jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
FPGA

FPGA står for Field-programmable gate array, som er en halvlederkomponent som inneholder programmerbar logikk.  Dette gir mer fleksibilitet enn spesiallagede komponenter, men kan ikke konkurrere med disse på pris eller ytelse.
En FPGA programmeres gjerne med et beskrivende språk som Verilog eller VHDL.  Programmeringen holder som regel selv om strømmen til kretsen brytes, men det finnes SRAM-basert teknologi hvor programmeringen må gjentas hver gang strømmen kommer tilbake.
Bakstekone

Bakstekone var en rolle eller et yrke i det gamle norske bondesamfunnet. Hun hørte til de kvinnelige håndverksspesialistene i norske bygdesamfunn og kunne kalles bakstekjerring, bakstejente, bakstedeie eller bakstekulle. Hun ble særlig brukt når det skulle produseres forråd av flatbrød, eller i andre større matlagingsøkter.
I det gamle bondesamfunnet ble flatbrød bakt en eller to ganger i året. Det ble da bakt et forråd, et lager, som ble lagt på stabburet i spesielle kister til formålet; de kunne kalles brødbyrer. Flatbrødbakinga var et stort arbeid. De fleste har bakt selv ved hjelp av gårdens egne folk, byttesarbeid forekom også, det vil si at naboene arbeidet sammen. Noen steder ble det brukt innleid hjelp.Bakstekjerringa var den som sto for blanding av poteter og mel til riktig konsistens, og for utkjevlingen som skulle være svært nøyaktig. 
Etter at potetene var tatt opp, og brødkornet var ferdig malt, var det tid for lefsebakst. Potetlefser var en vanlig måte å tilberede poteter på, med sikte på oppbevaring på loft og stabbur utover vinter og vår. Potetkjelleren var vanligvis tilpasset lagring av middagspoteter, og overskuddsproduksjonen kunne ikke holde seg uten at den ble behandlet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hilmar Stigum; Kristofer Visted (1952). Vår gamle bondekultur. 2. Cappelen. s. 22–34. 
Johanne Jansen (1965). «Bakverk». Norsk mat. Cappelen. s. 113-156. ISBN 8252905005.
Vagabond

En vagabond (fra fransk med basis i latin: vagari, som betyr å 'streife omkring') er en evig omreisende/omstreifende person som ikke har noe hjem, men som reiser hvor enn vedkommende finner det for godt. Selv om en vagabond ikke har et fast hjem, regnes ikke vagabonder blant dem som tradisjonelt karakteriseres som hjemløse. En berømt matematisk vagabond er Paul Erdős. I sin mest berømte karakterframstilling spilte Charlie Chaplin en vagabond.
Vagabondene hadde et system med tegn og signaler til andre vagabonder. De kunne markere husene med visse tegn, så andre vagabonder kunne se hva som kunne oppnås og på hvilke vilkår. Noen steder krevdes det masse arbeid for et måltid mat, mens andre var mer gavmilde. Tegnene kunne også gi signal om andre ting, f.eks. om sinte hunder eller kanskje om en ensom kvinne, som trengte mer enn å få hugget ved til brensel.
Vagabondene var ofte kledt i uniformsjakker med mengder av medaljer eller skilt, så de klart skilte seg fra hjemløse.
Fylkesvei 579

Fylkesvei 579 går mellom Hisdal i Samnanger og Hauge i Bjørnafjorden kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 137 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SamnangerSolbjørgvegen 

 BjørnafjordenBogstrandvegen 

Hegglandsdalsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv579
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Kjellaug Steinslett

Kjellaug Steinslett (født 9. juli 1946, i Sjona, død 4. juni 2011) var en norsk helsefagarbeider og forfatter.
Steinslett var født og vokst opp i bygda Sjona utenfor Mo i Rana. Om vinteren bodde hun på sør-østkysten av Spania, og om sommeren på småbruket sitt i Sjona. Hun var utdannet helsefagarbeider og  jobbet på forskjellige sykehus ulike steder i Norge, og jobbet også på et daghjem for psykisk utviklingshemmede. Etter det jobbet hun også som tannlegeassistent i 10 år før hun begynte å skrive underholdninglitteratur.


== Kystfolket ==
Steinslett har skrevet romanserien Kystfolket som hun debuterte med den 9. juli 1996 på hennes egen 50-årsdag. Tidligere har hun skrevet flere noveller for ukeblader. I tillegg til serien om Kystfolket, har hun skrevet Kystfolkets kokebok med mange tradisjonelle retter fra Helgelandskysten som hører til romanserien. Inspirasjonen har i all hovedsak vært Helgelandskysten og Sjona, men også fra hva hun selv har lest i bøker.


== Eksterne lenker ==
Presentasjon hos Schibsted forlag Arkivert 14. mai 2012 hos Wayback Machine.
Fri Oslo og Viken

Fri Oslo og Viken (frem til 2016: LLH Oslo og Akershus, og fra 2016 til 2020: Fri Oslo og Akershus) er foreningen Fris fylkeslag i Oslo og Viken. Laget jobber for at alle som «bryter med samfunnets normer for kjønn og seksualitet – lesbiske, homofile, bifile, trans-, inter- og queerpersoners liv – i Oslo og Viken skal kunne leves best mulig». Fri Oslo og Viken er det største fylkeslaget til Fri, med om lag 1000 medlemmer. Fri Oslo og Viken driver en rekke aktiviteter, der den årlige Oslo Pride er det største enkeltarrangementet. 
Fri Oslo og Viken holder til Mariboes gate 13 i Oslo sentrum, og har et mangfold av aktivitetsgrupper innen kultur, sport, familie og politikk. Styret har ni medlemmer og Nils-Erik Aasen Flatø er leder for fylkeslaget.


== Aktivitetsgrupper ==
Fri Oslo og Viken driver en rekke prosjekter, foreninger og klubber. Blant annet driver laget et skoleprosjekt sammen med Skeiv Ungdom, og arrangerer temamøter og bidrar til debatt og diskusjon om hvordan levekårene og livssituasjonen til lesbiske, homofile, bifile og transpersoner i Oslo og Viken kan forbedres. Laget er også arrangør av Pride House, som har blitt arrangert siden 2012. Pride House er en konferansehelg som innleder Oslo Pride. Den arrangeres på Litteraturhuset.
Laget har en rekke aktivitetsgrupper, som Lesber i dagslys, Musikkselskapet Fri Utblåsing, Den Norske Homofonien av 1990, Late Bloomer Ladies og Seniornettverket.


=== Lesber i dagslys ===
Lesber i dagslys ble opprettet i 2000 og skal være et uformelt møtested for bifile og lesbiske kvinner i alle aldre som har fri på dagtid. Møtetidspunkt er den andre søndagen og den siste tirsdagen i hver måned klokken 13.


== Priser ==
Fri Oslo og Viken deler hvert år ut prisene Homofrydprisen og Årets æreshomo under Oslo Pride. Homofrydprisen og æresprisen er de to mest høythengende hedersprisene i den norske homobevegelsen.


=== Homofrydprisen ===

Homofrydprisen skal gå til en eller flere personer, bedrifter eller organisasjoner som i løpet av det siste året har utmerket seg på en positiv måte i kampen for homofile, lesbiske, bifile og transpersoner.


=== Årets æreshomo ===

Årets æreshomo (eller Æresprisen) skal gå til en person eller flere som på en utmerket måte har gjort en særskilt innsats for homofiles stilling i det norske samfunn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmesiden til Fri Oslo og Viken
Hjemmesiden til FRI – Foreningen for kjønns- og seksualitetsmangfold
Røyse

Røyse eller Røysehalvøya er ei halvøy i Hole kommune som stikker ut i Tyrifjorden langs østbredden av Nordfjorden. Det høyeste punktet på halvøya er Røysetoppen (204 moh.). Rett utenfor sørspissen av halvøya ligger Frognøya, og ved Onsakervika drenerer Storelva til Tyrifjorden. Røyse nevnes første gang som «Ræysi a Ringariki» i et middelalderdiplom fra gården Ullern datert 16. mars 1291.
Den indre (nordre) delen av Røysehalvøya tilhørte geografisk Holefjerdingen, den gang Hole var delt inn i fjerdinger. Holefjerdingen strakk seg fra Helgelandsmoen til Onsakervika og Sælabonn. I øst gikk grensa mot Steinsfjerdingen i skogbeltet over Lamoen, Mosmoen og Bymoen. I sør gikk grensa mot Bønsnesfjerdingen langs nordgrensene til de gamle storgårdene Gomnes, Fjeld, Lille Hundstad, Søhol og Ullern.
Røyse er et av de mest produktive jordbruksområdene i Ringeriksregionen. Området er kjent for sin produksjon av korn og grønnsaker. Fra gammelt av var det stor fruktproduksjon på Røyse. I dag finnes en stor produsent av frukttrær her og en av Norges største salatprodusenter. Området er også kjent for Ringerikspotet og Ringeriksert. Sistnevnte har vært produsert på Røysehalvøya siden første halvdel på 1800-tallet og har i dag en beskyttet opprinnelsesbetegnelse. Ringerikspoteten er også beskyttet, men ikke bare på Røysehalvøya. For den inngår også områder rundt Tyrifjorden som ligger i Ringerike kommune.
På halvøya finnes blant annet to kirker fra middelalderen og tre skoler. Hole kirke og Røyse skole ligger i den tidligere Holefjerdingen, mens Bønsnes kirke, Tyrifjord barne- og ungdomsskole og Tyrifjord videregående skole ligger i Bønsnesfjerdingen. De to sistnevnte skolene er begge privatskoler knyttet til adventistsamfunnet på Ringerike.


== Poststed ==
Poststedet 3530 Røyse utgjør en større del av kommunen og inkluderer i tillegg til Røysehalvøya blant annet boligfeltene på Helgelandsmoen og i Steinsåsen, samt kommunesenteret Vik i Hole.


== Se også ==
Fylkesvei 158 over Norderhov og Røyse til Vik
Onsakervika
Bønsnes
Bønsnes kirke
Leinestranda
Gomnes
Hole kirke
Ringerikspotet
Ringeriksert


== Eksterne lenker ==
Røyse skole
Tyrifjord videregående skole
Kystfolkets kokebok

Kystfolkets kokebok er en norsk kokebok. Boken ble utgitt i tilknytning til den populære romanserien Kystfolket, som ble skrevet av forfatteren Kjellaug Steinslett, og flere av oppskriftene er hentet fra serien. Steinslett skrev også kokeboken. Boken ble utgitt på Bladkompaniet i 1999, og har 111 sider.
Kjevle

Kjevle er et kjøkkenredskap som brukes ved baking.
I sin enkleste form er det en massiv sylinder eller valse av tre. Det er vanligere at det er lagt gjennom en aksling på langs, med håndtak i begge sider. Sylinderen kan dermed rulles over en deig slik at deigen gradvis blir flatere og tynnere. Kjevler fås også i stein, glass og plastmaterialer. Spesialkjevler som avsetter rille- eller rutemønstre brukes til spesialproduksjon. Både sylindertykkelse (8-10 cm.) og avstand mellom håndtakene (ca. 30 cm.) kan variere noe, men grunnformen er slik den er etter generasjoners erfaringer.
Bakstekjerringa måtte være ekstra flink med kjevlet som ble brukt til å lage lefser og flatbrød med. I dagens automatiserte flatbrødproduksjon er kjevlet blitt til store valser som gjør den samme jobben mye fortere. 
I tegneserier fremstilles kjevler som våpen, der de brukes av koner til å straffe late ektemenn.
Eksempler på dette finner man blant annet i Fiinbeck og Fia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rolling pins – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kystfolket

Kystfolket er en underholdningsromanserie av forfatteren Kjellaug Steinslett, og utgitt på Schibstedforlagene i perioden 1996 og fram til idag. I alt rundt 50 bøker er utgitt.
Handlingen i bokserien starter på Helgelandskysten i 1899, i en bygd hvor forskjellen mellom fattig og rik er stor. Husmannsjenta Johanna må ta seg tjeneste på storgården Grønnvika. Her får hun se inn i de rikes verden, og bestemmer seg for å gjøre noe med sitt eget liv.
I tilknytning til serien er også Kystfolkets kokebok blitt utgitt.
Bv206S

Bv206S er en pansret beltevogn fra BAE Systems Land Systems Hägglunds, basert på Hägglunds Bv206.  Den har rammestyring, og er pansret mot splinter og utstyrt med dieselmotor fra Steyr.  Den er i tjeneste med Sverige, Tyskland, Frankrike, Spania og Italia.


== Historie og utvikling ==
Bv206S ble utviklet i samarbeid mellom Alvis plc Hägglunds (nå BAE Systems Land Systems Hägglunds) og den svenske hærens forsyningskommando.  Den var opprinnelig beregnet på bruk i det svenske forsvaret, men har etter hvert blitt approbert av flere andre væpnede styrker.  Samlet har 479 vogner blitt bestilt.I mars 2004 kom den første ordren fra den svenske hæren på 15 kjøretøyer.  Disse var fordelt på syv pansrede personellkjøretøyer, fem lastevogner og tre ambulanser.  I juni 2006 kom en ordre for 52 kjøretøyer til.  Totalt har Sverige bestilt 93 kjøretøyer.
I oktober 2003 kom en ordre for 112 kjøretøyer fra den italienske hæren.  De skal leveres mellom 2004 og 2007.  Ytterligere 34 ble bestilt i november 2003, noe som gjør totalen til 189 vogner.
I 2002 kom en ordre for 31 kjøretøyer til den tyske hæren, etterfulgt av 75 til i desember 2004 og 81 i september 2005.  Den totale kontrakten for den tyske hæren er nå 200 kjøretøyer.
Bv206S har også blitt brukt i Kosovo av den franske hæren.  De bestilte et antall i september 1999.  Disse er utstyrt med et tårn og en M2 12,7 mm mitraljøse.


== Teknisk ==
Vognføreren sitter i frontkabinen, hvor det er plass til fire mennesker.  Avhengig av typen vogn ellers er det plass til opptil 8 fullt utrustede soldater i bakvognen.
Motoren er en Steyr M16 rekkesekser på 3,2 liter som yter 130 kW ved 4000 omdreininger i minuttet.  Den er montert i framvognen sammen med en Mercedes-Benz W5A-580 automatisk girkasse med fem gir framover og ett i revers.  Det er drift på alle fire beltene. 


== Referanser ==
Ona (andre betydninger)

Ona har flere betydninger:

Ona – ei øy i Sandøy kommune i Møre og Romsdal
Ona (Øygarden) – ei øy i Øygarden kommune i Hordaland
Ona (navn) – populært kvinnenavn i Litauen og et maorisk mannsnavn
Ona (folkeslag) – en etnisk gruppe i urbefolkningen på Ildlandet i Sør-Amerika
Ona, et annet navn på den russiske elva Birjusa
Nypvang skole

Nypvang skole er en barneskole som ligger på Leinstrand, i nærheten av Klett, i Trondheim kommune. Skolen har cirka 225 elever fra Klett- og Ringvål-områdene. 
Etter fullført 7. klasse fortsetter elevene på barne- og ungdomsskolen Spongdal.


== Tidligere kjente elever ==
Ola Borten Moe – stortingsrepresentant, Sp


== Referanser ==
Richard Dedekind

Julius Wilhelm Richard Dedekind (født 6. oktober 1831, død 12. februar 1916) var en tysk matematiker som gjorde viktige oppdagelser i abstrakt algebra, algebraisk tallteori og i forbindelse med grunnlaget for de reelle tallene.
Dedekind ble utnevnt til æresdoktor ved Det Kongelige Fredriks Universitet i forbindelse med feiringen av 100-årsdagen for Niels Henrik Abels fødsel i 1902.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Richard Dedekind – MacTutor History of Mathematics archive
Nils Hansteen

Nils Severin Lynge Hansteen (født 1855 i Mo i Rana, død 1912 i Kristiania) var en norsk maler, kjent som en av de viktige landskaps- og marinemalerne fra andre halvdel av 1800-tallet.  Han studerte bl.a. under 
Knud Bergslien og Morten Müller (1873–76) og
Peder Cappelen Thurmann (1874–75).  Derpå fulgte flere utenlandsopphold, hos Hans Gude (Karlsruhe, 1876), i München (1877–80), i Italia (1880–81), samt København (1887–92) der han studerte kobberstikk.
Hansteens malerier har vært utstilt i alle landets vesentlige galleri, inkludert Nasjonalgalleriet.  Han tegnet også til julekort.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nils Hansteen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
krus.com: «Nils (Severin Lynge) Hansteen» (biografi) på waybackmachine.org (Besøkt 30. januar 2013)
IDE-kabel

IDE-kabel ble laget av Compaq i 1986 og bygger på IBMs ATA-standard og en IDE kontroller sitter på harddisken.

Elektronikken på harddisken inneholder også cache.
ATA-2 Hastighet 16,6MBps (utgått)
ATA-3                                   (utgått)
ATA-4	 Ultra-ATA/33 33MBps (utgått)
ATA-5 Ultra-ATA/66 66MBps 40/80
ATA-6 Ultra-ATA/100 100MBps 40/80
ATA-7 Ultra-ATA/133 133MBps 40/80
Bøkeby Ballklubb

Bøkeby Ballklubb (stiftet 29. august 2002) er en norsk fotballklubb fra Oslo.


== Historikk ==
Bøkeby startet i 8. divisjon foran 2003-sesongen. Etter to år rykket de opp i 7. divisjon, før de i 2006 rykket videre opp til 6. divisjon. 2007-sesongen endte med 3.-plass 6. divisjon, før de i 2008 rykket opp til 5. divisjon. Der har de spilt siden, og spiller også der i 2011-sesongen.
A-laget i fotball spiller i 2012 i 4. divisjon, etter å ha rykket opp fra 5. divisjon i 2011.


== Divisjonsutvikling ==


== Tabellen 2011 ==
Kilde: Speaker.no


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Fylkesvei 121 (Sogn og Fjordane)

Fylkesvei 121 i Sogn og Fjordane gikk mellom Vikøyri og Myrkaskog i Vik kommune. Veien var 8,3 km lang.
2019 ble veien del av fylkesvei 5601.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vik
Kommunal vei fra Myrkaskog til Bruavoll (0,2 km)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Åreknuter

Åreknuter, varicer, er en vanlig sykdom som innebærer at venene i bena, under huden utvider seg og danner  tykkere årer som slynger seg under huden og eventuelt danner små felt som et nøste av blodårer.
Når vi står rolig uten å forandre tonus (strammingen) i muskulaturen blir det et øket trykk i venene i bena for å få blodet opp til hjertet. Når vi bruker muskulaturen i bena, for eksempel ved gange, vil små «lommer» i blodåreveggen fungere som tilbakeslagsventiler i venene i bena hindre at blodet i venene renner nedover, og sammentrykning av venen mellom ventilene pumper blodet oppover. Denne effekten kan bidra til utvidelse av blodårene i bena om vi står mye i ro.
Åreknutene gir mulighet for at mye blod står i ro og gir fare for at blodet kan koagulere, levre seg, i blodåren. Dette kan være årsak til og resultat av en årebetennelse, tromboflebitt. Dette gir rødhet og kraftig ømhet der blodåra er betent.
Et sår over en åreknute kan gi en kraftig blødning.
De kraftige tegningene av fortykkede blodårer kan pasienten føle som kosmetisk skjemmende og det kan hindre pasienten i livsutfoldelse som bading og sport/treningsaktiviteter der kortbukser er det naturlige antrekket. Åreknuter er svært vanlig, og opptrer hos 20-60% av den voksne befolkning. I en britisk befolkningsstudie fant man en forekomst på 40% hos menn og 32% hos kvinner, men kvinner søker oftere lege slik at tilstanden oppfattes som hyppigere blant kvinner av den grunn.Hos noen pasienter forårsaker åreknutene smerter.


== Behandling ==
Tidligere var det brukt injeksjon av steroider for å redusere størrelsen på åreknuter.
Elastiske strømper kan redusere plagene med åreknuter.
Ved årebetennelse med "overfladisk tromboflebitt" kan det være aktuelt å bruke en salve "Hirudoid" som inneholder et blodfortynnende medikament "heparin".
Det vanlige tiltaket nå er operasjon det man fjerner de aktuelle blodårene.
Det går en stor vene, "Vena Saphena Magna", under huden fra foten, like foran den indre ankelknoken,"mediale malleol", oppover like bak kanten av skinnleggen, like bak innsiden av kneet, før den går oppover, fremover mot framsiden av låret. Ved operasjon kan hele denne venen fjernes ved å tre igjennom en wire som det festes en liten "kopp" på enden, som trekkes slik at venen blir liggende i "koppen". Andre årer blir fjernet igjennom små sår som skjæres i huden.
Den store Vena Safena Magna kan også brukes dersom pasienten trenger operasjon på årene i hjertet "bypass-operasjon" eller "shunt-operasjon".
Når pasienten ligger på operasjonsbordet, klapper årene sammen og er vanskelige å se. Derfor opplever pasientene at kirurgen tegner opp åreknutene med tusjpenn på huden før operasjonen, eventuelt dagen før.
Operasjonen er ofte vellykket når det er smerter av åreknutene. Operasjon av hensyn til det kosmetiske er av og til mislykket.


== Referanser ==
Gilg Tschudi

Gilg Tschudi, eller Aegidius Tschudi (født 5. februar 1505,  død 28. februar 1572) var en sveitsisk embedsmann og vitenskapsmann. 
Han tilhørte den kjente slekten Tschudi. Ulrich Zwingli hadde vært hans læremester, men han ble selv en glødende forkjemper for den katolske kirke. Han var blant annet ambassadør. 
Han blir husket for sine historiske skrifter, som helt opp i nyere tid regnes som en viktig kilde når det gjelder hendelser i Sveits.


== Referanser ==
Herr Ibrahim og Koranens blomster

Herr Ibrahim og Koranens blomster (Monsieur Ibrahim et les fleurs du Coran) er en roman av den franske forfatteren Éric-Emmanuel Schmitt, utgitt i 2001. 
Hovedpersonen Momo (Moïse) vokser opp i en parisisk bydel på 1960-tallet. Han innleder et vennskap med butikkeieren Ibrahim, en tyrkisk innvandrer. I 2003 ble det laget en film basert på boka; Omar Sharif spilte rollen som herr Ibrahim.
Fylkesvei 5603

Fylkesvei 5603 går mellom Fresvik og Krossveghola i Vik kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 183 (Sogn og Fjordane).


== Kommuner og knutepunkter ==

 VikStorevegen 

Åsavegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5603
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Passandridae

Passandridae er en familie av biller som hovedsakelig lever i tropene, selv om en art går så langt nord som Canada. I Europa lever ingen av dem ute i naturen, men arten Aulonosoma tenebrioides har blitt funnet i havneområder, trolig importert med tropisk tømmer. Såvidt man kjenner til lever disse billene som parasitter på larver og pupper av treborende biller og vepser.


== Utseende ==
Små til middelsstore (3,5 – 35 mm), avlange, glatte, smale, parallellsidige, oftest brunlige biller. De fleste er ganske flate, men noen er omtrent sylindriske. Hodet er stort og bredt, minst like bredt som brystskjoldet, med små, runde fasettøyne. Kjevene (mandiblene) er framoverrettede og stikker litt ut foran. Antennene er litt lengre enn hodet og brystskjoldet til sammen, 11-leddete, perlekjedeformede og ganske tykke. Brystskjoldet (pronotum) er lengre enn bredt, omtrent firkantet sett ovenfra, med avsatte sidekanter, tydelige bakhjørner og en stor, avlang grop i midten. Dekkvingene er avlange, parallellsidige, som oftest med lengdefurer. Beina er ganske korte og kraftige, føttene fem-leddete.


== Levevis ==
Biologien til disse billene er dårlig kjent, men alle artene man vet noe om lever i død ved, gjerne under barken på døde trær, og lever av pupper (av og til også larver) av vedborende insekter. Det er ikke klart om de bør regnes som rovdyr eller parasitter. De angriper særlig biller (trebukker, praktbiller, hettebiller, snutebiller og andre) men også av og til vepser. De aller fleste artene lever i tropene, men fire arter finnes naturlig i Nord-Amerika, og de lever så langt nord som Japan i Asia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Gruppen (infraorden) Cucujiformia
Overfamiien Glans- og flatbiller, Cucujoidea
Familien Passandridae
Slekten Ancistria Erichson, 1845 – 33 arter, Afrika og Asia
Slekten Aulonosoma Motschulsky, 1858  – 3 arter, Afrika – Ny-Guinea
Aulonosoma tenebrioides Motschulsky, 1858  – blir av og til funnet i Europa
Slekten Catogenus Westwood, 1830  – 18 arter, Canada – Argentina
Slekten Nicolebertia Burckhardt & Slipinski, 1995
Slekten Passandra Dalman, 1817 – 31 arter, Sør- og Mellom-Amerika, Afrika, Asia, Oseania
Slekten Passandrella Grouvelle, 1916 – 2 arter, Sør- og Mellom-Amerika
Slekten Passandrina Reitter, 1878   – 2 arter, Madagaskar
Slekten Scalidiopsis  Burckhardt & Slipinski, 1991 – 1 art, Brasil
Slekten Taphroscelidia Crotach, 1873 – 14 arter, USA – Argentina


== Kilder ==
Thomas, M. 1999. A preliminary checklist of the flat bark beetles of the world (family Passandridae). [1]
Passandridae på Tree of life (med bilde): [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Passandridae i Encyclopedia of Life 
(en) Passandridae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Passandridae hos Fauna Europaea 
(en) Passandridae hos Fossilworks 
(en) Passandridae hos ITIS 
(en) Passandridae hos NCBI 
(en) Kategori:Passandridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Passandridae – detaljert informasjon på Wikispecies
An Spidéal

An Spidéal (engelsk Spiddal) er en landsby vest for Galway by i grevskapet Galway i Irland. Den ligger om lag 16 kilometer vest for Galway på nordsiden av Galwaybukten, der hvor bukten er smalest. I byen er det omkring 1 356 innbyggere (2006). 
Byens navn kommer fra hospital, og antyder at det lå et hospital her i gammel tid. Ettersom byen ligger i den irsktalende del av Irland, kommer det hver sommer studenter til byen for å lære språket i et miljø hvor det praktiseres daglig. 
Kirken i landsbyen, St Eanna's Church, som ble bygd i 1904, er kjent for sin spesielle arkitektur.


== Se også ==
Gweedore


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Spiddal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
anspideal.net
galwaytourist.com Arkivert 11. april 2010 hos Wayback Machine.