jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fingermøll

Fingermøll (Alucitidae) er en liten familie av sommerfugler med fjæraktig oppdelte vinger. I Norge finnes det en vanlig art, kaprifolfingermøll (Alucita hexadactyla), som er vanlig nord til Sør-Trøndelag og kan finnes nesten året rundt, dessuten forkommer en sjeldnere art på Østlandet, leddvedfingermøll (Pterotopteryx dodecadactyla).


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn 6 – 26 mm) møll. Vingene er vanligvis delt opp i mange, fjærlignende staver, hos noen av de største artene er de bare oppdelt ytterst. På farge er de som oftest brunlige. Hodet har lange, fremoverrettede palper og trådformede antenner. Sugesnabelen er velutviklet. Beina er lange med markerte sporer. Larvene er korte og trinne, med korte bein, kroppen har mange, korte børster.


== Levevis ==
De voksne møllene flyr om natten. De er kjappe og livlige, også om de blir forstyrret om dagen. Larvene borer i blomsterknopper, skudd eller i galler. De fleste av de nordlige artene lever på kaprifolfamilien (Caprifoliaceae), de tropiske artene gjerne på trompettrefamilien (Bignoniaceae) og maurefamilien (Rubiaceae). Én art blir regnet som en skadegjører på kaffe.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Overfamilien Alucitoidea
Familien fingermøll, Alucitidae  – ca. 170 kjente arter
Alinguata neblina Fleming, 1948
Slekten Alucita Linnaeus, 1758 – ca. 150 beskrevne arter, bl.a.:
kaprifolfingermøll, Alucita hexadactyla Linnaeus, 1758 – vanlig til Sør-Trøndelag
Alucita grammodactyla Zeller, 1841 – funnet i Sverige og Danmark, ikke i Norge
Hebdomactis crystallodes Meyrick, 1929
Slekten Hexeretmis – tre arter
Slekten Microschismus – 10 arter
Paelia lunuligera Walker, 1866
Prymnotornis crypsicroca Meyrick, 1931
Slekten Pterotopteryx Hannemann, 1959 – fem arter, bl.a.:
leddvedfingermøll, Pterotopteryx dodecadactyla (Hübner, 1813) – kjent fra Oslo, Østfold, Akershus og Telemark i Norge. Arten blir vurdert som Sårbar (VU) på den Norsk rødliste for arter
Slekten Triscaedecia – to arter


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Fingermøll i Encyclopedia of Life 
(en) Fingermøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Fingermøll hos Artsdatabanken 
(sv) Fingermøll hos Dyntaxa 
(en) Fingermøll hos Fauna Europaea 
(en) Fingermøll hos ITIS 
(en) Fingermøll hos NCBI 
(en) Kategori:Alucitidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Alucitidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Jurij Gidzenko

Jurij Pavlovitsj Gidzenko (russisk: Юрий Павлович Гидзенко; født 26. mars 1962 i landsbyen Jelanets, Mykolajiv oblast) er en russisk kosmonaut med ukrainske aner.  Han har logget over 329 dager i verdensrommet, inklusive 179 dager ombord på Mir, og over 140 dager ombord på ISS. Han er oberst i det russiske flyvåpenet. Han er gift med Olga Vladimirovna Sjapovalova, (f. 1961). De har to sønner, Sergej og Aleksandr.


== Romferder ==


== Hedersbevisninger ==
Gidzenko er tildelt æresbevisningen:

Helt av Den russiske føderasjon


== Bilder ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NASA bio
Spacefacts.de om Gidzenko
Arbetaren

Arbetaren er en syndikalistisk ukeavis som eies av Sveriges Arbetares Centralorganisation (SAC). I perioden 1922–1957 ble den utgitt som dagsavis, deretter som ukeavis. Avisen er riksdekkende, og utgis i Stockholm. Opplaget er i overkant av 3000 eksemplarer (2006). 
Flere kjente kulturpersonligheter har i årenes løp arbeidet i avisen, bl.a. Vilhelm Moberg, Moa Martinson, Harry Martinson, Elise Ottesen-Jensen, Stig Dagerman, Karl Vennberg, Ivar Lo-Johansson, Victor Arendorff, Nils Ferlin, Hinke Bergegren, Harry Järv, Folke Fridell, Tage Danielsson og Eyvind Johnson.
Arbetaren deler hvert år ut et stipend, Vilhelm Moberg-stipendiet, innstiftet av Vilhelm Moberg selv. 


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted
Ibsenåret

Ibsenåret er navnet på markeringene av Henrik Ibsens hundre års dødsdag i 2006. Det var markeringer i Norge og i en rekke andre land i verden. Ibsenåret ble åpnet med en festforestilling i Oslo. Et annet høydepunkt var en gallaoppsetning av Peer Gynt ved Kheopspyramiden i Egypt. Det var også en rekke kulturelle arrangementer i land som Italia, Tyskland, Kina, Storbritannia og USA. Utenriksdepartementet og utenrikstjenesten hadde en sentral rolle i Ibsenåret. Ibsenåret omfattet 8213 kulturarrangementer, og 83 land deltok i feiringen.


== Organisasjon ==
Nasjonalkomiteen for Ibsensatsingen ble oppnevnt av Kulturdepartementet i 1997 og ble ledet av Lars Roar Langslet. Ibsenåret AS var et sekretariat opprettet av Nasjonalkomiteen for Ibsensatsingen i 2002. Det ble fra begynnelsen av ledet av redaktør Steinar Hansson, som døde høsten 2004, og deretter var teaterregissør Bentein Baardson direktør.
Også Ibsennett ble samlokalisert med Ibsenåret med kontorer i tredje etasje i Arbins gate 1, som er den samme bygård som også huser Ibsenmuseet i Oslo.
Sekretariatet ble avviklet sommeren 2007 og Ibsennet flyttet til Nasjonalbiblioteket i Henrik Ibsens gate 100.

Bentein Baardson – direktør
Randi Thorsen – daglig leder
Nora Ibsen – produsent
Kari Stokke Brandtzæg – sponsoransvarlig
Silje Riise Næss – kommunikasjonssjef


== Se også ==
Ibsenstatuetten - utdelt av den norske regjering i 2006 til minne om 100 år siden dikteren Henrik Ibsens død.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ibsenåret, Utenriksdepartementet
Betzy Holter

Betzy Marie Holter (født Jordal 29. mai 1893 i Kolvereid, død 9. november 1979 i Oslo) var en norsk skuespiller. 
Holter scenedebuterte i 1913 som Randi i Bjørnefjell, en av åpningsforestillingene ved Det norske teatret. Hun hadde en rekke store roller ved teatret i årene som fulgte, for eksempel Milja i Ungen av Oskar Braaten og Klara Gullborg i Selma Lagerlöfs Keisaren av Portugalia. Mellom suksessene i hovedstaden hadde hun også enkelte gjestespill i Trondheim og Stavanger.  
Fra 1924 var Holter tilknyttet Nationaltheatret, og spilte realistiske skikkelser fra østkanten som Alvilde i Den store barnedåpen og gatepiken i Sigurd Christiansens skuespill Edmund Jahr. Hennes siste oppgave på Nationaltheatret var Hedvig i Vildanden i 1928. Deretter var hun tilbake på Det norske teatret frem til våren 1930. Etter fem år borte fra scenen opptrådte hun fra 1935 til 1941/1942 igjen som sceneskuespiller i Oslo. Hun medvirket i Radioteateret på 1930-tallet. I 1947 var Holter tilbake på scenen, da hun ble engasjert ved Rogaland Teater. Her skulle hun bli en viktig støttespiller i mange år, også som regissør.Holter skrev også hørespillet Kamerat (1932).
Betzy Holter var gift med skuespillerkollega Karl Holter (1885–1963). De ble imidlertid skilt i midten av 1930-tallet - og hadde ingen kontakt siden. Betzy Holter spilte i den nazistiske propagandafilmen Unge viljer fra 1943, mens tre av hennes barn deltok aktivt i motstandsbevegelen. To av dem (døtre) tjenestegjorde senere i den norske marine i England fra 1942, etter cirka ett års opphold i Stockholm. Deres eneste sønn, Tord Holter, ble såret av tyskerne i strid ved Kongsvinger festning i aprildagene 1940, og han ble siden aldri frisk. 


== Filmografi (utvalg) ==

1926 – Baldevins bryllup

1943 – Unge viljer... fru direktør West


== Referanser ==


== Kilder ==
Rønneberg, Anton: Nationaltheatret 1949-1974. Oslo 1974. ISBN 82-05-06254-4
Hartenstein, Tillman: Det usynlige teatret: Radioteatrets historie 1926-2001, Oslo 2001, s. 199


== Eksterne lenker ==
(en) Betzy Holter – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Betzy Holter på Internet Movie Database 
(no) Betzy Holter hos Sceneweb 
(en) Betzy Holter hos The Movie Database
Arvid Otto Mørch

Arvid Otto Sildenskiold Mørch, kjent som «Sildakongen», (født 18. mars 1954) er en norsk sjøkaptein, industribygger, underholder og folketaler fra Karmøy i Rogaland.


== Bakgrunn og virksomhet ==
Mørch vokste opp i bygda Veavåg på Karmøy. Han er kjent som omreisende «sildakonge» og selger av ulike sild- og sjømatprodukter fra sin spesialbygde bil på torg og markeder i Norge. Denne virksomheten begynte i 1970 og la grunnlaget for Sildakongen AOM i Haugesund og Sildakongen Produksjon as i Utsira som ble etablert i 1988.
Etter at Sildakongen Produksjon AS gikk til sak mot Mørch om retten til varemerket «Sildakongen», tapte Mørch i 2009 retten til å bruke varemerket «Sildakongen AOM» om sildeprodukter. Han ble også dømt for urettmessig å ha utnyttet «Sildakongen» som varemerke på sild. Han vant derimot retten til å bruke «Sildakongen» i kultursammenheng og i alle andre vareklasser. Mørch har etter dette også brukt varemerket og betegnelsen «Sjøkaptein Sildenskiold» i andre sammenhenger.
Sammen med Ivar Eskeland utgav Mørch boka Sild! – med 60 oppskrifter i 1991.
Mørch arbeidet i offshorebransjen i 1970- og 1980-årene og som omreisende fisk og sildeselger. 
På siste halvdel av 1980-årene var han initativtaker til etablering av en eksklusiv serie av sildeprodukter som ble lansert av firmaet Sildakongen AS. Mørch var både aksjonær og ansatt som markedssjef i selskapet, som senere sto bak etableringen av Sildakongen Produksjon AS på Utsira. Etter et par års drift med mye fokus i presse og kringkasting måtte disse selskapene legge inn årene. Andre tok over driften av produksjonsvirksomheten.
Etter avviklingen av Sildakongen AS fortsatte Mørch å drive med omreisende salgsvirksomhet og utdannet seg som sjøoffiser. Han har seilt som styrmann/overstyrmann og sjøkaptein, og var i flere år trafikkoordinator for skipstrafikken på oljefelt i Den Persiske gulf. 
I de senere år har Mørch bodd i Skudeneshavn hvor han som pensjonist arbeider en del som turistkaptein i Åkrafjorden og selger sild under eget merke.I forbindelse med rettssaken om rettighetene til merkevaren Sildakongen kom det blant annet frem at Mørch hadde søkt om og fått godkjent «tittelen» som sitt første fornavn. Fra før av hadde han tatt Sildenskiold som mellomnavn. Hans fulle navn er derfor Sildakongen Arvid Otto Sildenskiold Mørch (2015).«Sildakongen» har navn etter sildekonge (Regalecus glesne), en båndfisk som kan bli opptil 11 meter lang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Presentasjon på www.herringking.com Arkivert 28. september 2007 hos Wayback Machine.
Artikkel i Aftenbladet 2009
Tineodidae

Tineodidae er en liten familie av sommerfugler som bare er kjent fra Sørøst-Asia, Australia og omkringliggende øyer. De blir av og til regnet som en undergruppe av fingermøll (Alucitidae). Av utseende ligner de ofte på fjærmøll (Pterophoridae). Det er bare kjent ca. 20 arter.


== Utseende ==
Små (vingespenn gjerne 10 – 20 mm), brunlige, slanke møll. Vingene er mer eller mindre oppdelt i fliker. Hodet har store fasettøyne, lange, fremoverrettede palper og lange, trådformede antenner. Forvingene er lange og smale, ofte delt i to fliker, ytterst gjerne trukket ut til en spiss. Bakvingene er mye kortere enn forvingene, avlange, ofte delt i to fliker. Bakkroppen er slank. Beina er lange med markerte sporer.


== Levevis ==
Larvene borer i knopper av ulike planter, blant annet mangrover, arter i oljetrefamilien (Oleaceae) og vortemelkfamilien (Euphorbiaceae).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Overfamilien Alucitoidea
Familien Tineodidae
Anomima phaeochroa Turner, 1922
Slekten Cenoloba  – 4 arter
Epharpastis daedala Meyrick, 1887
Slekten Euthesaura  – 2 arter
Slekten Euthrausta  – 3 arter
Neoxyrichota isolata Clarke, 1986
Slekten Oxyrichota – 3 arter
Palaeodes sarnealis Hampson, 1913
Tanycnema anomala Turner, 1922
Tephroniopsis geometridalis Amsel, 1961
Slekten Tineodes  – 2 arter


== Eksterne lenker ==
(en) Tineodidae i Encyclopedia of Life 
(en) Tineodidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Tineodidae hos NCBI 
(en) Kategori:Tineodidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tineodidae – detaljert informasjon på Wikispecies Oversikt over australske arter med bilder: Herbison-Evans, D. og Crossley, S. (2002): Tineodidae of Australia. [1]
Alucitoidea

Alucitoidea er en artsfattig gruppe (overfamilie) av sommerfugler som omfatter to familier, Alucitidae med ca. 185 arter og Tineodidae med ca. 20 arter. De blir av og til slått sammen til én familie, Alucitidae. To arter forkommer i Norge. De fleste av artene har vingene delt opp i smale, fjærlignende fliker.


== Eksterne lenker ==
(en) Alucitoidea i Encyclopedia of Life 
(en) Alucitoidea i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Alucitoidea hos Artsdatabanken 
(sv) Alucitoidea hos Dyntaxa 
(en) Alucitoidea hos Fauna Europaea 
(en) Alucitoidea hos ITIS 
(en) Alucitoidea hos NCBI 
(en) Kategori:Alucitoidea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Alucitoidea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
10 000 meter (friidrett)

Denne artikkelen handler om friidrettsøvelsen, 10 000 meter er også en distanse innen Hurtigløp på skøyter.10 000 meter er en gren innen friidrett. Øvelsen er den lengste av mesterskapsøvelsene innen langdistanseløpene på bane. Løpet består av 25 runder på banen, og på grunn av løpets lengde er det noe begrenset hvor ofte øvelsen er del av stevneprogrammene. Løpere som spesialiserer seg på distansen, kombinerer ofte med deltakelse i gateløp og terrengløp. I motsetning til baneløpene som betegnes i meter, betegnes vanligvis gate- og terrengløpene i kilometer, 10 000 meter er 10 km.


== De 25 beste utøverne ==


=== Menn ===
(Oppdatert pr. 11. september 2018)


=== Kvinner ===
(oppdatert pr. 11. september 2018)


== Norge ==
Norgesrekorden på 10 000 meter innehas av Sondre Nordstad Moen, og er på 27.24,2. Den ble satt under løpet Stadionmila i Kristiansand 31. august 2019. Norgesrekorden for kvinner er fra 15. juli 1986, satt av Ingrid Kristiansen, og er på 30.13,74.Den raskeste tiden satt i Norge er på 26:31,32, satt av Haile Gebrselassie på Bislett 4. juli 1997. For kvinner er det Ingrid Kristiansens norgesrekord som er den raskeste tiden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statistikk hos iaaf.org
What’s Words Worth

What's Words Worth (også kjent som Recorded Live 1978, The Watcher, City Kids, Iron Fist & The Hordes From Hell og Live, Loud & Lewd) er et uoffisielt konsertalbumet av heavy metal-bandet Motörhead.


== Sporliste ==
På Iron Fist & The Hordes From Hell-versjonen er rekkefølgen på sangene stokket om.

«The Watcher» (4:06)
«Iron Horse/Born to Lose» (5:05)
«On Parole» (5:26)
«White Line Fever» (2:34)
«Keep Us on the Road» (5:25)
«Leaving Here» (3:12)
«I'm Your Witch Doctor» (3:08)
«The Train Kept A-Rollin’» (2:47)
«City Kids» (3:38)Bonusspor på Live, Loud & Lewd-versjonen (1999)«Motorhead» (3:05)
«Iron Fist» (3:07)
«Overkill» (4:53)


== Personell ==
Lemmy – Vokal, bass
Eddie Clarke – Gitar
Philthy Taylor – Trommer
Mislighold

Mislighold er innenfor jus unnlatelse av å oppfylle en forpliktelse på kontraktsmessig måte (forutsatt at det ikke foreligger særlige omstendigheter som opphever eller suspenderer plikten). Synonymt med mislighold er begrepet kontraktsbrudd som blant annet kjøpsloven bruker. Mislighold går som regel ut på at den avtalte ytelsen leveres for sent, dvs. en forsinkelse eller at den avtalte ytelse ikke er som avtalt, det vil si at den har en mangel. Mislighold kan gi den som har krav på ytelsen (kreditor) en rekke ulike krav og her brukes selgers mislighold av kjøpsavtaler som eksempel:

Viktigst er det at mislighold suspenderer motpartens oppfyllelsesplikt – leverer ikke selgeren kan kjøperen la være å betale.
Men misligholdet suspenderer ikke misligholderens egen leveringsplikt, det vil si at kjøperen kan kreve varen levert eller mangler rettet.
Mislighold i form av mangler gir dessuten rett på prisavslag, mens forsinkelse ikke gir noen slik rett.
I noen tilfeller kan mislighold gi rett til erstatning, men det forutsetter at kjøperen lider et økonomisk tap. I tillegg må det foreligge et ansvarsgrunnlag – skyldansvar eller kontrollansvar.
Mislighold kan også gi rett til å heve kontrakten. En hevning innebærer ikke at avtalen faller bort, men at plikten til å levere bortfaller. Er bryllupskaken ikke levert når festen er over, plikter ikke kjøperen å motta en kake uken etterpå og betale for den. For å kunne heve avtalen, må det foreligge et vesentlig mislighold – i praksis vil det gjerne være de tilfeller der kjøperen ikke lenger har nytte av varen (som i eksemplet foran).
Mislighold er ikke straffbart. Men har man inngått en avtale med kunnskap om at man ikke kan eller vil oppfylle den og for å skaffe seg selv eller andre en uberettiget vinning, kan man straffes for bedrageri.Ved kjøpers mislighold av betalingsplikten har ikke selgeren like mange sanksjonsmuligheter. Hvis varen ikke er levert kan han:

Unnlate å levere, det vil si holde varen tilbake.
Heve avtalen hvis betalingsforsinkelsen blir langvarig
Kreve erstatning for økonomisk tap, eksempelvis hvis varen må selges til en lavere pris.Er varen levert, kan selgeren ikke heve, men må nøye seg med å kreve erstatning i form av morarenter (forsinkelsesrenter) av kjøpesummen.
Forsinkelse (jus)

Forsinkelse er det forhold at en ytelse ikke leveres til avtalt tid. Fra selgerens side foreligger det en forsinkelse når varen ikke leveres på rett tid på det avtalte sted, og dette ikke er kjøperens feil. Fra kjøperens side foreligger det forsinkelse når kjøpesummen ikke betales til avtalt tid.
Forsinkelse fra selgerens side er nedfelt i kjøpsloven § 22 , hvor det heter at det foreligger forsinkelse om dersom selgerens ytelse ikke blir levert eller blir levert for seint, og dette ikke skyldes kjøperen eller forhold på dennes side. Det foreligger også forsinkelse om selgeren ikke i tide oppfyller sine plikter ellers etter kjøpet. 
Forsinkelse er også regulert i en rekke andre lover, som:

Forbukerkjøpsloven § 19
Husleieloven § 2-9
Bustadsoppføringslova § 17
Tomtefesteloven § 20
Avhendingslova § 4-1
Håndverkertjenesteloven § 11Forsinkelse vil i likhet med mangler utgjøre mislighold i kontraktsrettslig forstand. En forsinkelse kan møtes med sanksjoner fra den annen part, dette følger av allmenn kontraktsrett. Eksempler på sanksjoner på kjøpsrettens område er krav om oppfyllelse, erstatning eller heving, se for eksempel kjøpslovens femte kapittel . I entrepriseforhold er også dagmulkt en aktuell sanksjon, og den ansvarlige part må da betale et kronebeløp for hver dag forsinkelsen varer, se for eksempel Budstadoppføringslova § 18 . 


== Referanser ==
Mangel (jus)

Mangel er en knapphet eller underskudd på noe, for eksempel varer, penger eller en annen ressurs, eller en ufullkommenhet, utilstrekkelighet eller feil ved noe. 
I juridisk forstand kalles det «konkret mangel» når den leverte varen eller tjenesten ikke er i overensstemmelse med det som:

Er avtalt mellom kjøper og selger,
er garantert av selger, eller
kjøperen hadde grunn til å forutsette.Dersom ytelsen savner en egenskap eller har en dårlig egenskap i strid med det som normalt er tilfelle for ytelser av denne art, uten at det er fastslått at varen ikke er i overensstemmelse med det som er avtalt, er det snakk om en «abstrakt mangel». 
Ovennevnte er nedfelt i kjøpsloven § 17, hvor det heter at ytelsen skal være i samsvar med de krav til art, mengde, kvalitet, andre egenskaper og innpakning som følger av avtalen mellom kjøper og selger, og dersom det ikke er avtalt, skal ytelsen (a) passe for de formål som tilsvarende ting vanligvis brukes til, (b) passe for et bestemt formål som selgeren var eller måtte være kjent med da kjøpet ble inngått, unntatt når forholdene viser at kjøperen for så vidt ikke bygde på selgerens sakkunnskap og vurdering eller ikke hadde rimelig grunn til å gjøre det, (c) ha egenskaper som selger har vist til ved å legge fram prøve eller modell eller (d) være pakket på vanlig eller annen forsvarlig måte som trengs for å bevare og beskytte tingen.
Mangler er også regulert i en rekke andre lover, som:

Forbukerkjøpsloven § 16, jf § 15
Husleieloven §§ 2-2 til 2-5
Bustadsoppføringslova §§ 25 til 27
Tomtefesteloven § 23
Pakkereiseloven § 6-1
Avhendingslova §§ 3-1 til 3-3
Håndverkertjenesteloven §§ 17 til 19
Puerto Banús

Puerto José Banús er en marina i utkanten av Marbella, ved Costa del Sol i det sørlige Spania. Marinaen ble bygget av den lokale forretningsmannen og eiendomsutvikleren José Banús og åpnet i mai 1970.
Stedet er kjent for sitt luksuriøse preg, med dyre forretninger og hyppige innslag av store lystbåter tilhørende noen av verdens rikeste.


== I litteraturen ==
I Liza Marklunds roman En plass i solen fra 2008 er en del av handlingen lagt til Puerto Banús.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Puerto Banús – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Puerto Banús' hjemmeside Arkivert 8. mars 2018 hos Wayback Machine.
Inhibitor

En reaksjons inhibitor er et stoff som minker reaksjonsraten eller forhindrer en kjemisk reaksjon. En katalysator i kontrast er et stoff som øker reaksjonsraten.


== Eksempel ==
Tilsetting av acetanilid vil senke hastigheten på dekomponeringen av hydrogenperoksidløsning som for eksempel blir solgt i apoteket. 

  
    
      
        
          2
          
          
            H
            
              2
            
            
              
            
          
          
            O
            
              2
            
            
              
            
          
          ⟶
          2
          
          
            H
            
              2
            
            
              
            
          
          O
          +
          
            O
            
              2
            
            
              
            
          
        
      
    
    {\displaystyle {\ce {2H2O2 -> 2H2O +O2}}}
  
som er katalysert ved varme, lys og urenheter.


== Inhibitering av en katalysator ==
En inhibitor kan redusere effekten av en katalysator i en katalysert reaksjon (enten i et enzym eller en ikke-biologisk katalysator). Dvs. om et stoff er like til en av reaktantene slik at den kan bli bundet til det aktive setet på katalysatoren men vil ikke gjennomgå en katalytisk reaksjon da vil katalysatoren ikke kunne katalysere reaksjonen da dens aktive seter er okkuperte. Når inhibitoren er frigjort kan katalysatoren igjen begynne å katalysere reaksjon.


== Kilder ==
Motsøksmål

Motsøksmål er et søksmål som saksøkte etter at stevning er forkynt, reiser i en sak ved å fremsette motkrav mot saksøkeren med påstand om selvstendig dom i samme sak. Betingelsene for motsøksmål er at denne kan bringes inn for samme rett og i samme prosessformer.
Motorbank

Motorbank er en feil som kan oppstå i stempelmotorer. Hvis oktantallet til drivstoffet i en stempelmotor er for lavt, vil dette føre til at forbrenningen går for raskt og forbrenningstakten vil da kollidere med svingningstakten til stempelet. Dette fører til tenningsbank; man vil høre en plingende, metallisk ulyd i motoren samtidig som effekten blir dårligere. Dette fører også til stor slitasje på motoren. Hvis det får skje over lengre tid, kan det føre til totalhavari.
Rådebank skyldes for stor klaring mellom råder og veiv grunnet slitasje på lager (dårlig oljetrykk osv.), dette fører til at råden slås mot lageret og man får en høylytt bankelyd i motoren. Dette er naturlig nok uavhengig av tenning og bensinens oktantall.
Tenningsbank kan derimot oppstå om tenningstidspunktet er for tidlig eller oktantallet er for lavt i forhold til kompresjonen som fører til at bensinen selvantenner.