jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Natriumhydroksid

Natriumhydroksid, natronlut eller lut er en sterk base, som består av ionene Na+ og OH-, med kjemisk formel NaOH. Natriumhydroksid er løselig i vann, etanol og metanol og lager en mettet løsning med omtrent 50% Natriumhydroksid i vekt. Det er en av de sterkeste basene vi kjenner til og har mange bruksområder, som i papirindustrien, i såper, vaskemidler og i avløpsrensing.


== Anvendelse ==
Natriumhydroksid (NaOH) er en fast ioneforbindelse (et salt) som er bygd opp av Na+-ioner og OH--ioner. Når stoffet løses i vann, frigis ionene. Natriumhydroksid i fast form er allment kjent som kaustisk soda. Vannløsningen av natriumhydroksid kalles natronlut eller lut, og er en sterkt basisk væske. Natriumhydroksid brukes blant annet til å rense tilstoppede avløp (kjent under merkenavnet Plumbo), fremstille aluminium ved hjelp av bayerprosessen, fremstille såpe og til å lute treverk. Natriumhydroksid kan i likhet med kaliumhydroksid benyttes som katalysator under produksjon av biodiesel.


== Farer ==
Natriumhydroksid og natronlut forårsaker etseskader som kan være varige.  Dersom stoffet kommer i kontakt med øynene kan det medføre blindhet.  Brukere av stoffet bør bruke hansker, vernebriller og beskyttende klær.
Når NaOH løses i vann skjer det en eksoterm reaksjon.  Varmen kan forårsake brannskader i tillegg til etseskadene.
Natronlut kan også danne en hvit og ugjennomsiktig hinne hvis det kommer i kontakt med øynene.


== Produksjon ==
Natriumhydroksid ble tidligere fremstilt ved å behandle natriumkarbonat (soda-aske) med kalsiumhydroksid:
Na2CO3 + Ca(OH)2 →  2NaOH + CaCO3I moderne tid produseres natriumhydroksid ved klor-alkali metoden som går ut på elektrolyse av vannløst natriumklorid (bordsalt), men natriumhydroksid produsert ved denne metoden inneholder urenheter som f eks natriumoksiklorid, natriumkarbonat og bordsalt. Natriumhydroksid kan også lages ved utluting av asken fra beinmel, Ca 30% av beinmel-asken består av natriumoksid, som reagerer med vann under dannelse av natriumhydroksid, resultatet er en konsentrert natronlut, denne kan brukes som den er eller anhydreres til kaustisk soda.


== Reaksjoner ==
For å nøytralisere en sterk base som Natriumhydroksid er det naturlig å bruke en sterk syre. Man kan nøytralisere Natriumhydroksid med Saltsyre (HCl), man får da en nøytral løsning bestående av vanlig bordsalt (NaCl) løst i vann. Reaksjonen er eksoterm, og det bør ikke helles store mengder konsentrert syre i konsentrert base og motsatt. En slik reaksjon kan også bli brukt i titrering for å finne konsentrasjonen av den sure eller basiske løsningen. 
NaOH(aq) + HCl(aq) → NaCl(aq) + H2O(l)
Natriumhydroksid løst i vann reagerer med Aluminium og produserer Hydrogengass. Reaksjonen er svært eksoterm og skaper store mengder varme og gass.
2 Al + 2 NaOH + 6 H2O = 2 NaAl(OH)4 + 3 H2 


== Kilder ==
U.S. National Library of Medicine HSDB Databse: Sodium Hydroxide Besøkt 15. januar 2017
Borgerkrig

Borgerkrig er en indre krig i en nasjon mellom landets innbyggere. Dette er kriger som kjempes innenfor én stat. Krigene startes som oftest ved at det er noen grupper i et land, eller en stat, som blir uenige. Men det skal mye til før det blir væpnet krig. 
En borgerkrig forstås gjerne i henhold til fire kategorier narrativer:

Etniske konfliktlinjer, hvor konflikten mellom folkegrupper utarter, definert i et spenn mellom avstamning, opphavsmyter og identitet.
Økonomiske konflikter, hvor konfliktmarkøren i fortellingen om krigen ofte knytter seg til nødvendige ressurser som vann, energi, mat og territorium, med videre forbindelser, foruten klasseskiller.
Religiøse konfliktlinjer, hvor konflikten ses i lys av sivilisasjonsdannende entiteter som i visse tilfeller framstår uforsonlige.
Ideologiske konfliktlinjer, hvor konflikten forsøkes ses i lys av de teoretiske overbyggene beslutningstakere har å støtte seg til: Pragmatikken.Mange land på alle kontinenter har slitt med borgerkriger. I noen tilfeller har folkemord ledsaget en borgerkrig, og mange borgerkriger krever stadig store sivile tap av liv og verdier.


== Genèvekonvensjonen ==
Genèvekonvensjonen definerer ikke termen borgerkrig spesielt. Derimot beskrives kriterier for handlinger som klassifiseres som «væpnet konflikt som ikke er av internasjonal karakter», som med andre ord innbefatter borgerkrig. Blant kriteriene finnes fire krav for at det skal kalles borgerkrig: :

Gruppen i opprøret må være i besittelse av en del av det nasjonale territoriet.
Opprørets sivile myndighet må ha en de facto kontroll over befolkningen innom en viss del av det nasjonale territoriet.
Gruppen i opprør må ha en viss mengde erkjent som krigførende.
Den rettslige regjeringen er «skyldig i å anvende seg av vanlige militære styrker mot rebeller organisert som militære».


== Liste over borgerkriger ==

Den norske borgerkrigen
Den amerikanske borgerkrigen
Borgerkrigen i Hellas
Den kinesiske borgerkrigen
Biafrakrigen
Boshinkrigen
Den finske borgerkrigen
Den spanske borgerkrigen
Den irske borgerkrigen
Den engelske borgerkrigen
Den russiske borgerkrigen
Bosniakrigen
Borgerkrigen i Elfenbenskysten


== Referanser ==
Innbygger

En innbygger er en person som bor innen et spesifikt område. Et område her kan for eksempel være et land, fylke, kommune, by og sted.
Befolkningstetthet måles vanligvis i antall innbyggere per km².
Sted

Et sted er et avgrenset område eller en lokalitet (latin locus). 


== Ordet staðr ==
Ordet sted har opprinnelse i norrøne staðr, som kan bety sted eller område. Staðr var i motsetning til sted et hankjønnsord. 
Johan Fritzner har ti ulike tolker av ordet staðr. En mye brukt anvendelse av ordet staðr i middelalderen, var et hellig innviet sted som en kirkelig eller annen religiøs stiftelse eller anlegg. Jamfør også for eksempel dagens bruk i ordene «den hellige stad» og «den gamle stad» (Trondheim), som ikke bare betyr det hellige eller gamle stedet.
Tilsvarende fantes på gotiske staþs, gammelengelsk stede, gammelsaksisk stedi og gammelhøytysk stad.


== Geografisk sted ==
I geografisk sammenheng er et sted er en del av et landskap, enten det er naturlig eller menneskeskapt. Et sted er et avgrenset område og har et navn. Betegnelsen sted kan brukes om en by, en bydel, ei bygd, en gård, et enkelthus, en øy, en eng, osv. 
I Norge er det kun tettsteder som er offisielt statistikkført. Statistisk sentralbyrå definerer tettsted som et tettbygd område med minst 200 bosatte der avstanden mellom husene som regel ikke overstiger 50 meter. Tettsted avgrenses uavhengig av administrative grenser. Ifølge denne definisjonen er også Norges største by, Oslo, et tettsted. 
I dagligtale er det hovedsakelig områder som er bylignende, men ikke store nok til å kalles by som får betegnelsen tettsted. Er stedet enda mindre kalles det gjerne en bygd eller en grend eller bare et sted.
En alternativ form av ordet sted er stad. Det er rundt 2 500 steder i Norge med stedsnavn som slutter på -stad. Eksempler er Fredrikstad, Harstad og Grimstad. I Sverige er det ca. 2 000, for eksempel Karlstad og Halmstad, og i Danmark ca. 200. På Island er det om lag 1 150 steder med navn som slutter på -staðr eller -staðir, for eksempel Egilsstaðir.


== Geometrisk sted ==
Innen matematikk er geometrisk sted en betegnelse i forbindelse med punktmengder. At en punktmengde, en kurve eller en rett linje, er det geometriske sted for punkter med en bestemt egenskap, vil si at alle kurvens punkter har denne egenskapen, og at alle punkter med egenskapen ligger på kurven.
Eksempler:

Midtnormal er det geometriske sted for de punkter som har samme avstand til to gitte punkter.Parallelle linjer er det geometriske sted i planet for punktene med en gitt avstand til en rett linje.Sylinder er det geometriske sted i rommet for punktene med en gitt avstand til en rett linje.Vinkelhalveringslinje er det geometriske sted for de punkter som har samme avstand til to linjer som skjærer hverandre.Sirkel er det geometriske sted for punktene med en gitt avstand til et gitt punkt.


== Astronomisk sted ==


== Geosentrisk sted ==


== Heliosentrisk sted ==


== Se også ==
Lister over steder i Norge
Toponymi, læren om stedsnavn


== Referanser ==
Avkom

Avkom (norr. afkæmi) er barn eller etterkommere. Avkom etter pattedyr kalles generelt for unger (av og til også etterkommere), men for forskjellige arter har man gjerne også forskjellige benevnelser på avkommet.I så måte kalles avkom etter mennesker normalt barn, hos hundelignende rovpattedyr for valp, hos sau for lam, hos geit for killing, hos drøvtyggere for kalv, hos hovdyr for føll, hos fisk for yngel, og så videre. Slikt avkom er tradisjonelt et resultat av kjønnet formering.
 To individer er av samme art om de kan få avkom med hverandre som igjen kan få egne avkom.


== Se også ==
Avl
Far
Mor
Søsken
Ukjønnet formering
Kjønnsmodenhet


== Referanser ==
Romsdalsposten

Romsdalsposten  var en norsk dagsavis som ble utgitt i Kristiansund fra 1876 til 1990. De siste fire årene av sin historie utkom avisa under navet Nordmørsposten.  
Det kan virke uforståelig at en avis med navn Romsdalsposten kom ut i Kristiansund, som ligger på Nordmøre. Forklaringen er at da avisen ble etablert, het fylket Romsdals amt, og Kristiansund var den største byen i amtet og Romsdalsposten var lenge Kristiansunds største avis. Romsdalsposten tok sikte på å være en avis for hele Romsdals Amt, på samme måte som Romsdals Amtstidende som også kom ut i Kristiansund, og var den første avis i Møre og Romsdal fylke.


== Historie ==
Avisa kom ut første gang i 1876 og var opprinnelig en venstreavis. Den ble etablert av et interessentskap av blant andre telegrafbestyrer Nils Holme, kommunepolitiker, kjøpmann og tidligere lærer Ole Jullum og advokat Walter Scott Dahl. Etter få år slet avisa økonomisk, og den ble kjøpt av boktrykker John Johnsen.I 1936 fusjonerte Romsdalsposten med Kristansundsposten. Avisa kom ut i fullformat fram til 1982, da den gikk over til tabloidformat. Avisa var lenge Kristiansunds største avis, men ble i 1960 forbigått av A-presse-avisa Tidens Krav (etablert i 1906). Det var relativt liten forskjell i opplaget mellom de to avisene fram til 1972, før avstanden skjøt fart. Avisa byttet navn til Nordmørsposten 31. mai 1986, i forbindelse med at Dagbladet gikk inn på eiersiden. 
Nordmørsposten var et resultat av Dagbladets satsing på mindre lokalaviser landet rundt, i et forsøk på å styrke sin lokale tilstedeværelse. I alt brukte Dagbladet 25 millioner kroner på avisa, inkludert kraftig subsidiering av både abonnement og annonser. Dagbladet gav imidlertid opp satsingen, og Nordmørsposten ble lagt ned i 1990. Siste utgave kom ut 27. oktober 1990. Dagbladet solgte størsteparten av sin avisportefølje til det da nyetablerte Orkla Media.


== Ansvarlig redaktør ==
Ansvarlige redaktører i Romsdalsposten/Nordmørsposten:


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sigurd Høst: Aviskonkurransen, IJ 1996 (ISBN 82-7147-159-7).
Idar Flo: Norsk presses historie (bd. 4), Universitetsforlaget 2010 (ISBN 978-82-15-01604-7).
Brukshund

Brukshund er et begrep som benyttes om hunder som har fått trening i å utføre en eller flere nyttige oppgaver, enten alene eller sammen med en hundefører. Per definisjon blir da en brukshund en hund som brukes til noe praktisk. Alle arbeidende hunder kan derfor kalles brukshunder. De mest klassiske brukshundene er gjeterhunder og jakthunder. 
Gjeterhunden er ofte både arbeidskamerat og familiehund, hvis tjenester i jobbsammenheng kan være svært fordelaktige for eksempelvis en sauebonde. Jakthunden er nå mer en kombinert fritidspartner og familiehund i den industrialiserte delen av verden, hvis tjenester for det meste er rent terapeutiske og sportslige. Før i tiden og i mange andre samfunn var og er fortsatt jakthunder et viktig og nødvendig redskap til matauk.
Mange moderne brukshunder får spesialtrening i å utføre bestemte oppgaver for å assistere oss mennesker. I så måte er førerhunder, servicehunder, narkotikahunder og ettersøkshunder gode eksempler på hva moderne brukshunder kan brukes til. I senere år har det også dukket opp hunder som har fått spesialtrening i å avdekke bestemte sykdommer og lignende. Disse kalles i et samlebegrep for spesialsøkshunder. Tester har vist at slike hunder kan oppdage for eksempel visse former for kreft på et mye tidligere stadium i sykdommens utvikling enn moderne maskiner kan.
Brukshunder kan inndeles på mange forskjellige måter. Man kan for eksempel skille mellom sivile og offentlige tjenestehunder. Førerhunder, terapihunder og lavinehunder er eksempler på det første. Militærhunder, politihunder og tollhunder er eksempler på det siste.
I noen sammenhenger kan også hunder som brukes til hundesport kalles brukshunder, helst i den grad det skjer av terapeutiske årsaker.


== Valg av hund ==
Alle hunder kan bli brukshunder, uansett rase og blandingsforhold. Mange hunderaser er imidlertid avlet fram med tanke på at hundene skal utføre bestemte oppgaver. Slike raser vil derfor i mange sammenhenger ha bedre forutsetninger til å utføre bestemte oppgaver enn raser som er avlet til andre formål. Støvere (hundegruppe) er i så måte et godt eksempel på hunder som avles fram på grunn av typens svært godt utviklede luktesans. Hundetypen vil derfor kunne bli en utmerket sporhund eller søkshund, siden luktesansen er svært viktig for slike oppgaver. Imidlertid må også hunder som velges til å utføre bestemte oppgaver gjerne også ha en rekke andre egenskaper som passer inn, for eksempel temperament, størrelse, fysikk, trenabilitet osv.
Mange skiller mellom typiske brukshundraser og andre hunderaser. For eksempel blir gjerne visse typer fårehunder og vakt- og vokterhunder som schäferhund, malinois og rottweiler fortrukket som tjenestehunder i politi- og militærsammenheng, mens apporterende hunder som labrador retriever og cocker spaniel foretrekkes i sivil sammenheng, for eksempel som narkotikahund eller førerhund for blinde og svaksynte.


== Eksterne lenker ==
Norsk Brukshundsports Forbund (NBF)
Brukshundforumet
Øre (valuta)

En øre er en myntenhet i Norge, Sverige, Danmark og på Færøyene som tilsvarer 1⁄100 krone. Det vil si at 100 øre tilsvarer 1 krone. Den var også i bruk på Island til 1. oktober 2003.
Ordet «øre» kommer antakelig fra det latinske aureus som betyr gullmynt, av aurum, gull.


== Norsk myntrekke ==
Øremyntene tok over for skillingene i perioden 1874–1876.
Den opprinnelige rekken av øremynter i Norge var 1, 2, 5, 10, 25 og 50. 1- og 2-øremyntene ble tatt ut av sirkulasjon i 1972. 5- og 25-øremyntene ble tatt ut i 1982. Siste 10-øre ble preget i 1991, og den ble tatt ut av sirkulasjon i 1993. Det ble i september 2010 bestemt at også 50-øren skulle tas ut av sirkulasjon. Endelig dato for dette var 1. mai 2012


== Referanser ==
Luigi Amat di San Filippo e Sorso

Luigi Amat di San Filippo e Sorso (født 20. juni 1796 i Sinnai på Sardinia i kongedømmet Sardinia, død 30. mars 1878 i Roma) var kardinal i den katolske kirke. Hans tjeneste som kardinal varte i 40 år og 315 dager fra mai 1837 til sin død i 1878.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Luigi Amat di San Filippo e Sorso stammet fra en gammel adelig katalansk-sardinsk slekt (hans adelstitler var arveknekt og nobile, nobile av markgrevene av San Filippo, nobile av baronene av Sorso og som dette å tiltale som Don Luigi), som femte barn av Giovanni, markgreve av San Filippo, og hans hustru Eugenia, baronesse av Sorso. Han fikk hele sin tidlige utdannelse av Sardinia, noe som er uvanlig for noen som på den tid skulle stige til ledende stillinger i den romerske kurie.Han studerte ved universitetet i Cagliari mellom 1815 og 1818 og tok den juridiske doktorgrad. Deretter studerte han ved det pavelige akademiet for geistlige adelige i Roma og ved universitetet La Sapienza, hvor han tok doktorgrad i rettene (sivil og kanonisk rett) i 1826.


=== Prest, biskop ===
Han ble presteviet 24. desember 1826. Den 9. april 1827, altså under et halvt år etter prestevielsen, ble han titulær erkebiskop av Nicæa, Palestina. Han ble konsekrert 22. april av kardinal Giuseppe Spina, og ble dessuten utnevnt til nuntius i kongeriket De to Sicilier den 24. april samme år, og til nuntius i Spania 13. november 1832. I 1835 ble han utvist fra Spania da Spania brøt de diplomatiske forbindelsene med Den hellige stol.


=== Kardinal ===
Den 19. mai 1837 ble han utnevnt til kardinalprest og mottok den røde kardinalhatten 22. mai, og ble tildelt Santa Maria in Via som tittelkirke. Han virket senere bl.a. som pavelig legat i Ravenna og i Bologna før han ble forfremmet til kardinalbiskop av Palestrina. Som dekanus for kardinalskollegiet fikk han dessuten bispedømmet Ostia og Velletri den 12. mars 1877.
Han deltok ved konklavet 1846 som valgte pave Pius IX. Han var camerlengo for kardinalskollegiet i 1853 og 1854. Han var også med på første Vatikankonsil (1869-1870). I 1876 hadde han i en alder av åtti år blitt den lengsttjenende av de da levende kardinaler. Som dekanus ledet han konklavet 1878 som valgte Leo XIII. Han døde bare litt over en måned etter dette konklavet.
Han ble først bisatt på det romerske gravfeltet Campo Verano. Senere ble hans ben overført til San Lorenzo in Damaso og bisatt der.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Kardinal Enrico Enríquez (1701-1756) *1743
Kardinal Luigi Amat di San Filippo e Sorso (1796-1878) *1827


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Cardinals of the Holy Roman Church
Angelo Mai

Angelo Mai, S.J.  (født 7. mars 1782 i Schilpario ved Bergamo, død 9. september 1854 i Castelgandolfo i Kirkestaten) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet Den romerske kurie. Han var medlem av jesuittordenen. Han var blant annet prefekt for Indekskongregasjonen 1843–1848, og for Kongregasjonen for det tridentinske konsil 1851–1853.
Han ble ansett som en av samtidens lærdeste, og fortsatte sin filologiske og paleografiske forskning frem til sin død.
Han ble kreert in pectore til kardinal i mai 1837 av pave Gregor XVI, utnevnelsen publisert i februar 1838.
Han deltok ved konklavet 1846 som valgte pave Pius IX.
Hans verker er samlet i hovedsakelig fire samleverk:

Scriptorum veterum nova collectio (10 bind, 1825-1838)
Classici auctores e vaticanis codicibus editi (10 bind, 1828-1838)
Spicilegium romanum (10 bind, 1839-1844)
Nova patrum bibliotheca (7 bind, 1844-1871)


== Referanser ==


== Litteratur ==
B. Prina: Biografia del cardinale Angelo Mai, Bergamo 1882
Cozza-Luzi: Epistolario del card. Angelo Mai, Bergamo 1883
Biografi ved Poletto (Siena 1887).
Gianni Gervasoni: Angelo Mai, Bergamo 1954


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Gabriel della Genga Sermattei

Gabriel della Genga Sermattei (født 4. desember 1801 i Assisi i Kirkestaten, død 10. februar 1861 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. 


== Biografi ==
Han var han erkebiskop av Ferrara 1834–1843. Han ble kreert til kardinal i februar 1836 av pave Gregor XVI.
Han deltok ved konklavet 1846 som valgte pave Pius IX. Han var leder for det triumvirat av tre kardinaler som regjerte i Roma under pavens fravær i Gaeta fra juli 1849 til april 1850, og var prefekt for Kongregasjonen for den religiøse disiplin 1856–1860.
Han var nevø til den tidligere pave Leo XII.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santorio (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) *1760
Kardinal Bartolomeo Pacca (1746-1844) *1786
Kardinal Gabriel della Genga Sermattei (1801-1861) *1833


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Fylkesvei 210

Fylkesvei 210 (Fv210) går mellom sentrum i Elverum og sentrum i Kongsvinger. Den går parallelt med riksvei 2, men på vestsiden av Glomma
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
2019 ble veien forlenget med den tidligere fylkesvei 505 (Hedmark) fra Eid i Våler til Elverum.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Innlandet fylke ===

Elverum

VålerVestsidevegen 

ÅsnesVestre Solørveg 

GrueVestre Solørveg 

KongsvingerVestre Solørveg 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv210
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Foretaksregisteret

Foretaksregisteret er et register over norske og utenlandske foretak i Norge. Ordet «foretak» er det juridisk korrekte begrepet for det man i dagligtale ofte kaller «bedrift».Registeret skal sikre rettsvern og økonomisk oversikt, og er en viktig kilde for alle som trenger korrekte opplysninger om aktørene i norsk næringsliv. Foretaksregisteret holder oversikt over ansvarsforhold, adresser, aksjekapital, vedtekter, m.v. 
Alle næringsdrivende selskaper, samt enkeltpersonforetak som driver handel med innkjøpte varer eller har mer enn 5 ansatte, er pliktig til å registrere seg i Foretaksregisteret. Øvrige enkeltpersonforetak har rett til å registrere seg. Registrering i Foretaksregisteret er gebyrbelagt.
For å bli registrert i Foretaksregisteret må man ha et organisasjonsnummer fra Enhetsregisteret, jf. enhetsregisterloven § 9. I praksis skjer registrering basert på samordnet registermelding, enten elektronisk via Altinn eller som papirskjema. 
Foretaksregisteret ble opprettet 1. januar 1988 og avløste de tidligere Handelsregistrene som ble ført av sorenskrivere rundt om i hele landet. Foretaksregisteret er ett av flere registre som føres ved Brønnøysundregistrene, som er Statens registeretat.
Foretaksregisteret er et tilknyttet register til Enhetsregisteret, sammen med bl.a. Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret, Manntallet for etterskuddspliktige og Merverdiavgiftsmanntallet. 


== Se også ==
Foretaksnavn
Register over reelle rettighetshavere


== Eksterne lenker ==
Foretaksregisteret
Hvem har registreringsplikt i Foretaksregisteret? – Altinn/Starte og drive bedrift
Hva gjør jeg for å bli registrert i Foretaksregisteret? – Altinn/Starte og drive bedrift
Frivillig registrering i Foretaksregisteret – Altinn/Starte og drive bedrift Arkivert 19. desember 2013 hos Wayback Machine.
Hva er en firmaattest? – Altinn/Starte og drive bedrift
Hva koster registrering i Foretaksregisteret? – Altinn/Starte og drive bedrift
Lov om registrering av foretak