jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Møkeren

Møkeren er en innsjø på Austmarka i Kongsvinger kommune i Innlandet. Sjøen er regulert som magasin for Brødbølfoss kraftverk, med laveste regulerte vannstand (LRV) 174 moh, høyeste regulerte vannstand (HRV) 176 moh og et areal på 12,77 km².Innsjøen får tilsig gjennom Sikåa fra Varaldsjøen og flere mindre bekker. Utløpet går fra sørenden av sjøen, hvor Solbergåa renner ut. Dette er øverste del av Brødbølåa, som renner via flere småvann og elveloner til Utgardsjøen og videre via Jösseälven og Byälven til innsjøen Vänern i Sverige.
Det finnes mange fiskeslag i sjøen. I 1980–81 ble det påvist ørret, mort, abbor, hork, gjedde, lake, ål, ferskvannsulke og lagesild. Tidligere er det også påvist laue og ørekyt. Gjedda i sjøen er storvokst, det er fanget gjedde på 11 - 12 kg både i 1999 og 2000. Ørretbestanden er svært beskjeden, og både utsatt ørret og fisk fra tilløpselver blir spist av rovfisken i sjøen.
Det er tillatt med motorbåt på Møkeren, uten begrensing på motorstørrelse. Båt kan settes ut ved Dragonmoen Camping. Det er også tillatt å lande med sjøfly.
E16 går på vestsiden av sjøen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE, dybdekart 1980
Tesse

Tesse er en innsjø sør for Vågåvatnet øst i Lom kommune i Innlandet. Innsjøen har tilførsel hovedsakelig fra Smådøla i sørvest, og utløp mot nord gjennom elva Tessa til Vågåvatnet. Innsjøen er regulert som magasin for de fire kraftverkene i Tessa.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tesse – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ustevatn

Ustevatn er en innsjø som ligger i Hol kommune i Viken. Ustevatn er regulert som magasin for Usta kraftverk. Som følge av oppdemmingen flyter sjøen nå sammen med Sløddfjorden lenger vest.
Fra østenden av sjøen renner elva Usta ned til Ustedalsfjorden. På nordsiden av sjøen ved utløpet ligger Ustaoset. Riksvei 7 og Bergensbanen følger nordsiden av vannet.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ustevatn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NVE, dybdekart 1930
Polmakvannet

Polmakvannet (nordsamisk: Buolbmátjávri, finsk: Pulmankijärvi) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Finland. Den norske delen ligger i Tana kommune i Troms og Finnmark og den finske i Utsjok kommune i Lappland.
Vannet ligger bare 14 meter over havet, og har bestand av flyndrefisken skrubbe.


== Referanser ==
Ellenvatnet

Ellenvatnet (finsk: Ellijärvi) er en innsjø i Øvre Pasvik nasjonalpark i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Det har et areal på 9,54 km² og ligger 121 meter over havet.
Ellenvatnet er grunt og har en lang og kronglete strandlinje med et stort antall holmer og småøyer. Det ligger sentralt i nasjonalparken, og er parkens største innsjø. Sjøen har utløp mot nord gjennom Ellenelva. Den sørlige delen av innsjøen består av to store bukter, Parvatnet og Skinnposevatnet, som har forbindelse til resten av sjøen gjennom det smale Ellensundet. Ved finskegrensa sør for Parvatnet ligger Grenseparvatnet, og sør for Skinnposevatnet ligger Dagvatnet. Begge sjøene er knyttet til Ellenvatnet med korte elvestubber.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Finnmark


== Referanser ==
Setten

Setten er en innsjø som ligger ved Setskog i Aurskog-Høland kommune i Viken. Innsjøen ligger i typisk skogterreng, kun stedvis med grense mot innmark. Sjøen har mange viker og mindre øyer og er et yndet sted for kanopadlere, sportsfiskere og campingturrister. Sjøen er en del av Haldenvassdraget, og munner ut i Mjermen.
Fiskebestanden i Setten består i hovedsak av gjedde, abbor, mort, laue og lake.
Setten var en del av et større tømmerfløtingssystem som kunne fløte tømmer fra Eidskog via Sootkanalen, til Mjermen og videre mot sjøene i Haldensvassdraget. Sootkanalen har sitt innløp til Setten ved Tangen i nord og tømmeret måtte slepes med båt til Kolstad i sør.
Slepebåten «Mjølner» ble bygget i 1892 og kunne gå «like godt på land som til vanns». Ved Kolstadfoss måtte båten gå et kort stykke over land, mens tømmeret gikk gjennom den smale elven over til Mjermen. En skinnegang ble anlagt tvers over et lavt eid, og skinnene gikk så langt ut i vannet på begge sider at dampbåten kunne gå opp på en tralle, som da ved hjelp av slepebåtens egen maskin trakk den over eidet og ned på den andre siden.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Akershus


== Referanser ==


== Kilder ==
Løwe, Gunn Cathrine og Ottesen, Odd (1999). Gårds- og slektshistorie for Høland og Setskog (norsk) (1 utg.). Aurskog: Aurskog- Høland kommune. ISBN 82-995118-01. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Aurskog- Høland kommune. «Kulturminneplan del 3» (PDF). Besøkt 9. desember 2010.
Ørsdalsvatnet

Ørsdalsvatnet er en innsjø 64 meter over havet i Bjerkreim kommune i Rogaland. Vatnet er langstrakt, 15,5 kilometer langt, og ligger i en sprekkdannelse med samme retning som Øvstabødalen og Lysefjorden lenger nord (vestsørvest-østnordøst). Langs vatnet er det mange gårder uten veiforbindelse, og til Ørsdalen kom det bilveg først i 1973. Det har derfor vært båttrafikk på vatnet i lang tid. Den første motorbåten som gikk i rutetrafik var «Lillegut» som ble kjøpt i 1900. Nå går M/K Ørsdølen i turisttrafikk hver søndag.


== Referanser ==
Øvre Fiplingvatnet

Øvre Fiplingvatnet (sørsamisk: Eerhtsjaevrie) er en innsjø i Grane kommune, helt sør i Nordland fylke.
Øvre Fiplingvatnet ligger rett sør for Nedre Fiplingvatnet. De to vatnene er adskilt med et lite eid ved utløpet av Simskardet, og mellom vatnene renner den korte Mellomvasselva. Eidet er delvis bebygget, den øvrige delen er vernet som Simskarmyra naturreservat. Lenger øst ligger Børgefjell nasjonalpark.


== Referanser ==
Åraksfjorden

Åraksfjorden er en innsjø som ligger i Bygland kommune i Agder. Den er en del av Otravassdraget. Åraksfjorden strekker seg fra Storstraumen i sør til Ose og er den nordlige delen av Byglandsfjorden. Navnet har den fått av bygda Åraksbø som ligger på østsida av Åraksfjorden.
På innsjøens vestside ligger Skomedal og Frøysnes, på østsiden Sandnes og Åraksbø. Riksvei 9 krysser Byglandsfjorden ved Storstraumen og følger vestsiden videre nordover.
Den sørlige delen av Åraksfjorden har navnet Bjåfjorden, mens den midterste delen kalles Sandnesfjorden.
Åraksfjorden trafikkeres sommerstid av veterandampbåten DS «Bjoren».


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Åraksfjorden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Reinoksvatnet

Reinoksvatnet (lulesamisk: Hierggejávrre) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland.
Vatnet strekker seg i øst-vestlig retning fra Reinoksfjellet og omtrent tolv kilometer østover mot svenskegrensa, og er med sitt totalareal på nesten 12 km² den nest største innsjøen i Hamarøy, og den største som har hele arealet liggende innenfor kommunegrensen.
Vatnet er demmet opp og inngår som ett av seks magasiner i Kobbelv kraftverk. Vannstanden er regulert mellom 680-615 moh. Det går kjørbar vei via Gjerdalen og Reinoksskardet til demningen, men det er en bom ca. to km nedenfor.
Vatnet har utløp mot vest til Reinokselva, som er en del av Kobbelvvassdraget. 


== Referanser ==
Engeren

Engeren er en innsjø som ligger i kommunene Trysil og Engerdal i Innlandet. Den er 17 kilometer lang, men bare 4–900 meter bred. Engeren ligger 472 meter over havet og har et areal på 11,49 km².
Sjøen er rik på fisk og årlig tas det opp flere tonn, spesielt av sik for salg i distriktet. Fiskeslag som finnes i Engeren: abbor, gjedde, ørret, sik, harr, lake og røye. Det er også tatt regnbueørret i Engeren.Vannet er 80 meter dypt.
Fylkesvei 26 går på østsiden langs hele vannet.


== Referanser ==
Børsvatnet

Børsvatnet (nordsamisk: Bođatjávri) er en innsjø i Ballangen kommune i Nordland. Den er magasin for Bjørkåsen kraftverk.
Vatnet grenser på sørsiden til Melkevatn-Hjertvatn-Børsvatn naturreservat, og på nordøstsiden til Børsvatnet naturreservat.


== Referanser ==
Låmivatnet

Låmivatnet (lulesamisk: Loamejávrre) er en innsjø i Fauske kommune i Nordland. Innsjøen er regulert som magasin for Lomi kraftverk, med reguleringshøyde nær 60 meter.


== Referanser ==
Storfjorden (Gloppen)

Storfjorden (også kalt Emhjellevatnet eller Eimhjellevatnet) er en innsjø som ligger i Hyen i Gloppen kommune i Vestland. Det er kommunens nest største innsjø, etter Breimsvatnet.
Innsjøen ligger i Vestre Hyen (Vestredalen), og grenser i sør mot Eikefjord i Flora kommune.
Rundt innsjøen ligger vakre fjellområder, mens det nærmest vannet er gode jordbruksområder. Gårder i området er Heimseta og Røyrvik i nord, nærmest Hyen. Eimhjellen ligger på østsiden, og Solheim i vest. På vestsiden, litt nord for grenda Solheim, ligger Nesholmen leirsted, et ferie- og fritidssenter i samarbeid med KFUM. Leirstedet ligger på og rundt en holme. 
Fisket i innsjøen er godt, og består hovedsakelig av ørret og røye.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dybdekart Emhjellevatnet, NVE
Guolasjávri

Guolasjávri er en innsjø i Kåfjord kommune i Troms og Finnmark. Den ligger på fjellet helt sør i kommunen og har et areal på 11,37 km². Utløp er mot nordvest gjennom Kåfjordelva. Innsjøen er magasin for Guolas kraftverk og vannstanden reguleres mellom 752 og 772 meter over havet.
For å komme til Guolasjávri følger man Europaveg 6 fra nord eller sør til Birtavarre. Deretter følger man fylkesvei 333 (Troms) opp til enden av Kåfjorddalen, og derifra fortsetter en gammel grusvei helt opp til enden av Guolasjávri.


== Referanser ==
Slidrefjorden

Slidrefjorden er en innsjø som ligger i kommunene Vestre Slidre og Vang i Innlandet. Innsjøen er en del av Begnavassdraget. Innsjøen er regulert som magasin for Fossheimfoss kraftverk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Slidrefjorden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Dybdekart over Slidrefjorden, NVE, juni 1981
Holmavatnet

Holmavatnet kan vise til en rekke innsjøer i Norge:

Holmavatnet (Suldal og Vinje) – i Vinje kommune i Telemark, i Suldal kommune i Rogaland og i Bykle kommune i Aust-Agder
Holmavatnet (Kvam) – i Kvam kommune i Hordaland
Holmavatnet (Odda) – i Odda kommune i Hordaland
Holmavatnet (Samnanger) – i Samnanger kommune i Hordaland
Holmavatnet (Vaksdal) – i Vaksdal kommune i Hordaland
Holmavatnet (Vindafjord) – i Vindafjord kommune i Rogaland
Holmavatnet (Eigersund) – i Eigersund kommune i Rogaland
Holmavatnet (Bjerkreim) – i Bjerkreim kommune i Rogaland


== Se også ==
Holmevatnet
Holmvatnet
Nordmannslågen

Nordmannslågen er en innsjø på Hardangervidda, i Eidfjord kommune i Vestland, tidligere Hordaland, fylke. Den har et areal på 10,88 km² og ligger 1 244 moh. Sjøen er utspring for Numedalslågen. De største tilløpselvene er Besso fra sør og Nordåna fra nord. Ved vestenden av Nordmannslågen er 12,4 km² av Veigs nedbørfelt overført til Nordmannslågen via en kort kanal.
Ved østenden av Nordmannslågen ligger DNTs turisthytte Sandhaug, og på sørbredden den private turisthytta Besso (Besså).
Første ledd av navnet kommer fra dølenes navn på vestlendingene, nordmenn; selv ble de kalt austmenn.


== Referanser ==
Gøystavatnet

Gøystavatnet (også kalt Gøyståvatnet og Gøystvatnet) er en innsjø i Tinn kommune i Telemark. Den er regulert som magasin for Mår kraftverk. Innsjøens naturlige utløp er mot øst til Nysetdøla og Gøyst ned til Tinnsjå. Etter utbyggingen av kraftverket er sjøen oppdemt til samme nivå som Kalhovdfjorden i naboelva Mår i nord, og de to sjøene danner nå et sammenhengende magasin som også omfatter Strengetjønnan, Kilsfjorden, Sprogen, Geitebufjorden, Grytefjorden og Viervatnet. Vannføringen fra Gøystavatnet overføres til Mår kraftverk via en tunnel fra Grottetjønn noe lenger ned i Nysetdølas løp.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Heammujávri

Haemmujávri er en lone i Kautokeinoelva i Finnmark.


== Referanser ==
Øvrevatnet (Fauske)

Øvrevatnet er en liten innsjø som ligger i en dal rett sørvest for Blåmannsisen i Fauske kommune i Nordland. Det renner en navnløs elv inn i vannet, men ca. 1 km øst for vannet går den ned i et bekkeinntak og overføres til Sisovatnet. Elva er en del av reguleringen i forbindelse med Siso kraftverk. Øvrevatnet ligger øverst i en dal som heter Norddalen og vannet renner ut i en elv som heter Laksåga, denne går gjennom dalen. Nedenfor Øvrevatnet ligger Mellomvatnet og nedenfor dette igjen ligger Nedrevatnet. Laksåga renner ut i innsjøen Øvervatnet som er en del av Sulitjelmavassdraget.
Rett øst for vannet er det huler som viser at det i fjern geologisk fortid har vært en underjordisk elv i dette området.


== Referanser ==
Langesjøen

Langesjøen er en innsjø på Hardangervidda, vest i Nore og Uvdal kommune i Viken.
Turisthytta Rauhellern ligger ved den nordlige bredden av østenden av Langesjøen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dybdekart NVE, 1960
Femsjøen

Femsjøen er en innsjø som ligger i Halden kommune i Viken. Det er den femte og nederste av sjøene i Haldenvassdraget, herav navnet Femsjøen. Den ligger like øst for Halden, og har utløp i elva Tista gjennom Tistedalen. Ved Brekke øst i sjøen ligger Brekke sluser. Dette er et stort sluseanlegg for båttrafikken i Haldenvassdraget.
Sjøens vannkvalitet er systematisk overvåket siden 1982.
Det ligger flere øyer i sjøen. De to største, Lilleøya og Storøya, ligger lengst nord og øst. På Lilleøya bodde en periode den lokale forfatteren Frithjof E Bye som bl. a. har skildret livet i det lokale sagbruksmiljøet og trilogien med Alv Udda som hovedperson.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Østfold


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Femsjøen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Miljøstatus for Femsjøen.
Fustvatnet

Fustvatnet er en triangelformet innsjø i Vefsn kommune i Nordland. Europavei 6 passerer på vestsiden av vatnet. Bygda Fustvatnet ligg langs den vestre side av vatnet. Bygda Herringen ligger på sørsiden av innsjøen, mens den mindre bygda Tverrlandet ligger på nordøstsiden.
Fustvatnet har navnet sitt fra elva Fusta som renner fra Fustvatnet og munner ut i Vefsnfjorden ved Skaland i Vefsn. Det spekuleres i at navnet Fusta kommer av at elva er «fus», eller renner vilt.
Vassdraget er varig vernet mot kraftutbygging.


== Geografi ==
Fustvatnet er naturlig delt inn i tre deler. Litlvatnet, Storvatnet og Risnesvatnet. Litlvatnet ligger i nordenden av innsjøen, Risnesvatnet i sørvestenden og resten av innsjøen går som Storvatnet. Omtrent midt i innsjøen mellom Myrnes og Aspnes ligger Granholmen som er Fustvatnets eneste øy. Det dypeste punktet ligger ved Hestskardbergene mellom Myrnes og Risnes som ligger på sørsiden av Fustvatnet.
Fustvatnet er rammet inn av flere fjell og åser. I sør ligger Vardfjellet, Kjemsåsen, Reinfjellet, Brurskanken og Kjerringtind. På Østsiden ligger Stigfjellet, Brekkfjellet, Smedsengfjellet og Mjåvassfjellmassivet. På toppen av Mjåvassfjellet troner Dåertinden på 1346 moh. På Vestsiden ligger Baåsen og Helfjellet samt noen mindre åser.


=== Tilløpselver ===
Flere elver og bekker renner ut i Fustvatnet. Straumen er den lille elvebiten som binder Mjåvatnet med Fustvatnet, og er en del av hovedvassdraget. Straumen har gitt navn til gården Straum som ligger like ved. Det er bare en meters fall mellom Mjåvatnet og Fustvatnet, men dette beskjedne stryket har tross dette tatt liv i historiske tider.Den største sideelva er Herringelva. Den er kjent for sine meandersvinger. Ved den ligger det et hekkereservat. Elva renner ut i Fustvatnet ved Brekken. 
Her renner også den mindre elva Brekkelva ut i Fustvatnet. Den kommer fra Kalvdalen og renner ned mot Fustvatnet nedover fjellsidene. Brekkforsen var et velkjent landemerke for veifarende i tidligere tider. Baåga er en mindre elv som renner gjennom Helfjellbygda som ligger på vestsiden av Fustvatnet. Den renner ut i Fustvatnet ved Baågneset. Baågneset er en badeplass som er flittig brukt når været tillater det.


== Fiske ==
Fiskeslag i Fustvatnet er ørret, røye og trepigget stingsild. Det har i tidligere tider også vært laks i innsjøen, men lakseparasitten Gyrodactylus salaris har spredt seg inn i vassdraget fra Vefsna. Derfor har laksetrappa i Jomfruremforsen blitt stengt og laks kommer ikke opp i innsjøen. Sjøørret blir til tider sortert ut og kastet opp i vannet for hånd.
Dispensasjon til fiske etter innlandsfisk ble gitt av Mattilsynet for 2016,og vil sannsynligvis fortsette kommende år etter strenge regler for å forhindre smittespredning. Det har ikke vert tillatt å fiske i vassdraget siste fire år.
Fustvatn Grunneierlag selger fiskekort og om nødvendig desinfiserer fiskeutstyret.


== Demografi ==
Fastboende i området jobber for det meste i Mosjøen. Lokalt næringsliv er for det meste jordbruksrettet, men det er også en campingplass på Aspneset og kiosk i Åkvika. Dessuten ligger Nestby Trevarefabrikk i Helfjellbygda.


== Referanser ==
Ånøya

Ånøya er en innsjø i kommunene Melhus og Skaun i Trøndelag. Innsjøen er noe oppdemmet ved utløpet i nordre ende, og den er magasin for Sagbergfossen kraftverk. Dybdenivået er meget ujevnt. Innsjøen ligger knapt 30 kilometer fra Trondheim, og er et populært ferie- og utfartsmål. Langs vestsiden av vannet går fylkesvei 708.
Av fisk er ørret, rør og ål vanlig. Sjøen ligger cirka 10 kilometer fra Trondheimsfjorden, og utløpselva Vigda er transportåren for ålens vandring.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ånøya – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NVE dybdekart
Losna (innsjø)

Losna er en innsjø som ligger i kommunene Ringebu og Øyer i Innlandet. Losna er en del av Gudbrandsdalslågen, som i dette området er så bred og renner så langsomt at denne delen regnes som en innsjø. Losna regnes fra elvedeltaet i Fåvang naturreservat i nord, til Trettenstrykene dyrefredningsområde i sør. Strekningen er om lag 11 km. Største dybde er 55 meter, (125 moh. målt ved vannstand 179 moh.), i et område sørover fra Borgeneset og Losna stasjon. Tidligere var innsjøen også omtalt som Losnen eller Løsnevann. E6 følger Losnas østre bredd mens Dovrebanen går langs vestre bredd.
Før var det bra fiske etter storørret på Losna, men fisket har gått tilbake med årene. Pilking på isen etter lake har også vært populært på Losna (særlig nordenden). Strømmen forandrer seg stadig slik at det har blitt utrygt å ferdes på isen i nordenden. Losna har vært kjent for godt lakefiske. Ifølge Amund Helland ble det også fisket harr, abbor, sik og ørret. På 1850-tallet ble Losna trafikkert av den flatbunnede dampbåten «Dalegudbrand» (bygget 1848) mellom Båstø og Elstad. Ei «stor og uhøveleg skreppe» skrev Aasmund O. Vinje om båten. Planen var å gå helt til Sør-Fron for å lette transporten gjennom Gudbrandsdalen (med Hovedbanen til Eidsvoll og dampbåt på Mjøsa og Losna hadde Gudbrandsdalen motorisert forbindelse store deler av veien til Christiania). På prøveturen gikk båten forbi Hundorp, men de ga opp å presse seg mot strømmen i rutetrafikk og ruten gikk derfor bare til Elstad. «Dalegudbrand» ble i 1861 flyttet til Mjøsa der den var i bruk som lekter til 1921. Den gang tømmer ble fløtet på Lågen, ble tømmerlensa dratt robåt eller håndkraft langs Losna, senere med motorbåt. Isen på Losna har blitt brukt som kjørevei.Flommen i 1995 kulminerte i Losna 3. juni og da var vannstanden så høy at målestasjonen ble satt under vann og utstyret måtte berges unna. Vannføringen var da 2500 m3/s, det største som ble målt på 1900-tallet. Vannstanden var da 184,43 moh (6,07 meter over nullpunktet), på det meste steg Losna med 80 cm i døgnet under Flommen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE, dybdekart
Nedre Fiplingvatnet

Nedre Fiplingvatnet (sørsamisk: Fijhpelogkoe) er en innsjø i Grane kommune, helt sør i Nordland fylke.
Nedre Fiplingvatnet ligger rett nord for Øvre Fiplingvatnet. De to vatnene er adskilt med et lite eid ved utløpet av Simskardet, og mellom vatnene renner den korte Mellomvasselva. Eidet er delvis bebygget, den øvrige delen er vernet som Simskarmyra naturreservat. Langs vestsiden av vatnet går fylkesvei 273. Ved fylkesvei 274 på østsiden av vatnet ligger Børgefjellskolen, en privat leirskole. Lenger øst ligger Børgefjell nasjonalpark.
Innsjøen har utløp i nordenden gjennom Storfiplingelva til Vefsna. Våtmarka rundt utløpet er vernet som Stormyra naturreservat.


== Referanser ==
Lovatnet

Lovatnet (også Loenvatnet og Lodalsvatnet) er en innsjø som ligger i Loen i Stryn kommune i Vestland.
Både i 1905 og i 1936 var det ras fra Ramnefjellet med flodbølger som raserte gårdene Bødal og Ytre Nesdal i dalen. Vann fra Jostedalsbreen og Kjenndalselva renner ned i vannet. Kjenndalselva renner inn i vannet i sørøst og Loelva (Loen) renner ut gjennom bygda Loen og ut i Lobukta innerst i Nordfjord.
Lovatnets overflate er 52 m.o.h. og har et areal på 10,8 km2 med største lengde 12 km og største bredde 1,4 km. Største målte dyp er 138 m og gjennomsnittlig dybde er 72,5 m (20 meter under havets overflate). Innsjøen får tilsig fra et areal på 234 km2. Med gjennomsnittlig vannføring på 16 m3/s og et volum på 785 millioner m3 har vannet en teoretisk oppholdstid på 1,6 år.Lovatnet består av tre basseng: Det indre bassenget (innenfor sundet) er vel 2 km langt og 35 meter dypt, det midtre bassenget er 5 km langt og 138 meter dypt på det meste, det ytre bassenget er vel 3 km langt og rundt 90 meter dypt. Mellom midtre og ytre basseng er det bratt skråning under vann (mellom Breng og Helsetneset), og mellom midtre og indre basseng er det bratt skråning like utenfor et smalt sund. En tredjedel av nedbørsfeltet er isbre og innsjøen har tilsig fra tre store breelver (Bødalselva, Kjenndalselva og Innigardselva). Innsjøen har en uvanlig flat bunn (på 136-138 meters dyp) noe som tyder på sedimentdannelse over lang tid (trolig 9000 år). Kjenndalselva (med utspring i Kjenndalsbreen) og Innigardselva avgir sedimenter særlig til det indre bassenget, sedimenterer Bødalselva i det midtre bassenget. Brengselva munner ut i det ytre bassenget. I 1950 gikk et steinskred på om lag 1 million m3 fra Ramnefjell og fylte deler av sundet til det indre bassenget der ble dannet en liten øy.I 1890 ble Lodalen Dampbaatlag stifet og D/S «Gordon» ble kjøpt inn. En liten motorbåt «Victoria» som først gikk på Breimsvatnet ble tatt rundt 1900 tatt i bruk til turisttrafikk på Lovatnet. Rasulykken i Loen i 1936 skapte en flodbølge som kastet motorbåten «Lodalen» opp på tørt land der den ble liggende; flere båter ble rasert i ulykken og båttrafikken lå nede til 1985 da «Gjende II» ble kjøpt og flyttet fra Jotunheimen til Lovatnet. Ved øvre ende av vannet er det smalt sund som leder til en bukt (det indre bassenget) nederst i Kjenndalen.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Rasulykken i Loen i 1905
Rasulykken i Loen i 1936


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lovatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Napevatnet

Napevatnet er en innsjø i Telemark. Det vesentligste av innsjøen ligger i Fyresdal kommune, mens østspissen ligger i Nissedal kommune. Napevatnet er en del av Arendalsvassdraget. Det viktigste tilløpet er Eisåne, mens utløpet er til elva Frostdøl som munner ut i Nisser.
Innsjøen er regulert som magasin for Fjone kraftverk.


== Referanser ==
Ørteren

Ørteren er en innsjø nord på Hardangervidda, i Hol kommune i Viken. Innsjøen er regulert som magasin for Ørteren kraftverk. Etter oppdemmingen flyter Ørteren sammen med Lægreidvatnet i øst og Øvre og Nedre Trestiklan i vest, og arealet har økt fra 3,75 til 10,75 km².Riksvei 7 går langs østsiden av vannet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ørteren – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Dybdekart over Ørteren, NVE, oppmålt 1922–1930
Nattvatnet

Nattvatnet (nordsamisk: Idjajávri) er en innsjø i Karasjok kommune i Finnmark. Den ligger rundt 20 kilometer nordvest for tettstedet Karasjok. Innsjøen består av to deler som er forbundet med et smalt sund omtrent på midten. Europaveg 6 går i bro over dette sundet. Nattvatnet har utløp mot øst til Váljohka, ei sideelv til Tana. 


== Referanser ==
Finnfjordvatnet

Finnfjordvatnet (nordsamisk: Várevuoljávri) er en innsjø i kommunene Målselv, Sørreisa og Senja, øst for Finnsnes i Troms og Finnmark.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Finnfjordvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Dybdekart, NVE/Fylkesmannen i Troms