Finn Sjue

Finn Sjue (født 27. oktober 1943 i Vassås, Hof i Vestfold) er en norsk psykolog, politiker og journalist. I 1970- og 1980-årene var Sjue blant lederne i den norske ml-bevegelsen og over en lengre periode redaktør av Klassekampen. 
Sjue har vært leder av Rød Valgallianse (1981–1983) og sekretær og nestleder i AKP(m-l). Senere har han arbeidet som forfatter og som førstelektor i journalistikk ved Høgskolen i Oslo.
Sjue er bondesønn fra Vassås, Hof i Vestfold. Han er utdannet psykolog fra Universitetet i Oslo (1969). 
Han arbeidet en periode som vitenskapelig assistent og deltok i 1971-1972 i et forskningsprosjekt ved Jernverket i Mo i Rana. Etter planene skulle teamet arbeide med helse- og skiftspørsmål i to år. Prosjektet ble stanset av NAF og LO. I ettertid har Sjue hevdet at det lokale og regionale POT var innblandet i spillet bak kulissene for å stanse prosjektet.


== Palestina-engasjement ==
Han ble tidlig engasjert i Palestina-spørsmålet, og ble den første lederen for Palestinakomiteen i Norge da denne ble opprettet i 1970. I forkant av stiftelsen hadde Sjue ansvar for å knytte kontakter med ledelsen i Al Fatah og PLO. I denne sammenheng besøkte Sjue Midtøsten. Der fikk han selv følge den palestinske geriljaen i aksjon, en opplevelse han senere formidlet i bokform.Gjennom aktiviteten i Palestinakomiteen fikk også Sjue kontakt med Gunnar Ekberg fra den svenske Palestina-bevegelsen. Ekberg besøkte den norske komiteen i 1971. Senere ble han avslørt som IB-agent og spion for svensk etterretning. Sjue har i ettertid uttrykt frykt for at Ekberg kan ha plukket opp og videreformidlet informasjon som har blitt utnyttet av Israel. Han mener israelsk bombing av en palestinsk leir man kjente til indikerer en slik sammenheng.
I 1976 arbeidet Sjue med å etablere norske helseteam som etter hvert bisto i ulike verdensdeler, i første rekke i Libanon og i israelsk-okkuperte deler av Palestina. Sjues ektefelle, Goggi Sæter, var i 1984 første norske sykepleieren som dro inn i det okkuperte Afghanistan for å kartlegge mulighetene for å drive helsearbeid i de okkuperte områdene.


== Klassekampen-redaktør ==
Offisielt tiltrådte Sjue som redaktør i Klassekampen i februar 1973. I realiteten hadde han fungert som redaktør for avisen fra desember 1971. Sjue satt som redaktør fram til høsten 1977. Han ledet avisen som månedsavis, som ukeavis, som to-ganger-i-uka-avis og fra april 1977 som dagsavis.
Sjue var sentral i det nye partiet AKP(m-l) fra stiftesen i 1973, blant annet som nestleder. Fra 1982 til 1985 hadde han ansvar for AKP(m-l)s internasjonale kontakter. Det innebar kontakt med frigjøringsbevegelser, revolusjonære grupper som levde i illegalitet, og legale partier som drev arbeid under fredelige forhold. 
Senere arbeidet Sjue som journalist i Klassekampen fra midten av 1980-årene til utpå 1990-årene. I denne perioden arbeidet han spesielt med dekningen av høyreekstreme miljøer og de hemmelige tjenester.


== Overvåkingen av Sjue ==
På 1970-tallet var Sjue blant de nordmenn Politiets overvåkingstjeneste, POT, fulgte tett. På denne tiden benyttet POT telefonavlytting, romavlytting og spaning for å skaffe informasjon om aktiviteten på venstresiden. De overvåket AKP, avisen Klassekampen, Palestina-aktiviteten og forbindelsene til de palestinske organisasjonene i Midtøsten og revolusjonære grupper i andre deler verden.
Hans forhold til POT var todelt. Primært forsøkte AKP og Sjue å beskytte egen aktivitet mot innsyn fra overvåkerne. Sjue og familien valgte lenge å ikke ha telefon hjemme. Møter og samtaler med kontakter ble bevisst avviklet slik at man kunne unngå avlytting. AKP utviklet en egen «sikkerhetspolitikk» for å unngå overvåking. Selv har Sjue fortalt at han som redaktør og journalist gjorde mye for å beskytte avisens kilder.
AKP og Sjue innledet også samarbeid med politiet og POT da høyreekstreme truet AKP, venstresiden eller innvandrere med voldelige aksjoner. Klassekampen hjalp for eksempel politiet med å avsløre Petter Kristian Kyvik, som i 1979 kastet en bombe mot Faglig 1. maifronts tog i Oslo.Det var også til Klassekampen og Sjue den tidligere FN-soldaten Tom Krømcke henvendte seg i 1988. Krømcke var medlem av organisasjonen FMI og ønsket å gi Klassekampen informasjon og avsløre aktiviteten. Sjue henviste ham til politibetjent Einar Einarsen ved Overvåkningssentralen, og dette ble opptakten til politiets avsløring av planer om bombeattentat mot et uferdig asylmottak på Sørlandet. Den tidligere FMI-leder Arne Myrdal ble dømt til ett års fengsel. Han hevdet senere å ha vært utsatt for et komplott.Fra 1987 innledet den tidligere sentrale Ap-politikeren Ronald Bye og Sjue et samarbeid som etter hvert resulterte i felles bokutgivelser og, ifølge dem selv, et solid vennskap. Ronald Bye hadde bakgrunn fra overvåkernes rekker da han under den kalde krigen hadde samarbeidet med POT, både i Nord-Norge og i LO-apparatet. I forfatter-fellesskapet Bye-Sjue møttes de i et felles ønske om å avdekke historien om den hemmelige overvåkingen som hadde funnet sted.
Etter Lundkommisjonens rapport fikk Sjue innsyn i «mappa si» hos POT. I 2002 fikk han også 80 000 kroner i erstatning etter overvåkingen han og familien hadde vært utsatt for, en av de høyeste erstatningssummene som ble utbetalt.


== Bibliografi ==
Albania – søkelys på et svik, Oktober forlag (1979) ISBN 82-7094-967-1
Vi som styrer Norge, med Viggo Johansen og Pål T. Jørgensen (1992)
De visste alt ..., med Ronald Bye og Alf R. Jacobsen (1993)
Norges hemmelige hær, med Ronald Bye, Tiden (1995) ISBN 82-10-03978-4
Skjult dagsorden, med Bjørn Nilsen (1999)
Post festum Gardermoen, med Ronald Bye, (2001)
Det finnes mørke rom i alle hus, (2003)
Overvåket, med Ronald Bye Gyldendal (2008) ISBN 978-82-05-38163-6
Innsyn, med Arne Jensen (2009)


== Referanser ==