jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sentralnervesystemet

Sentralnervesystemet (iblant forkortet CNS) hos pattedyr består av hjernen og ryggmargen og er den delen av nervesystemet som er beskyttet av knokler. Sentralnervesystemet er en av nervesystemets to hoveddeler. Det andre systemet er det perifere nervesystemet.
Sentralnervesystemet anlegges tidlig på fosterstadiet, som er et hult rør. Den fremre delen blir til hjernen og den bakre blir ryggmargen. Forenden får flere utposninger og utvekster som utvider seg til de ulike delene av hjernen: storehjernen, diencephalon, hjernestammen og lillehjernen. Ryggmargen beholder den enkle rørformen. 
Nervevevet i sentralnervesystemet inndeles i grå og hvit substans. Den grå substansen består av nervecellekropper og deres korte utløpere. Den hvite substansen inneholder nervecellenes lange utløpere, nervefibere. Den grå substansen i sentralnervesystemet inndeles i  kjerner og bark. Ansamlinger av nervecellekropper i dypet av hjernen eller ryggmargen kalles kjerner, mens den grå substansen på overflaten av storhjernen og lillehjernen kalles bark. Den hvite substansen inndeles i nervebaner, som forbinder ulike avsnitt av sentralnervesystemet med hverandre. Det er kommandosentralen som tolker all innkommende sensorisk informasjon fra f.eks. øyne og ører, og som styrer alle kommandoer som overføres til musklene. Kommunikasjonen skjer via nerveimpulser, dvs. elektriske signaler, som føres langs nervebanene. Hjernen utfører også kompliserte funksjoner som innlæring, hukommelse, følelser og abstrakt tankevirksomhet.
Gliaceller, som er støtteceller, finnes både i den grå og den hvite substansen.


== Komponenter i sentralnervesystemet ==


== Litteratur ==
P. Brodal: Sentralnervesystemet. Bygning og funksjon. Tano, Oslo 1995.
Tommy Svindal Larsen

Tommy Svindal Larsen (født 11. august 1973 i Skien) er en norsk tidligere fotballspiller. Han spilte sist for moderklubben Odd Grenland i Tippeligaen, og har også vært innom Start, Stabæk og tyske 1. FC Nürnberg der han var kaptein og nøkkelspiller. Hans foretrukne posisjon var sentralt på midtbanen.
Tommy Svindal Larsen viste tidlig sitt store fotballtalent, og ble av Dagbladet omtalt som «Guds gave til fotballen». Han har norgesrekord i antall spilte kamper på aldersbestemte landslag med 99 kamper totalt, og spilte i løpet av karrieren 24 kamper for det norske A-landslaget. Svindal Larsen returnerte i 2005 fra Tyskland til Odd Grenland, hvor han ble værende frem til han la opp etter 2011-sesongen.


== Landslagskarriere ==
G15 – 25 kamper, 8 mål
G16 – 12 kamper, 8 mål
G17 – 11 kamper, 4 mål
G18 – 6 kamper ,0 mål
M20 – 4 kamper, 0 mål
M21 – 41 kamper, 11 mål
A-landslaget – 24 kamper, 0 mål


== Se også ==
Liste over norske landslagsspillere i fotball for herrer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tommy Svindal Larsen – Transfermarkt 
(en) Tommy Svindal Larsen – national-football-teams.com 
(en) Tommy Svindal Larsen – WorldFootball.net 
(en) Tommy Svindal Larsen – FootballDatabase.eu 
(en) Tommy Svindal Larsen – EU-Football.info 
(no) Tommy Svindal Larsen – Norges Fotballforbund 
(en) Tommy Svindal Larsen – FBref
Norðtoftir

Norðtoftir (IPA: [ˈnoːɹˌtɔftɪɹ], dansk: Nordtofte) er en liten bygd på Færøyene. Den ligger på østkysten av Borðoy i regionen Norðoyar, og er en del av Hvannasunds kommuna. Norðtoftir ligger ved enden av den ene tunnelen som forbinder nabobygdene med Klaksvík, kort vei fra Norðdepil og kommunesenteret Hvannasund. På Norðtoftir ligger det en mottaksstasjon for oppdrettslaks, og ute på fjorden, eller sundet, foregår det lakseoppdrett.

Bygda er første gang nevnt skriftlig i 1584. Forfatteren Herman Bang oppholdt seg av og til i bygda, og skrev flere av sine verker der.
1. januar 2009 hadde Norðtoftir 5 innbyggere, mot 11 i 1985.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norðtoftir på faroeislands.dk
Tambarskjelvar Idrettslag

Tambarskjelvar Idrettslag er et idrettslag fra Naustdal i Sunnfjord kommune i Vestland. Klubben er nasjonalt kjent for utmerkelser i volleyball og vektløfting.


== Idretter ==


=== Fotball ===
A-laget i fotball spiller i 4. divisjon i Sogn og Fjordane Fotballkrets. Høsten 2007 ble det tatt initiativ til å starte et seniorlag i bygda igjen. Resultatet ble et 6.-divisjonslag i 2008-sesongen etter å ha latt seniorfotballen ligge brakk i Naustdal siden 2002. I comebacksesongen ble de avdelingsvinnere og rykket opp til 5. divisjon, avdeling 1, der de i 2009 endte sist og rykket ned igjen til 6. divisjon.
I 2013 ble det 5. divisjonsspill på ny etter at de fikk tilbud om Stadlandet sin plass etter at de trakk laget sitt ved utgangen av januar. Tambarskjelvar endte i 2012 på 2.-plass i 6. divisjon avdeling 2 bak Florø 3 som ble divisjonskollega også i 2013. De var ansett som det svakeste laget i avdelingen og hadde hatt dårlige treningsforhold gjennom hele vinteren. Laget vant sin avdeling i 2013, laget slo også vinneren i avdeling 1 over to kamper og kunne motta sin første KM-pokal for senior herrer. Laget spiller i dag i 4. divisjon.


=== Tabell 2013 ===


=== Vektløfting ===
Tambarskjelvar IL er kanskje den mest kjente og profilerte klubben i vektløftingmiljøet.


==== Meritter (ufullstendig) ====
Gull Lag NM 2005 for Ungdom
Gull Lag NM 2006 for Elite
Gull Lag NM 2006 for Ungdom
Sølv Lag NM 2006 for Junior


==== Løftere ====


===== Elite =====
Geir Grønnevik (kongepokalvinner NM 2005)
Steinar Kvame  (norgesmester)
Jostein Frøyd  (norgesmester)


===== Veteran =====
Håvard Røyseth
Odd Gunnar Røyseth
Gunnar Reiakvam
Ove Varlid
Arne Larsen
Stian Grimseth


===== Ungdom/Junior =====
Daniel Robert Shanks
Espen Rørstadbotnen
Sindre Rørstadbotnen
Ole Martin Larsen
Vebjørn Varlid
Yngve Apneseth
Rune Martin Apneseth
Tore Gjøringbø


=== Volleyball ===
Tambarskjelvar er en av de fremste klubbene på jentesiden. Klubben har spiller/spillere på landslaget.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Tambarskjelvar Fotball
Vokalist

En vokalist eller sanger er en person som framfører sang gjennom å bruke stemmebåndene på en instrumental måte, ofte i sammenheng med instrumental musikk og/eller rytmer framført gjennom bruk av ett eller flere andre musikkinstrumenter.


== Stemmeleie ==
Vokalister eller sangere klassifiseres gjerne etter sitt stemmeleie.


=== Kvinne- og guttestemmer ===
Sopran eller sopransanger er betegnelsen på den lyseste kvinnestemmen, men brukes også om guttestemmer, da som guttesopran. I noen grad skiller man mellom første sopran (lysere) og andre sopran (mørkere), spesielt i korsammenheng. Koloratursopran er betegnelsen på sopransangere som har spesialisert seg på musikk med hurtige løp og tonesprang. Sopra betyr over.
Mezzo-sopran eller mezzo-sopransanger er en mellomting av alt og sopran, en stemme som til en viss grad kan bevege seg i begge stemmeleiene. Mezzo betyr halv.
Alt eller altsanger er den dypeste kvinnestemmen. I noen grad skiller man mellom første alt (lysere) og andre alt (mørkere), spesielt i korsammenheng. Alto betyr høy og ble opprinnelig brukt om menn som sang høyere enn tenor, i falsett, se kontratenor.
Kontraalt er en særlig dyp kvinnestemme.


=== Mannsstemmer ===
Kontratenor
Tenor eller tenorsanger er normalt den lyseste mannsstemmen hos et voksent individ. I noen grad skiller man mellom første tenor (lysere) og andre tenor (mørkere), spesielt i korsammenheng. Tenore betyr å holde, og ble opprinnelig brukt om den stemmen som holdt melodien.
Lyrisk tenor
Tenorbuffo
Baryton eller barytonsanger er mellomstemme, mørkere enn en tenor.
Bassbaryton eller bassbarytonsanger er en dyp barytonstemme.
Bass eller bassanger er den dypeste mannsstemmen. I noen grad skiller man mellom første bass (lysere) og andre bass (mørkere), spesielt i korsammenheng. Basso betyr dyp.


== Se også ==
Stemme
Sangkor


== Eksterne lenker ==
(en) Vocalists – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av sanger
Paal Brekke

Paal Emanuel Brekke (født 17. september 1923 på Røros, død 2. desember 1993 i Oslo) var en norsk lyriker, forfatter, gjendikter og oversetter. Han var far til forfatteren Toril Brekke og journalisten Bo Brekke.


== Biografi ==
I 1940 flyktet Paal Brekke som 17-åring til Sverige, der han snart ble kjent med moderne svensk og finlandssvensk lyrikk, og selv begynte å skrive. Han debuterte i 1942 med diktsamlingen Av din jord er vi til. I Sverige ga han også ut romanen På flukt, som skildrer et mislykket forsøk på å ta seg over til England.
Han kom tilbake til Norge i 1945, og kom samme år med samlingen Jeg gikk så lange veier. Han begynte også som litteraturskribent og kritiker med en særlig mot moderne europeisk lyrikk. Han etterlyste en fornyelse i norsk lyrikk. Han gjendiktet i tillegg modernister som T.S.Eliot, amerikansk, japansk og indisk lyrikk.
Midt i 1950-årene deltok Brekke i debatten om lyrikkens formspråk, og var André Bjerkes og Arnulf Øverlands motstander i tungetaledebatten. 
I 1960 foretok Paal Brekke en reise til India som resulterte i reportasjeboka En munnfull av Ganges i 1962. Boka kan ses som en forløper for de mange dokumentariske romanene som skulle komme i 1970-årene.
Brekke ble utsatt for sterk kritikk for sin symbolistiske jeg-lyrikk av Profil-generasjonen. Fra 1980 og 1992 ga Paal Brekke ikke ut litteratur, før han på slutten av sitt liv kom med de to samlingene Men barnet i meg spør og Ostinato – den siste posthumt i 1994.


== Bibliografi ==


=== Diktsamlinger ===
Av din jord er vi til, 1942
Fri är du född, 1943
Jeg gikk så lange veier, 1945
Skyggefektning, 1949
Løft min krone, vind fra intet, 1957
Roerne fra Itaka, 1960
Det skjeve smil i rosa, 1965
Granatmannen kommer, 1968
Aftenen er stille, 1972
Syng, ugle, 1978
Flimmer. Og strek, 1980
Men barnet i meg spør, 1992
Skogsfuglen1993
Ostinato, 1994
Bestemor, 1994


=== Romaner ===
På flukt, 1946
Aldrende Orfeus, 1951
Og hekken vokste kjempehøy, 1953


=== Journalistikk og reportasje ===
En munnfull av Ganges, 1962
Til sin tid, 1970
Farvel’ets rester, 1981
Før var jeg en fisk. Om dikt av barn og gamle, 1982


=== Gjendiktninger ===
T.S.Eliot: Det golde landet og andre dikt, 1949
Amerikansk lyrikk, 1957
Moderne japansk lyrikk, 1965
Indisk lyrikk, 1979


== Priser ==
Kritikerprisen 1972, for Aftenen er stille
Doblougprisen 1981
Norsk kulturråds oversetterpris 1988
Riksmålsforbundets litteraturpris 1992


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paal Brekke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Paal Brekke hos Nationaltheatret 
(no) Paal Brekke i NRK Forfatter
(no) Digitaliserte bøker av Brekke hos Nasjonalbiblioteket.
(no) Paal Brekke hos Norsk Oversetterleksikon
Nabla (symbol)

Nabla er et matematisk symbol 
  
    
      
        ∇
      
    
    {\displaystyle \nabla }
   som representerer den vektorielle nabla-operatoren. Denne blir brukt til å beskrive egenskaper til funksjoner og felt i rommet.
I det tre-dimensjonale kartesiske koordinatsystemet 
  
    
      
        
          
            R
          
          
            3
          
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {R} ^{3}}
   med koordinatene 
  
    
      
        (
        x
        ,
        y
        ,
        z
        )
      
    
    {\displaystyle (x,y,z)}
  , kan nabla defineres som en vektor:

  
    
      
        
          
            
              ∇
              →
            
          
        
        =
        
          ∇
        
        =
        
          (
          
            
              
                ∂
                
                  ∂
                  x
                
              
            
            ,
            
              
                ∂
                
                  ∂
                  y
                
              
            
            ,
            
              
                ∂
                
                  ∂
                  z
                
              
            
          
          )
        
      
    
    {\displaystyle {\vec {\nabla }}={\boldsymbol {\nabla }}=\left({\partial  \over \partial x},{\partial  \over \partial y},{\partial  \over \partial z}\right)}
  Nabla kan brukes i et skalarprodukt for å uttrykke divergensen til en vektor eller i et vektorprodukt for å uttrykke en vektors rotasjon (også kalt curl).
Symbolet fikk navnet nabla av William Robertson Smith fordi det likner på en trekantformet, assyrisk harpe nebela med det greske navnet νάβλα. Det ble innført i vektoranalysen av William Rowan Hamilton.I fysikken blir nabla brukt i blant annet Maxwells likninger som beskriver elektromagnetiske felt.
Innenfor logikk blir nabla brukt som en kvantor for eigenvariabler.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bruk av nabla (På engelsk)
William Robertson Smith

William Robertson Smith (født 8. november 1846 i Aberdeenshire i Skottland, død 31. mars 1894) var en filolog, fysiker, arkeolog og bibelkritiker. Han er mest kjent for sitt arbeid med Encyclopædia Britannica og boken Religion of the Semites, som blir betraktet som et grunnleggende skrift i sammenliknende religionsvitenskap.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
William Robertson Smith – A recapitulating website
W. R. Smith – Ancestry and famous Relatives
Mauser

Mauser (Mauser-Werke Oberndorf Waffensysteme GmbH) er en tysk våpenprodusent.


== Historie ==
Mauserfabrikken ble grunnlagt av Friedrich I av Württemberg i byen Oberndorf 31. juli 1811. Etter andre verdenskrig ble Mauserfabrikken lagt ned, men tre ingeniører som hadde vært ansatt ved Mauser, Edmund Heckler, Theodor Koch og Alex Seidel etablerte sitt eget selskap Heckler & Koch, som tok over større deler av tysk håndvåpenproduksjon. Dagens Mauserselskap er et datterselskap av Rheinmetall som produserer maskinkanoner.


== Produksjonshistorie ==
Mausers første gevær var Gewehr 71, som var en videreutvikling av det franske Chassepotgeværet, som hadde vist seg overlegen under den fransk-prøyssiske krig. Det er for riflen Karabiner 98k (basert på Gewehr 98) Mauser er mest kjent, dette var standard armégevær i Wehrmacht under den andre verdenskrig og i den norske hæren etter krigen. Pistolen Mauser C96 var også meget populær og i bruk over store deler av verden i en periode. Produksjonen av rifler til jaktbruk ble i 1999 skilt ut i et eget selskap som heter «Mauser Jagdwaffen GmbH». Idag produseres blant annet Mauser BK-27 maskinkanon som benyttes i Panavia Tornado, Alpha Jet, JAS 39 Gripen og Eurofighter.


=== Historiske produkter (utvalg) ===
Mauser HSc pistol
Mauser C96 pistol
Mauser M1910 pistol
Mauser BK-27 maskinkanon
Gewehr 71 enkeltskuddsrifle
Gewehr 88 sylinderlåsrifle
Gewehr 98 sylinderlåsrifle
Karabiner 98k sylinderlåsrifle
Gewehr 33/40 sylinderlåsrifle
MG42 maskingevær
MG34 maskingevær
Mauser 13mm Tankgewehr pansergevær
7,63 x 25 mm Mauser pistolpatron
7,92 x 57 mm Mauser riflepatron


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Mauser – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mauser – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Skriftspråk

Skriftspråk (ubestemt) er språk som blir uttrykt eller representert av tegn. 
Med skriftspråk (bestemt) kan man også mene det språket som blir brukt til å lese og skrive, i motsetning til dagligtale eller dialekt.  
I motsetning til talespråket som har utviklet seg blant menneskene er skriftspråket en oppfinnelse. Småbarn vil alltid ta til seg talespråket intuitivt, mens skriftspråket må læres. 


== Skriftspråkets opprinnelse ==
Babylon: Ca. 3200 f.Kr. – kileskrift (rebusskrift)
Egypt: Ca. 3000 f.Kr. – hieroglyfskrift (rebusskrift)
Kreta: Ca. 2000 f.Kr. - forenklet bildeskrift
Sinai: Ca. 1500 f.Kr. – bokstavskrift
Fønikia: Ca. 900 f.Kr. – bokstavskrift
India: Ca. 1000 f.Kr. – utviklet av kileskrift
Kina: Ca. 1000 f.Kr. - bildeskrift, og etter kort tid rebusskrift (den skriften som blir brukt idag)
Hellas: ca. 650 f.Kr. – bokstavskrift med vokaler (utviklet fra fønikisk skrift)
Rom: Ca. 600 f.Kr. – latinsk alfabet
Mellomamerika: Ca. 0 - mayaenes skrift (bildeskrift + rebusskrift)
Norden: Ca. 200 – runealfabet (utviklet fra gresk skrift)
Påskeøyene: Ca. 1750 – ikke tydet hieroglyfskrift


== De største skriftspråkene ordnet etter utbredelse ==
Engelsk
Kinesisk
Spansk
Tysk
Fransk
Portugisisk
NederlandskUkjent utbredelse:

LatinEthnologue regner med vel 7000 språk. Om lag 4000 av dem har et skriftsystem, men mange blir sjelden skrevet, eller har få språkbrukere som kan lese og skrive språkene.


== Se også ==
Bildespråk
ASCII
Filologi
Kroppsspråk
Morsealfabetet
Programmeringsspråk
Runer
Semiologi
Skrifttyper
Språk
Språkforskning
Talespråk
Tegnspråk
Voynich-manuskriptet


== Eksterne lenker ==
Det europeiske arbeidsmiljøagentur: Hjelp til oversetting
BBCNews, 22 March, 2001: Manners are lost in the net
Følgende lenker gjelder sikkert de fleste skriftspråk:
Unifon.org: Why English is Absurd? Citat: "...In English there are over 14 sounds per symbol.  The English writing system has 106 symbols for 40 or so sounds.  The problem is that the same symbol can refer to more than one sound...."
Webarchive backup: Unifon.org: English Spelling Reform Link Page
Webarchive backup: menuspel – a popular and intuitive pronounciation guide spelling Citat: "... What was proved was that young children could learn to express themselves in i.t.a. up to four times as fast as a control group could in TO. This early gain effectively postponed the frustration of having to deal with an overly complex traditional writing system until a certain level of phonemic awareness was achieved...."
Welcome to AncientScripts.com
Cagliari

Cagliari er hovedbyen på Sardinia og sete for Sardinias regionalregjering. Selve Cagliari har 154 106 innbyggere, totalt ca. 300 000 med forstedene. Byen ble grunnlagt av fønikerne. Siden 2014 er Cagliari senter i Storbyområdet Cagliari.
Byen har fergeforbindelse til Tunisia, Civitavecchia og Palermo


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Cagliari – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cagliari – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Arbeideren

Arbeideren var Norges Kommunistiske Partis sentralorgan fra 1929 til krigen kom og den ble stanset av tyskerne i august 1940.
Arbeideren ble startet etter at NKPs hovedorgan i Oslo, Norges Kommunistblad, gikk konkurs sist i oktober 1929. NKP kunne ikke være uten et sentralt partiorgan og et talerør i hovedstaden, og måtte starte ny avis. De hentet navnet fra partiets avis på Hamar,  Arbeideren og Gudbrandsdalens Arbeiderblad, som hadde gått inn 4. oktober. Navnet ble Arbeideren, og første utgave forelå 2. november 1929.  Avisen kom først ut som ukeavis, og fra 1931 som dagsavis.
Avisen var den første som ble stanset av den tyske okkupasjonsmakten i 1940, nærmere bestemt 14. august. Arbeideren var den eneste av hovedstadsavisene som nektet å trykke et opprop fra Vidkun Quisling den 10. april. For å ikke gi det nye regimet et påskudd til å stanse avisen, ble det unnlatt å gi ut avisen denne dagen.
Allerede 25. april ble en betydelig del av opplaget beslaglagt etter et skarpt angrep på Nasjonal Samling og fascismen på første side. På samme måte var avisen kritisk til kong Haakon 7 og regjeringen Nygaardsvold som avisen på lederplass gav følgende kommentar: «har latt Norge i stikken». Også alliansen med Storbritannia fikk gjennomgå i tråd med NKPs holdning som følge av ikke-angrepspakten mellom Tyskland og Sovjetunionen.
Blant annet avisens språkbruk i 1940 gjorde at det ble vurdert landssviksak under rettsoppgjøret etter krigen, men saken ble henlagt ettersom redaktør Henry Wilhelm Kristiansen døde i tysk konsentrasjonsleir.
Avisen ble i 1945 erstattet av Friheten som partiets hovedorgan.


== Redaktører ==
Arvid G. Hansen (1929-1931)
Johan Strand Johansen (1931-1932)
Reinert Torgeirson (1932)
Erling Bentzen (1932-1934)
Henry Wilhelm Kristiansen (1934-1940)


== Se også ==
NKPs presse


== Referanser ==
Anibare-bukta

Anibare-bukta (Anibare Bay) er øystaten Naurus eneste bukt, med øyas beste strand.
Stranda, som bærer samme navn, er full av hvit korallsand. Stranda dekker hele Anibares kyst, samt at den når til Meneñ Hotel i sør og til kappet i Ijuw i nord.
Anibare-bukta er sammen med Buada-lagunen den eneste større attraksjonen på øya. I 2000 ble en havn etablert i bukta, Anibare-havna, som skulle promotere fisking.


== Utgående strømmer ==
Anibare-bukta er populær blant turister, men kan til tider være farlig grunnet store bølger og utgående strømmer.
Anibare-havna

Anibare-havna (Anibare Harbour) er ei havn i Anibare-bukta i Nauru. Den er ved siden av havna i Aiwo viktig for industrien, og er ei viktig havn for fiskeindustrien.  Byggingen av havna begynte i februar 2000 og ble ferdig september samme år. Eierne er den nauriske regjeringen og the Anibare Boat Harbour Community (ABHC). Prosjektet ble verdsatt til $ 10 000 000 av den japanske regjeringen.
Før byggingen ble syv steder på den nauriske kysten vurdert, og det foretrukne stedet ble Anibare-bukta, fordi en kanal fantes allerede, og stedet var allerede etablert som et fiskeristed; kanalen måtte imidlertid bli utvidd og gjort dypere. I tillegg til de geografiske, var også geologiske forhopld gunstige her, som vindkraft, erosjon og fiskemengder.
Installasjoner ved havna inkluderer et havnebasseng der båter lagres, en båtrampe og lysmarkører, parkering for båthengere og veier til anlegget. Havnebassenget brukes også som et offentlig badested.
Hotell

For et norsk talkshow som gikk på NRK Fjernsynet i 1990 med samme navn, se Hotell (TV-program)

Et hotell (fra fransk hôtel, av latin hospitalis og av middelalderlatin hospitale, «herberge»; «fattighus»; «kloster») er et etablissement som tilbyr losji, som regel i begrenset tid og mot betaling. Et billig, enkelt hotell kalles gjerne hospits eller herberge, mens et hotell langs en hovedvei, med bilister som målgruppe, ofte kalles motell (fra engelsk motor og hotel). Hoteller som sikter seg inn mot ski- og fjellturister, kalles i Norge for høyfjellshotell.
Hoteller blir hovedsakelig benyttet av turister og personer på forretningsreise. Enkelte hoteller har konferansefasiliteter og oppfordrer grupper og selskaper til å holde møter i hotellet.
Et hotellrom består i utgangspunktet av et rom med seng, skap, et bord og en vaskeservant, men de fleste nyere hoteller har idag rom med tilstøtende privat bad. Andre bekvemmeligheter inkluderer ofte en telefon, en vekkerklokke, TV og etter hvert også internettforbindelse. I tillegg har flere hotellrom en minibar (som ofte inneholder et lite kjøleskap) med snacks- og drikkevarer, som man betaler for når man sjekker ut av hotellet.


== Tilleggstjenester ==
I tillegg til overnatting tilbyr noen hoteller tjenester som restauranter, svømmebasseng og barnepleie. Noen hoteller tilbyr et konsept der alt er inkludert i prisen. 


=== Mat og drikke ===
Det varierer om mat og drikke er inkludert i prisen for et hotellrom.

De enkleste tilbudene består kun av hotellrom uten mat inkludert. Dersom frokost er inkludert pleier dette å være spesifisert i tilbudet.
«Halvpensjon» vil vanligvis si at frokost er inkludert samt enten lunsj eller middag, hvor man må velge en av de to sistnevnte. Drikke er vanligvis ikke inkludert, kanskje med unntak av vann.
«Helpensjon» vil som regel si at både frokost, lunsj og middag er inkludert i prisen, men ikke drikke.
«All inclusive» inkluderer alle måltider (frokost, lunsj og middag) samt drikke (vann, leskedrikk og/eller alkohol).Et annet alternativ er «dagpakke», som gjerne brukes i forbindelse med messer og konferanser. Hva som er inkludert i dagpakker kan variere, og må spesifiseres av hotellet. Eksempler kan være inngangsbillett (for deltakere), lunsj, leie av møterom, leie av teknisk utstyr som lerret og projektor, gratis parkering, kaffe og te, snacks.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av hotellsjef