jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bluse

Bluser er en betegnelse som har vært brukt om flere typer klesplagg i form av tynne, livlange overdeler. 
I dag brukes ordet hovedsakelig om visse typer plagg for kvinner. En skjortebluse ligner gjerne en manns kneppeskjorte. Men skjortebluser kan også være mer pyntet, for eksempel med en spesiell krave eller draperinger. En jakkebluse er en jakke som i mange tilfelle kan minne om en manns dressjakke. Den kan dog være laget i adskillig friere farger enn en dressjakke. En kvinnes jakkebluse brukes også i mer utstrakt grad ved dagligdagse anledninger. 
Også en tynn genser kan kalles bluse på norsk.
Ordet bluse er fra fransk blouse der det brukes om «bluse, kittel, busserull, arbeidsforkle». I engelsk brukes blouse dessuten om korte uniformsjakker.


== Se også ==
Kjortel
Skjorte
Trøye
Kittel, busserull, arbeidsforkle


== Eksterne lenker ==
«DigitaltMuseum: Søk:  'bluse'». DigitaltMuseum. Besøkt 21. mai 2012.
Sjakett

Sjakett er et formelt antrekk for menn. På engelsk kalles sjaketten morning dress, noe som røper dens bruksområde: den er i den vestlige moten det tradisjonelle formelle herreantrekket til bruk på dagtid, det vil si før klokken 18, på samme måte som kjole og hvitt og smoking er antrekk for kveldstid. Formelt tilsvarer sjakett galla-antrekk for formidagen, og i dag ses den mest på som et plagg som skal brukes ved de helt spesielle anledninger, som for eksempel dagbryllup eller syttende mai, blant annet av den norske kongefamiliens mannlige medlemmer.
Antrekket består av en jakke – sort eller grå – med lange skjøter som er avrundet foran. Under har man formell skjorte og en vest. Tradisjonelt er vestens farge grå, men dette varierer veldig. I motsetning til kjole og hvitt bør man bruke slips og ikke sløyfe til sjakett, eller (kanskje spesielt i USA) kravatt. Buksene er helgrå (matchende med jakke og vest, som er hakket mindre formelt) eller gråstripete (når formell, svart jakke brukes), og man skal ha sorte oxfords på føttene. Det tilhørende hodeplagget er flosshatt, men dette, som hanskene, brukes ikke i alle sammenhenger, og naturligvis ikke innendørs. Fargen på hatten kan være grå (midre formelt) eller svart. Svart hatt og jakke brukes spesielt ved begravelser, og da bør vesten også være svart.


== Se også ==
Bonjour
Dress
Justaucorps
Kjole og hvitt
Redingot
Smoking


== Eksterne lenker ==
«DigitaltMuseum: Søk:  'sjakett'». DigitaltMuseum. Besøkt 21. mai 2012.
Bjartmar Gjerde

Bjartmar Alv Gjerde (født 6. november 1931 i Sande i Møre og Romsdal, død 28. november 2009) var en norsk politiker (Ap) og senere kringkastingssjef.


== Oppvekst og bakgrunn ==
Gjerde vokste opp på et småbruk drevet av foreldrene på Larsnes på Sunnmøre. Fordi familien hadde dårlig økonomi fikk han ikke mer skolegang enn folkeskole. Han skaffet seg mer utdanning i voksen alder. Da han var 16 år gammel forlot han småbruket og reiste til Ålesund. Han arbeidet en tid som journalist i Sunnmøre Arbeideravis. I en periode var han redaktør for AUF-avisen Fritt Slag.


== Politikk ==
Gjerde var leder av Arbeidernes ungdomsfylking i perioden 1958 til 1961. I 1971 ble han statsråd for Kirke- og undervisningsdepartementet i Trygve Brattelis første regjering. Han hadde denne posisjonen fram til høsten 1972. I 1973 gikk han inn i samme stilling i Trygve Brattelis andre regjering. Denne stillingen hadde han fram til januar 1976. 
I 1976 ble han industriminister i Odvar Nordlis regjering. Etter to år som industriminister ble han minister for det nyopprettede Olje- og energidepartementet (1978), den første oljeminister Norge hadde. I hans tid kom Alexander Kielland-ulykken og Alta-konflikten. 


== NRK og Aetat ==
Etter han gikk ut av politikken ble han kringkastingssjef i NRK i 1981. Denne stillingen hadde han fram til 1989. Dette var under den tiden da NRKs monopol på radio og fjernsyn ble avviklet, og dermed ble statskringkasteren stilt overfor nye utfordringer. De første uavhengig drevne lokalstasjonene dukket opp på 1980-tallet, og private fjernsynssendinger begynte å konkurrere med NRK i 1987.
Etter avgangen i NRK ble han arbeidsdirektør og sjef i Aetat, en stilling han hadde fram til 1994.  


== Referanser ==


== Kilder ==
«Bjartmar Gjerde er død». Aftenposten. 29. november 2009. Besøkt 29. november 2009. 
«Bjartmar Gjerde». Stortinget.no. 
Norgesdokumentaren: Videointervju med Bjartmar Gjerde i 2000


== Eksterne lenker ==
(en) Bjartmar Gjerde på Internet Movie Database 
(no) Bjartmar Gjerde hos Stortinget 
(no) Bjartmar Gjerde hos Norsk senter for forskningsdata
Lår

Lår (latinsk: femur) er den øvre delen av benet mellom hoften i den ene enden og kneet i den andre.
Låret har ett eneste ben; det tjukke og sterke lårbenet (os femoris), som er kroppens største rørknokkel. Rundt lårbenet finnes kraftige muskler, som deles inn i tre grupper; en fremre gruppe, en medial gruppe og en bakre gruppe.Den fremre gruppen utgjøres hovedsakelig av den firhodete knestrekkeren (quadriceps femoris), som bøyer hofteleddet og strekker kneleddet. Muskelen er kroppens største muskel. Den mediale gruppen består av lårets og hoftens adduktorer og kalles også adduktorgruppen. Den bakre gruppen består av hamstrings som bøyer kneleddet og strekker hofteleddet.


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==
Livkjole

Livkjole, også kalt  kjole og hvitt, kjole og sort og snippkjole, er et formelt antrekk for menn som brukes ved festlige eller høytidelige anledninger (galla). Ved anledninger hvor menn bruker snippkjole skal kvinner bruke sin beste ballkjole.


== Bakgrunn ==
'Kjole' og 'kjol' er gamle danske og norske betegnelser på knelange herrejakker med oppslag på ermene, og vide skjøter. Slike frakker ble kalt justaucorps og ulike varianter av disse var moteplagg på 1600- og 1700-tallet. Justaucorpsene endret gradvis snitt og utviklet seg fra omkring 1800 til blant annet snippkjoler i vestlig herremote og side staskofter i skandinaviske og andre bondedrakter. Også uniformsjakker, -frakker og -trøyer fra 1700- og 1800-tallet i denne fasongen, gjerne ettersittende og med rett liv foran og skjøter bak, kan omtales som 'livkjoler', 'våpenkjoler' eller bare 'kjoler'.


== Enkeltplagg og bruk ==
Antrekket består av sort livkjole, sorte bukser med silkegalloner (på smokingbukser er det en rad med silkegalloner mens på bukser til snippkjoler er det to på hver ytterside av buksen), hvit skjorte med bryst og enkle mansjetter i piké og knekkrage, hvit sløyfe (sort sløyfe brukes til livkjole i rene herreselskap, eller til smoking), sort eller hvit vest etter de ulike omstendighetene, sorte silkestrømper, lakksko så sant begivenheten begynner etter klokken 18, flosshatt skal benyttes så lenge man er utendørs. Hvite hansker skal alltid benyttes sammen med flosshatt utendørs. Skal dessuten benyttes ved dans innendørs. Dette brukes sjeldnere nå for tiden. Lommeur med lenke, mansjettknapper og skjorteknapper skal aller helst være i gull. 
Snippkjole skal benyttes fra klokken 18, men også ved vielser, seremonier og så videre som begynner etter klokken 15. 
Uttrykket «kjole og hvitt» er i dagligtale sidestilt med «snippkjole» selv om dette ikke er korrekt. Snippkjole er kun selve jakken. «kjole og hvitt» og «kjole og sort» henspiller på bruksområdet, det vil si vestens farge. Om det er damer til stede, skal man bruke hvit vest, om det kun er menn til stede, som i herreklubber, frimureriet, Odd Fellow og så videre, benyttes det sort vest. 
Bunad er i Norge sidestilt med snippkjole til galla. Dette er ofte tilfelle også internasjonalt, men dette er da som regel spesifisert i invitasjonen.


== Annen bruk ==
Klassiske musikere, tryllekunstnere og frimurere bruker ofte livkjole når de opptrer eller under seremonier. I vitsetegninger og politiske karikaturer blir gjerne rike menn tegnet med snippkjole, stokk og flosshatt. Dette var den herskende overklassens fornemste standardantrekk på 1800- og 1900-tallet og ble for mange et symbol på rikdom, makt og vestlig kapitalisme. Også Uncle Sam, personifikasjonen av USA, blir tradisjonelt framstilt med livkjole og flosshatt, gjerne i fargene fra det amerikanske flagget.


== Se også ==
Diplomatfrakk
Dress
Galla
Justacorps
Smoking


== Eksterne lenker ==
«DigitaltMuseum: Søk:  'livkjole'». DigitaltMuseum. Besøkt 21. mai 2012.
Nordhordlandsbrua

Nordhordlandsbrua går over Salhusfjorden/Osterfjorden og forbinder Flatøy i Alver kommune (tidl. Meland kommune) med fastlandet ved Hordvik nord for sentrum i Bergen kommune. Den ble åpnet i september 1994 og er en del av europavei 39. Med 1 614 meter er den Norges nest lengste bro. Over skipsleia er den en skråkabelbro, mens resten av anlegget er en flytebro på 1 243 meter. Fjorden er opp til 500 meter dyp og flytebroen er forankret bare i land. Det gjør den til verdens lengste flytebro uten sideforankring. Broen er prosjektert av Aas-Jakobsen AS. I tillegg til selve broen ble det anlagt knapt 4 km tilførselsvei og en tunnel (Hordviktunnelen) på 795 meter.I 1997 måtte utbyggerne av broen tåle kraftig kritikk fra Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité som følge av store budsjettoverskridelser. Budsjetter baseres vanligvis på lignende prosjekter, men dette var et spesielt prosjekt som brukte ny teknikk. Budsjettet var ved politisk beslutning i 1985 på 430 millioner, men kostnadene ble til slutt 933 millioner.Allerede på 1960-tallet var det planer om broforbindelse mellom Bergen og Nordhordland, men politisk dragkamp førte til at det tok nesten 30 år før broen sto ferdig. Opprinnelig skulle broen få navnet «Salhusbroen», men navnet ble endret kort tid før åpningen.
Den erstattet fergesambandet mellom Knarvik i daværende Lindås kommune (nå: Alver kommune) og Steinestø i Bergen kommune, som var landets største fergesamband målt i antall biler. Men siden den gang har trafikken blitt doblet. I 2004 passerte 3 443 694 biler over broen, det gir et snitt på 9 409 biler daglig. I 2009 passerte 5 364 770 biler over broen, det gir et snitt på 14 698 biler daglig.
Prosjektet er nesten utelukkende bompengefinansiert. Til en bro som har kostet rundt 1 milliard kroner, bevilget Stortinget 41 millioner kroner. Kostnadsoverslagene varierte med tiden og underveis i byggingen krevde entreprenøren ekstra betalt. Allerede i 1956 begynte brukerne av fergeforbindelsen mellom Knarvik og Steinestø å betale bompenger. Den gang var det fergekaien i Knarvik, og veien mellom daværende Lindås kommune og Radøy som skulle dekkes inn. Da planene om bro over Salhusfjorden skjøt fart, ble det i 1969 avgjort at bilistene skulle fortsette å betale bompenger.
31. desember 2005 ble innkrevingen av bompenger avsluttet, og bilistene kunne reise gratis over broen. I 2019 ble det innført nye bompenger for å finansiere nye veiprosjekter i Nordhordland.


== Trafikkutvikling ==
Årsdøgntrafikken over broen.


== Se også ==
Hagelsundbrua
Krossnessundet bruListe over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
PDF-brosjyre om Nordhordlandsbrua fra Statens vegvesen
Bergen byleksikon på nett, om Nordhordlandsbrua
Artikkel om Nordhordlandsbrua i avisa Nordhordland
Structurae om Nordhordlandsbrua
Fermion

Fermioner, oppkalt etter Enrico Fermi, er partikler som former fullstendig-antisymmetriske sammensatte kvantetilstander. Derfor følger de Paulis utelukkelsesprinsipp og oppfyller Fermi-Dirac statistikken. Spinn-statistikk-teoremet angir at fermioner har halvtallig spinn. En måte å se for seg spinn på er at partikler med 1/2 spinn, dvs. fermioner, må gjennomføre to hele rotasjoner for å returnere til sin opprinnelige tilstand.
Alle elementærpartikler er enten fermioner eller bosoner. Partikler som er satt sammen av fermioner kan enten være bosoner (slik som mesoner) eller fermioner (slik som baryoner) avhengende av deres sammenlagte spinn.
Elementærpartiklene som materie består av er fermioner som tilhører enten kvarkene (grunnstenene i protoner og nøytroner) eller leptonene (slik som elektroner og nøytrinoer). Paulis utelukkelsesprinsipp for fermioner er årsaken til at elektronskallene i atomer er stabile, noe som gjør kompleks kjemi mulig. Det tillater også degenerert materie å være stabilt under ekstreme trykk.


== Se også ==
Identiske partikler
Parastatistikk
Fermion felt
Trude Beiser

Trude Beiser-Jochum (født 2. september 1927 i Lech am Arlberg i Østerrike) er en tidligere østerriksk alpinist.
Hun ble olympisk mester i kombinasjonen og tok sølv i utfor i OL 1948 i St. Moritz.
I OL 1952 i Oslo vant hun gull i utfor.


== OL-medaljer ==
1952  St. Moritz -  Gull i alpint, utfor damer  Østerrike
1948  St. Moritz -  Gull i alpint, kombinasjon damer  Østerrike
1948  St. Moritz -  Sølv i alpint, utfor damer  Østerrike


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Trude Beiser – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Trude Beiser – Olympics.com 
(en) Trude Beiser – Olympic.org 
(en) Trude Beiser – Olympedia 
(en) Trude Beiser – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(cn) Trude Beiser – Kinas olympiske komité 
(en) Trude Beiser – FIS (alpint) 
(en) Trude Beiser – ski-db.com
Forum 18

Forum 18 er en norsk menneskerettighetsorganisasjon som arbeider for tros- og religionsfrihet for alle, med utgangspunkt i Artikkel 18 i Verdenserklæringen om menneskerettighetene.
Forum 18 News Service, etablert av Forum 18, er en nyhetstjeneste som via Internett og e-post rapporterer om trusler og handlinger som motarbeider retten til trosfrihet for alle. Rapporteringen gjøres uavhengig av religiøs tilhørighet, og på en objektiv, sannferdig og aktuell måte. Nyhetstjenesten konsentrerer seg i hovedsak om stater i det tidligere Sovjetunionen, inkludert Sentral-Asia og Øst-Europa, men har også publisert rapporter om Tyrkia, Burma, Kina (inkludert Xinjiang), Laos, Mongolia, Nord-Korea og Vietnam.
Nyhetstjenesten publiseres i to utgaver, begge på engelsk: En ukentlig nyhetsoppdatering hver fredag og en nesten daglig utgave på hverdager. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Christl Cranz

Christl Cranz-Borchers (født 1. juli 1914 i Brussel, død 28. september 2004 i Oberstaufen-Steibis) var en tysk alpinist. Hun dominerte alpinsporten i 1930-årene. 
Hun vant 12 verdensmestertitler i årene 1934 – 1939. Under OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen vant hun kombinasjonsøvelsen.
Etter utbruddet av første verdenskrig flyktet Cranz' familie fra Belgia til Traifelberg i nærheten av Reutlingen. Her lærte hun å stå på ski, og vant sitt første renn som niåring.
Ved siden av å utdanne seg til gymnastikklærer og filolog, fremsto Cranz i 1930-årene som verdens fremste alpinist. Med tolv gull og tre sølv er hun fremdeles den mestvinnende utøveren i historien til VM i alpint.
Under Vinter-OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen vant hun kombinasjonsøvelsen. Etter utfordelen lå hun 19 sekunder bak lederen, norske Laila Schou Nilsen. Med to fremragende slalåmomganger tok Cranz igjen forspranget og vant foran lagkameraten Käthe Grasegger med Schou Nilsen på bronseplass.
Hun var medlem av NSDAP, noe som fikk konsekvenser for henne etter andre verdenskrig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Christl Cranz – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Christl Cranz – Olympics.com 
(en) Christl Cranz – Olympic.org 
(en) Christl Cranz – Olympedia 
(en) Christl Cranz – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Christl Cranz – FIS (alpint) 
(en) Christl Cranz – ski-db.com
Fikenslekten

Fikenslekten (Ficus) er en slekt i morbærfamilien.
De er trær, busker, klatreplanter og noen ganger forvedede epifytter. De kan være eviggrønne eller løvfellende, og hele planten inneholder melkesaft. Kvelerfikenene starter livet som epifytter, men etter hvert når røttene ned til marka, og til slutt kan fikenen omslutte hele det opprinnelige treet. Bladene sitter som regel spredt, men kan en sjelden gang være motsatte eller kransstilte; de er enkle eller flikete.Blomsterstanden (syconium) er karakteristisk for slekten. Den er pæreformet eller rund, og mange små blomster sitter på innsiden. Noen arter har hannblomster, galleblomster (sterile hunnblomster) og fruktbare hunnblomster sammen i hver blomsterstand, mens andre har hann- og galleblomster i noen blomsterstander og fruktbare hunnblomster i andre. Enkeltfrukten er en akene, men hele blomsterstanden svulmer opp og danner en sammensatt frukt med mange frø.Pollineringen utføres av fikenveps, som hovedsakelig tilhører familien Agaonidae. De kryper inn i den lille åpningen i toppen av blomsterstanden og legger egg. Vepselarvene eter galleblomstene. Fikenvepsene har utviklet seg i koevolusjon med fiken i minst 60 millioner år, og taksonomien for fikenvepsene tilsvarer taksonomien for fikenslekten.Det er omtrent 750 arter av fiken, så slekten er en av de mest artsrike blant blomsterplantene. De er utbredt i alle tropiske og subtropiske strøk med noen arter i tempererte områder. Det er spesielt mange arter i Sørøst-Asia, og i den forholdsvis lille nasjonalparken Bukit Lambir i Sarawak er det 77 arter.Fiken spiller en betydelig rolle i alle tropiske regnskoger, og fruktene er viktige for fugler, flaggermus og primater. Fruktene hos ulike fikenarter er tilpasset spesielle fruktetere. Frukter som etes av fugler, er små, myke, fargerike, duftløse og sitter langs greinene. Hvis det helst er flaggermus som eter fruktene, er de større, harde, uten kontrast til bakgrunnen, duftende og sitter på stammen (kauliflori), eller et stykke unna bladverket.Fiken plantes som prydtrær i varme strøk og brukes som stueplanter i kaldere områder. Hos én art, ekte fiken, har fruktene stor økonomisk betydning, og hos noen andre arter brukes fruktene lokalt. Veden er myk og inneholder melkesaft og blir derfor lite brukt. Morbærfiken ble likevel brukt til å lage mumiekister i oldtidens Egypt. Buddhistene mener at Buddha satt under en gudefiken da han ble opplyst.

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) fikenslekten – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) fikenslekten i Global Biodiversity Information Facility 
(no) fikenslekten hos Artsdatabanken 
(sv) fikenslekten hos Dyntaxa 
(en) fikenslekten hos ITIS 
(en) fikenslekten hos NCBI 
(en) fikenslekten hos The International Plant Names Index 
(en) fikenslekten hos Tropicos 
(en) Kategori:Ficus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ficus – detaljert informasjon på Wikispecies 
www.figweb.org
Wayne's Word – Sex Life Of Figs: Coevolution Of A Tree & Minute Wasp
Jordlus

Jordlus er en liten gruppe av insekter, med bare 34 kjente arter i hele verden. Ingen arter er funnet i Norge. De hører ikke til i gruppen lus, men utgjør en egen orden.


== Liv og utvikling ==
Jordlusene har som regel en lengde på 3 millimeter eller mindre. De lever i kolonier med 15 til 120 individer. Jordlus har en tydelig polymorfisme, det vil si at noen individer har både øyne og vinger, mens andre er blinde, vingeløse og bleke. De lever av bl.a. sopp og midd.
De er vanligvis blinde og vingeløse, men når det begynner å minske på næringstilgangen til kolonien eller antall individer blir så høyt at det skaper trengsel, oppstår det individer med vinger og øyne som har som formål å spre seg og lete opp nye levesteder som kan koloniseres. Disse har i tillegg mørk pigmentering og er mer kitinisert. Når en befruktet hunn finner et egnet sted kaster hun av seg vingene på samme vis som termitter og maur (og hannene hos enkelte spinnfotinger), og grunnlegger en ny koloni bestående av blinde og vingeløse individer. I motsetning til hva som er tilfellet hos maur og termitter kjenner man ikke til eksempler på samarbeid eller arbeidsfordeling blant jordlus.
Arten Zorotypus gurneyi kan leve i kolonier på hundrevis av medlemmer, men de fleste artene danner langt mindre kolonier på rundt 30 individer. Eksperimenter på arten Zorotypus hubbardi viser at kolonier som møtes når de ekspanderer smelter sammen uten at det oppstår konflikter. Hannene hos mange arter er gjerne aggressive seg imellom og de dominerende hannene, som samtidig også er de eldste hannene, danner seg harem av hunner. Denne atferden forekommer ikke blant hannene i arten Zorotypus hubbardi. I stedet for dominans blir hunnen her kurtisert av hannen, som produserer en dråpe sekret fra en kjertel på hodet. Dersom hun aksepterer dråpen parer de seg.Som hos andre vingete insekter blir hunnen befruktet av hannen via paring, unntatt arten Zorotypus impolitus, som har vendt tilbake til en form for indirekte befruktning. Hos denne arten plasserer hannen en spermatofor (sædpakke) på hunnens bakkropp. Denne spermatoforen inneholder kun en eneste kjempestor sædcelle som kan være 3 millimeter lang. Når sædcellen kommer ut av spermatoforen finner den selv veien til hunnens kjønnsåpning som den så tar seg inn i. Hunnen hos jordlus mangler eggleggningsrør.


== Systematikk ==
Det er fremdeles helt usikkert hvor jordlus egentlig skal plasseres i insektenes stamtre, dvs. hvilken annen insektgruppe som er deres nærmeste slektning.
Man regner alle jordlusene til én familie, Zorotypidae, og én slekt, Zorotypus, som omfatter 34 nålevende og 9 fossile arter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jordlus i Encyclopedia of Life 
(en) Jordlus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Jordlus hos Artsdatabanken 
(en) Jordlus hos Fossilworks 
(en) Jordlus hos ITIS 
(en) Jordlus hos NCBI 
(en) Kategori:Zoraptera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Zoraptera – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life: Zoraptera Med flott bilde.
J. Michael Straczynski

Joseph Michael Straczynski (født 17. juli 1954) er en prisvinnende amerikansk fjernsynsprodusent og forfatter av fjernsynsserier, romaner, noveller, tegneserier og radiohørespill. Han har også skrevet for teater, vært journalist og har skrevet en anerkjent lærebok om manuskriptskriving. Han er mest kjent som skaper, produsent og hovedforfatter av TV-seriene Babylon 5, Crusade og Sense8.
Straczynski skrev de fleste Babylon 5-episodene, deriblant en 59 episoder på rad uten avbrudd, inkludert hele 3. og 4. sesong. Han er også en kjent deltager på Usenet og andre tidlige datanettverk, og har hatt kontakt med tilhengerne på forskjellige web-forum siden 1985. På nettet er han ofte omtalt med forbokstavene – JMS.
Straczynski har en omfattende tegneserieproduksjon bak seg. Han begynte å skrive sporadiske historier på 1980-tallet, men først i 1999, med serien Rising Stars etablerte han seg som tegneserieskaper. Han har siden skrevet en rekke serier. Sammen med tegneren Gary Frank har han gitt ut fantasyserien Midnight Nation. I 2003 lanserte han serien Supreme Power, en oppdatering av Marvels Comics Squadron Supreme-konsept, også sammen med Frank. For Marvel skrev også Straczynski Spider-Man det meste av 2000-tallet i tillegg til at han skrev for serier som Fantastic Four, Thor, Bullet Points og Doctor Strange. Han har også skrevet seriene The Book of Lost Souls (med Colleen Doran og The Twelve med Chris Weston. For DC Comics har Straczynski skrevet for titler som Superman, Wonder Woman og The Brave And the Bold.
I tillegg til tegneserier har han også skrevet flere bøker inkludert romanene Demon Night (1988), Othersyde (1990) og Tribulations (2000), novellesamlingene Tales from the New Twilight Zone (1989) og Straczynski Unplugged (2004), læreboken The Complete Book of Scriptwriting (1982) og selvbiografien Becoming Superman (2019).Sammen med Lilly og Lana  Wachowski utviklet han konseptet for TV-serien Sense8 som hadde premiere på Netflix i 2015. Sammen skrev de alle tolv episodene av første sesong. Lilly var mindre involvert i produksjonen av andre og siste sesong, som ble skrevet av Lana og Straczynski og ble sendt i 2018.
Han er utdannet ved San Diego State University i fagene psykologi og sosiologi. Ved universitetet skrev han i studentavisen, i perioder var han så produktiv at avisa ble omtalt som «Daily Joe». Straczynski er bosatt i Los Angeles-området.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) J. Michael Straczynski – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) J. Michael Straczynski på Internet Movie Database 
(sv) J. Michael Straczynski i Svensk Filmdatabas 
(da) J. Michael Straczynski på Filmdatabasen 
(da) J. Michael Straczynski på Scope 
(fr) J. Michael Straczynski på Allociné 
(en) J. Michael Straczynski på AllMovie 
(en) J. Michael Straczynski hos The Movie Database