuseum er en severdighet som fokuserer på gruver og gruvesamfunn.


== Bergverksmuseer i Norge ==
Bergverksindustrien er Norges eldste industrigren. Næringsdepartementet har satt i gang prosjekter via blant annet Norsk Bergverksmuseum for bevaring av gruver og gruvesamfunn i Norge. Kulturminner er i dag opprettet som bergverksmuseum i blant annet Sulitjelma, på Røros, Modum, Løkken og Kongsberg. Disse fornminnene belyser  bergverkshistorien fra 1600-tallet og frem til i dag.


== Se også ==
Gruve
Guidobaldo del Monte

Guidobaldo del Monte (født 11. januar 1545 i Pesaro, død 6. januar 1607 i Mombaroccio), titulert Marki del Monte, var en italiensk matematiker, filosof og astronom.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Guidobaldo del Monte kom fra en velstående familie som stammet fra Urbino. Hans far Ranieri var en aktet soldat og forfatter av to verker om militærarkitektur (befestninger). Hen ble hedret av hertug Guidobaldo II av Urbino og gjort til marchese del Monte, en tittel som Guidobaldo arvet.Fra 1564 studerte del Monte matematikk ved universitetet i Padova. Om noen avslutningseksamen er intet kjent, men det var da heller ikke alminnelig at velstående adelige ble underkastet noen avgangsvurdering. I Padova ble han venn med dikteren Torquato Tasso, som han muligens hadde kjent fra Urbino, der denne var oppvokst.


=== Karriere ===

Del Monte tok så del i tyrkerkrigene i Ungarn. De kom offisielt til en avslutning i 1568. 
Deretter befattet han med studier innen matematikk, mekanikk, astronomi og optikk. Omkring år 1588 inspiserte han på oppdrag av Ferdinando I de’ Medici, storhertugen av Toscana, festningsverkene der. 
I 1590 trakk han seg tilbake til sitt slott og viet seg der helt og holdent sin forskning.


=== Forskning ===
Guidobaldo del Monte var mangeårig venn og finansiell begunstiger av Galileo Galilei; han spilte en viktig rolle for sistnevntes kallelse til Pisa og Padova og korresponderte med ham. Han var også venn av Federico Commandino, som han hadde studert matematikk under i Urbino, og med Bernardino Baldi, som omtrent samme tid hadde studert under Commandino.
Hans første verk Mechanicorum liber (1577) gikk den gang det kom ut som det viktigste verk av sitt slag siuden antikken. Han gikk inn til at man vendte tilbake til Archimedes' prinsipper og gikk inn for matematisk strenhet. Guidobaldi sjelnet strengt mellom dynamikk og statikk, en atskillelse som først ble overvunnet med Galilei. Boken hadde imidlertid en innflytelse på Galilei, selv om den stod fast ved Jordanus Nemorarius for eksempel vedrørende behandlingen av vekter på skjev flate. Han kritiserte samtidige matematikere som Tartaglia i behandlingen av mekanikk. Verket har også gode statiske analyser for eksempel om flasketrekk etter hevertlovene.
Han utførte før år 1601 et eksperiment for bestemmelsen av banene til storskuddsprosjektiler lignende de som Galilei beskrev i sine Discorsi. 
Han betfattet seg med lysets brytning i vannet, men offentliggjorde ikke noe om dette i sin levetid. Del Monte var interessert i de forskjellighste maskiner, for eksempel befattet han seg med archimediske skruer for vanntransportering. Sammen med sin lærer Commandino forbedret han proporsjonalsirkelen.
Del Monte skrev to astronomiske verker: Planisphaeriorum (1579) og Problematum astronomicorum (1609).
Hans verk om perspektiver, Perspectivae libri sex (1600), gjelder som renessansens fremste verk om dette tema.


== Referanser ==
Lingvong

Lingvong (Linnvong, Lindvang) er en fraflyttet fjellgård i Hylsfjorden, Rogaland. Gården er best kjent for den spektakulære Lingvongfossen, som var sterkt i søkelyset da Saudefaldene AS søkte om å bygge ut vassdraget. Naturvernorganisasjonene gikk sterkt imot, men utbyggingen ble vedtatt av Stortinget i 2003. Fossen har minstevannføring.
Tunet ligger på en fjellhylle 460 moh., med utsikt utover Hylsfjorden. Tilkomsten går via en opparbeidet kløveveg bratt opp fra sjøen hvorav flere slyng går like inntil fossen. Gården ble fraflyttet i 1961 etter å ha vært i drift i alle fall siden rundt 1600. Foreningen Lingvongs Venner har siden 1998 gjennomført restaurering av gårdens fem gjenværende hus, i tillegg til kulturlandskapet. Innmarka brukes til beite.
Kroumata slagverkensemble

Kroumata slagverkensemble fra Sverige er et svensk slagverkensemble som ble startet i 1978 og  siden har turnert verden rundt. I 2015 meddelte Kroumata at gruppen legges ned.


== Utgivelser ==
Kroumata slagverksensemble på CD

Kroumata 1983
Kroumata and Manuella Wiesler, flute  1984
Kroumata and Keiko Abe, marimba solo  1989
Kroumata and Gert Mortensen  1990
Kroumata Stonewave  1991
Kroumata Sofia Gubaidulina  1994
Kroumata Carmina burana, chamber version  1995
Kroumata 1997


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kroumata slagverkensemble på Discogs 
(en) Kroumata slagverkensemble på MusicBrainz 
(en) Kroumata slagverkensemble på Spotify 
Kroumatas hjemmeside