Aall

Aall er navnet på en norsk borgerslekt. Den stammer opprinnelig fra Aal Sogn i Vester Horne herred i Jylland i Danmark, hvor dens eldste kjente medlem Søren Nielsen var bonde til 1534, da han mistet gården. Fra Danmark kom slekten på slutten av 1600-tallet til London. Derfra innvandret i 1714 den norske slektens stamfar, Niels Aall den eldre (ca. 1702–1784) til Norge, hvor han ble en velstående kjøpmann, sagbrukseier, trelasthandler og skipsreder i Porsgrunn. Han var gift tre ganger og med norske ektefeller. Han hadde med disse i alt 14 barn, men 8 av barna døde før ham. Den ene ektefellen var Benedicta Henrica Bergh (1714–1748) som var datter til lagmann Nicolas Bergh. Hun har vært oppkalt i etterslekten helt til våre dager.


== Mer kjente slektsmedlemmer ==
Nicolai Benjamin Aall (1739–1798), kjøpmann, grosserer, brukseier, Porsgrunn.
Jacob Aall (1754–1826), grosserer og eier av Borgestad gård
Jørgen Aall (1771–1833), kjøpmann og eidsvollsmann fra Porsgrunn.
Benedicta Henrikka Aall (1756–1813), datter til Niels A. d.e., gift med kammerherre Severin Løvenskiold (d. 1818), Porsgrunn, og mor til stattholder Severin Løvenskiold.
Nils Aall (1769–1854), statsråd, grosserer og eier av Ulefos Hovedgaard
Benedicte Henrikke Aall (1772–1812), datter til Nicolai B.A., gift med Ulrich Fredrich von Cappelen (d. 1820), Porsgrunn, og mor til bokhandler Jørgen Wright Cappelen som grunnla Cappelens forlag, samt til amtmann Ulrik Frederik Cappelen, sorenskriver Nicolai Benjamin Cappelen og forretningskvinnen Benedicte Cappelen, Gjemsø kloster.
Jacob Aall (1773–1844), eier av Nes jernverk, politiker og historiker.
Hans Aall (1805–1863), kammerherre hos kong Karl Johan og eier av Ulefoss Hovedgård.
Hans J.C. Aall (1806–94), amtmann og stortingsrepresentant.
Hans Cato Aall (1807–62), prest og stortingsrepresentant.
Diderich Maria Aall (1842–89) jurist, reder, inspektør Oslo Kunstforening.
Cato Aall, kammerherre og eier av Ulefoss hovedgård.
Hans Jacob Aall (1867–1946), direktør for Norsk Folkemuseum, Oslo.
Herman Harris Aall (1871–1957), professor.
Lily Weiser-Aall (1898–1987), folklorist, etnolog, Norsk Folkemuseum, Oslo.
Jørgen Aall (f. 1958), professor ved Universitetet i Bergen.
Nicolai Aall (f. 1883), ambassadør.
Cato Aall, advokat, Oslo
Carlo Aall, professor, Sogndal


== Galleri portretter ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Slektstre ==


== Slektens våpenskjold ==

Slektsvåpenet er tatt i England og tilhørte der en slekt Hall. Våpenet har slekten Aall brukt i Norge og det kan ha denne heraldiske beskrivelsen (blasoneringen): I rødt en gull linnorm innenfor en blå skjoldbord med vekselvis gående løver og liljer, alle i gull. På hjelmen en svart linnorm med et sverd i en hevet klo.
Våpenet finnes blant annet i mange segl fra slektsmedlemmer og det er tegnet inn i Nicolas Berghs våpenbok.
Avbildning av våpenskjoldet er lagt ut på Arnstein Rønnings nettsted.Som valgspråk bruker en del familiemedlemmer «Opes industria parit», som betyr Flid skaper rikdom. Dette står blant annet i seglet til eidsvollsmannen Jørgen Aall på Grunnloven av 17. mai 1814.


== Litteratur ==
Haagen Krog Steffens: Slægten Aall, Kristiania 1908, med senere tilleggsbind
Haagen Krog Steffens: Norske Slægter 1912, Gyldendalske Boghandel, Kristiania 1911
Hans Cappelen: Norske slektsvåpen (2. opplag), Oslo 1976
Hans Cappelen: «Våpensegl og slektspapirer fra Skiens-distriktet». Norsk Slektshistorisk Tidsskrift bind 35, Oslo 1996, side 445-46, og lagt ut på nettet med bilder av slektsvåpenet: Våpensegl og slektspapirer fra Skiensdistriktet
Herman Leopoldus Løvenskiold: Heraldisk nøkkel, Oslo 1978
Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med eidsvollsmennenes aner og andre slektsopplysninger, samt bilder med beskrivelser av  alle seglene  på Grunnloven 17. mai 1814: Jørgen Aalls segl med slektsvåpenet og Jacob Aalls segl med monogram


== Referanser ==