Kråkefamilien

Kråkefamilien eller kråkefugler (Corvidae) er en familie med mellomstore til store spurvefugler med kraftige nebb og sterke lemmer. Gruppen har en tilnærmet kosmopolitisk utbredelse, men er ikke tilstede i områder med snø og is året rundt.


== Biologi ==

Kråkefuglene, som også ofte omtales i samlebegrepet kråker, blir normalt omkring 20–69 cm store. Mange av artene har enten sort, grå, sort og grå eller sort og hvit fjærdrakt, ofte med en metallisk glans eller innslag av blått, grønt, gult, fiolett, eller brunt. Det finnes imidlertid arter med annen utfarging.Familien omfatter 131 arter (349 taxa) fordelt i 21 slekter. I Norge lever det åtte arter; kråke, kaie, kornkråke, nøttekråke, nøtteskrike, lavskrike, skjære og ravn. Sistnevnte (ravnen) er også den største av alle kråkefuglene.Kråkefugler regnes som intelligente dyr, og majoriteten av artene er flokkorienterte. De er nysgjerrige, lekne og har blant annet even til å lagre og hente fram igjen mat ved behov. Det har også blitt dokumentert, at kråker kan ta i bruk redskaper for å løse oppgaver. Likeledes bekrefter studier av disse fuglene, at kråker har markant større hjerne i forhold til kroppen enn andre fugler. Og dette gjelder spesielt for de to artene amerikakråke (Corvus brachyrhynchos) og ravn (Corvus corax), med to unntak. To papegøyearter, grønnvingerødara (Ara chloropterus) og blågulara (A. ararauna), har nemlig enda større hjerne i forhold til kroppen.Mange kråker er kjent for sin hese vokalisering, som gjerne består av «kra-kra» skrik. Kråker kommuniserer imidlertid på mange måter, både visuelt og akustisk. Dette er med på å forsterke inntrykket av kråkefuglenes komplekse sosiale organisering. Forskere har blant annet oppdaget, at kråker trolig kan telle. Den sluttningen trekker de på bakgrunn av, at enkelte akustiske signaler har forskjellig betydning etter hvor mange ganger fuglen uttrykker lyden.Kråker er i hovedsak opportunistiske altetere og notoriske mattyver. Dietten varierer imidlertid både lokalt og gjennom sesongen, spesielt for arter som lever i den tempererte- eller arktiske sonen. Både kjøtt, insekter, korn, frø, frukt og bær står på menyen, sammen med mye annet. Det siste inkluderer også næringsrester etter oss mennesker.Flere arter på den nordlige halvkule kan kalles delvis trekkfugler, mens arter på den sørlige halvkule er, så langt man vet, er standfugler. Hvor langt fuglene trekker er imidlertid svært variabelt fra en art til en annen, og selv blant ulike populasjoner innen en og samme art varierer det mye. Ringmerkede finske individer av kaie (Corvus monedula) har for eksempel blitt funnet igjen over 1 000 km vekk fra der de ble merket, i Frankrike, mens data for russisk kornkråke (Corvus frugilegus) indikerer at artens trekk blir stadig kortere og kortere (2 200 km i 1929–1938, 1 900 km i 1950, og 1 400 km i 1971–1985). Andre studier viser at ungfugler gjerne trekker lenger, i både tid og distanse, enn voksne gjør. Artene som trekker sørover vinterstid, trekker imidlertid gjerne mye kortere enn hva disse eksemplene hentyder, typisk til Sør-Sverige, Danmark og Nederland fra det litt mer nordlige Skandinavia.


== Inndeling ==

Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til dos Anjos & Bonan (2017). Oppdelingen av underfamilier følger Jønsson et al. (2012, 2016). Alle norske navn følger Norsk navnekomité for fugl (NNKF) og er i henhold til Syvertsen et al. (2008), med unntak for navn gitt i parentes. Disse har fortsatt ikke fått avklart sitt norske navn og må derfor kun betraktes som beskrivende uttrykk.

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Corvoidea
Corvidae, kråkefamilien
Crypsirininae, (praktskjærer)
Platysmurus, (svartskriker)
P. leucopterus, svartskrike
P. aterrimus, (borneosvartskrike)
Temnurus
T. temnurus, frynseskjære
Crypsirina
C. temia, bronseskjære
C. cucullata, dvergskjære
Dendrocitta
D. vagabunda, okerskjære
D. formosae, gråskjære
D. occipitalis, brunskjære
D. cinerascens, gråryggskjære
D. leucogastra, kongeskjære
D. frontalis, praktskjære
D. bayleii, andamanskjære
Pyrrhocorax, (alpekråker)
P. pyrrhocorax, alpekråke
P. graculus, alpekaie
Cissinae, (edelskjærer)
Urocissa
U. ornata, brunhodeskjære
U. caerulea, taiwanskjære
U. flavirostris, hvitnakkeskjære
U. erythroryncha, rødnebbskjære
U. xanthomelana, (mangler norsk navn)
U. whiteheadi, hvitvingeskjære
Cissa
C. chinensis, grønnskjære
C. hypoleuca, gulbrystskjære
C. thalassina, smaragdskjære
C. jefferyi, jadeskjære
Perisoreinae, (gråskriker)
Perisoreus
P. canadensis, gråskrike
P. infaustus, lavskrike
P. internigrans, sotskrike
Cyanopica, (blåskjærer)
C. cooki, (iberiablåskjære)
C. cyanus, blåskjære
Corvinae, (kråker)
Garrulus
G. glandarius, nøtteskrike
G. bispecularis, (mangler norsk navn)
G. leucotis, (mangler norsk navn)
G. lanceolatus, himalayaskrike
G. lidthi, amamiskrike
Zavattariornis
Z. stresemanni, boranakråke
Ptilostomus
P. afer, svartskjære
Podoces, løpekråker
P. hendersoni, mongolløpekråke
P. biddulphi, hvithaleløpekråke
P. panderi, turkestanløpekråke
P. pleskei, iranløpekråke
Pica (skjærer)
P. pica, skjære
P. mauritanica, (atlasskjære)
P. asirensis, (arabiaskjære)
P. hudsonia, svartnebbskjære
P. nutalli, gulnebbskjære
Nucifraga, (nøttekråker)
N. columbiana, konglekråke
N. caryocatactes, nøttekråke
N. hemispila, (sørnøttekråke)
N. multipunctata, kashmirnøttekråke
Corvus, (ravnekråker)
C. dauuricus, mongolkaie
C. monedula, kaie
C. nasicus, kubakråke
C. jamaicensis, jamaicakråke
C. leucognaphalus, hispaniolakråke
C. capensis, smalnebbkråke
C. ossifragus, fiskekråke
C. sinaloae, sinaloakråke
C. imparatus, kvekkekråke
C. palmarum, hispaniolapalmekråke
C. hawaiiensis, hawaiikråke
C. frugilegus, kornkråke
C. crassirostris, tykknebbravn
C. albicollis, kopjeravn
C. corax, ravn
C. cryptoleucus, kaktusravn
C. ruficollis, brunnakkeravn
C. edithae, somalikråke
C. albus, hvitbrystkråke
C. rhipidurus, korthaleravn
C. brachyrhynchos, amerikakråke
C. caurinus, muslingkråke
C. corone, svartkråke
C. pectoralis, kinakråke
C. florensis, floreskråke
C. typicus, sulawesikråke
C. unicolor, banggaikråke
C. enca, arkipelkråke
C. violaceus, (mangler norsk navn)
C. validus, langnebbkråke
C. moneduloides, kortnebbkråke
C. meeki, bougainvillekråke
C. woodfordi, salomonkråke
C. fuscicapillus, brunhodekråke
C. tristis, papuakråke
C. insularis, grovnebbnebbkråke
C. orru, australkråke
C. bennetti, mulgakråke
C. mellori, flokkravn
C. tasmanicus, tasmanravn
C. coronoides, klageravn
C. splendens, huskråke
C. macrorhynchos, tykknebbkråke
C. kubaryi, guamkråke
Cyanocoracinae, (skriker)
Cyanolyca
C. mirabilis, aztekskrike
C. nanus, dvergskrike
C. pumilo, mayaskrike
C. argentigula, sølvstrupeskrike
C. pulchra, praktskrike
C. cucullata, blåhetteskrike
C. quindiuna, (mangler norsk navn)
C. armillata, koboltskrike
C. turcosa, turkisskrike
C. viridicyanus, lenkeskrike
Gymnorhinus
G. cyanocephalus, pinjeskrike
Aphelocoma
A. unicolor, indigoskrike
A. wollweberi, mexicoskrike
A. ultramarina, gråbrystskrike
A. coerulescens, floridaskrike
A. californica, krattskrike
Cyanocitta
C. cristata, blåskrike
C. stelleri, furuskrike
Cyanocorax
C. violaceus, sumpskrike
C. cyanomelas, fløyelsskrike
C. cristatellus, krøllskrike
C. coeruleus, asurskrike
C. morio, brunskrike
C. colliei, storskjæreskrike
C. formosus, småskjæreskrike
C. yncas, grønnskrike
C. mystacalis, kaktusskrike
C. dickeyi, børsteskrike
C. affinis, blåflekkskrike
C. heilprini, blånakkeskrike
C. hafferi, (mangler norsk navn)
C. cyanopogon, brasilskrike
C. chrysops, plysjskrike
C. cayanus, guyanaskrike
C. melanocyaneus, raggskrike
C. yucatanicus, yucatánskrike
C. sanblasianus, blåryggskrike
C. beecheii, purpurryggskrike


== Litteratur ==
del Hoyo, Josep; Collar, Nigel J., red. (desember 2016). HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volume 2 - Passerines. Barcelona, Spain: Lynx Edicions and BirdLife International. s. 1013. ISBN 978-84-96553-98-9. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)
del Hoyo, Josep; Elliott, Andrew; Christie, David A., red. (oktober 2009). Handbook of the Birds of the World. Volume 14 - Bush-shrikes to Old World Sparrows. Barcelona, Spain: Lynx Edicions and BirdLife International. s. 845. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) kråkefamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) kråkefamilien i Encyclopedia of Life 
(en) kråkefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) kråkefamilien hos Artsdatabanken 
(sv) kråkefamilien hos Dyntaxa 
(en) kråkefamilien hos Fauna Europaea 
(en) kråkefamilien hos Fossilworks 
(en) kråkefamilien hos ITIS 
(en) kråkefamilien hos NCBI 
(en) Kategori:Corvidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Corvidae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons