jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Runavík

Runavík (IPA: [ˈɹuːnavʊik], dansk: Runevig) er en bygd på Færøyene. Runavík ligger sør på Eysturoy, og inngår i en 10 km lang tettbebyggelse langs østbredden av Skálafjørður. Runavík er administrasjonssenter i kommunen med samme navn, som omfatter mesteparten av denne tettbebyggelsen. Runavík er en viktig fiskerihavn og knutepunkt for private og offentlige tjenester. Den 1. januar 2015 hadde Runavík 525 innbyggere, mot 406 i 1985.


== Samfunn ==

Runavík har en viktig fiskerihavn med tilhørende fiskemottak for lakseeksport. Det finnes også små fabrikker og bedrifter og byggefirmaer. Stedet har også et turistkontor, to hoteller, fire restauranter og en campingplass som er åpen hele året. Foruten fiskeri er mange ansatte i servicenæringen, og mange dagpendler til Runavík og nabostedene for å jobbe. 
Broene over Sundini gjør dette mulig også for folk fra Streymoy, og det er også undervannstunnel fra Eysturoy til Borðoy. Det bygges en ny tunnel direkte fra Streymoy til Skálafjørður, Skálafjarðartunnilin. Ved ferdigstillingen av denne vil Runavík bli desto mer sentralt som kommunikasjonssentrum. I tillegg kommer det faktum at Runavík er utsett til å være hele Færøyenes senter for den antatte, kommende færøyske oljeutvinningen.
I Runavík finner man Eysturoy pleie- og eldrehjem (Eysturoyar røktar- og ellisheim), som drives i samarbeid mellom alle kommunene på Eysturoy. Skolen, Runavíkar skúli, ble bygd for 190 elever i 1976, og har åtte vanlige klasserom samt noen andre rom til spesielle formål, men ikke bibliotek.


== Historie ==
Runavík er den yngste bebyggelsen ved Skálafjørður, og ble grunnlagt av nybyggeren Hans Tausen i 1916, men fikk ikke navnet Runavík før i 1938. I 1967 ble Runavíkar kommuna utskilt fra Nes kommuna. I 2005 ble Elduvíkar kommuna, Oyndarfjarðar kommuna og Skála kommuna innlemmet i kommunen, og senere også Funnings kommuna i 2009.


== Kultur ==
Grunnet sin korte historie har ikke Runavík like mange lokale tradisjoner som det man kan finne i mange bygder. Allikevel ligger den historiske sluppen «Høganæs» i havnen for utstilling. På «Høganæs» er det tidvis kveldsarrangementer med folkemusikk. Eystanstevna arrangeres årlig, og annenhver gang av Runavík og Strendur, i midten av juni.
Stedets fotballag er NSÍ Runavík, som med sine mer enn 600 medlemmer er et av de største idrettslagene på Færøyene. NSÍ Runavík ble stiftet som et fleridrettslag med vekt på håndball i 1957, men siden har enkelte grener blitt skilt ut i egne lag, slik at NSÍ Runavík i dag står tilbake som et fotballag. Klubben deltok for første gang i europacup i 2003, og i 2007 ble NSÍ Runavík færøyske mestere for første gang.


== Vennskapsbyer ==
 Egilsstaðir, Island
 Hirtshals, Danmark
 Ísafjörður, Island
 Uummannaq, Grønland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Runavík – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Runavík – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Runavík på faroeislands.dk
Encyklika

En encyklika er et pavelig dokument. Ordet er av gresk opprinnelse, og kan best oversettes som «rundskriv» eller «sirkulær». Betegnelsen ble tidligere brukt om brev fra fyrster og høyere embetsmenn som ble spredt til så mange mennesker som mulig for å gjøre lover og forordninger kjent. I moderne tid brukes det utelukkende om slike dokumenter i Den katolske kirke.
Encyklikaene deles i to kategorier:

Encyklikale skriv, som er det høyeste uttrykket for pavens universelle læreembete. Disse er normalt adressert til alle biskoper og troende i Den katolske kirke. I noen tilfeller er også «alle mennesker av god vilje» tilføyet, dersom det dreier seg om allmennmenneskelige temaer og ikke rent katolske læredokumenter.Encyklikale brev er adressert til en spesiell gruppe biskoper, normalt innenfor en nasjon eller region. De berører ikke de helt sentrale spørsmål, og har gjerne først og fremt lokal relevans.Begge former for encyklikaer er undertegnet av paven personlig. De skrives nesten alltid på latin, med enkelte unntak, eksempelvis Mit brennender Sorge fra 1937 som ble skrevet på tysk, og Pius XIs Non abbiamo bisogno på italiensk fra 1931 som kritiserte den italienske fascisme. Encyklikaer får navn etter de første ordene i teksten. 
Encyklikaer sendes ut ved behov, og det varierer fra en pave til en annen hvor mange som kommer i løpet av et pontifikat; f.eks. utstedte Pius VIII bare én, mens Leo XII utstedte hele 29.
Apostolisk formaning

En apostolisk formaning, også kalt apostolisk ekshortasjon er et pavelig skriv. En formaning omhandler et spesifikt tema, og går gjerne svært grundig gjennom dette. Formaninger er gjerne mindre høytidelige, men lengre, enn encyklikaer.
Mange av de apostoliske formaningene er «postsynodale», hvilket vil si at de utstedes etter en bispesynode, og tar for seg temaet som ble behandlet der. 


== Notable ekshortasjoner ==
Christifideles Laici avpave Johannes Paul II datert 30. desember 1988
Ecclesia in America av pave Johannes Paul II datert 22. januar 1999
Ecclesia in Asia av pave Johannes Paul II datert 6. november 1999
Ecclesia in Europa av pave Johannes Paul II datert 28. juni 2003
Evangelii Nuntiandi av pave Paul VI datert 8. desember 1975.
Familiaris Consortio av pave Johannes Paul II datert 22. november 1981
Pastores Gregis av pave Johannes Paul II datert  16. oktober 2003
Pastores Dabo Vobis av pave Johannes Paul II datert 25. mars 1992
Reconciliatio et Pœnitentia av pave Johannes Paul II datert 2. desember 1984
Redemptoris Custos av pave Johannes Paul II  datert 15. august 1989
Sacramentum Caritatis av pave Benedikt XVI datert 22. februar 2007.
Vita Consecrata av pave Johannes Paul II  datert 25. mars 1996
Sørvágur

Sørvágur (IPA: [ˈsœrvɔavʊr], foreldet dansk skrivemåte: Sørvåg) er en bygd på Færøyene. Bygden ligger innerst i Sørvágsfjørður på Vágar, vest i øyriket. Den 1. januar 2017 hadde Sørvágur 1 032 innbyggere. Sørvágur er administrasjonssentrum i kommunen med samme navn. Færøyenes eneste lufthavn, Vágar lufthavn, ligger her.
Sørvágur er en nokså stor fiskerihavn med fiskemottak og filetfabrikk. Andre viktige næringsveier er handel, håndverk og industri. Det er en del tjenesteytende virksomhet knyttet til lufthavnen, hvor også Atlantic Airways har sin administrasjon. Hotel Vágar ligger like ved lufthavnen. Fra Sørvágur og lufthavnen er det veiforbindelse vestover til Miðvágur og Sandavágur, som er knyttet til det færøyske «hovedlandet» med Vágatunnilin. Fra Sørvágur er det også fergeforbindelse til Mykines.
Hvert tredje sommer er Sørvágur vertskap for den kulturelle begivenheten Vestanstevna, etter forbilde av Ólavsøka, som veksler mellom nabobygdene Sørvágur, Miðvágur og Sandavágur.


== Historie ==
Navnet Sørvágur er sammensatt av sør og vágur, «våg», der første ledd ikke er sikkert forklart. Det har ikke sammenheng med himmelretningen sør, som på færøysk heter suður. Jakob Jakobsen mente at sør kom av norrønt saurr, moderne færøysk seyrur, i betydningen «mudder» eller «sanddyne». Det finnes imidlertid ingen historiske kilder som kan bekrefte en tidligere bruk av Seyrvágur. Sørvágur nevnes første gang i Hundebrevet fra siste halvdel av 1300-tallet. Arkeologiske utgravninger viser at noen hustufter ved Sørvágur kan regnes tilbake til vikingtiden eller tidlig middelalder.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ingstrup, Mads Høgh m.fl. (2004). «Hverdagsliv i Sørvágur».  I Jensen, Ditte Holm og Vesterager, Morten. Feltkursusrapport Færøerne august 2003 (dansk). Roskilde Universitetscenter. s. 68–113. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)
Jacobsen, Erhard og Joensen, Esbern (2005). Sørvágs ítróttarfelag 100 ár, 1905–17. mars–2005 (færøysk). Sørvágur. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Jacobsen, Sonni (1995–1996). Sørvágur og sørvingar (færøysk). 2 bind. Sørvágur. 
Jacobsen, Sonni (2015). Sørvágs kommuna 1915–2015. Hundrað ára minnisrit (færøysk). Sørvágur. 
Kruse, Petur (1986). Sørvágs kirkja 1886–1986 (færøysk). Sørvágur. 
Reinert, Mina (2015). Vágamentan (færøysk). Vestmanna: Sprotin. 


== Eksterne lenker ==
(en) Sørvágur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sørvágur – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Pavelig skriv

Pavelige skriv er dokumenter som utstedes av paven eller av Den romerske kurie i pavens navn. 
Skrivene deles inn i forskjellige kategorier etter form og betydning:

Encyklika: Læredokument, enten til hele Den katolske kirke eller til kirken i en spesiell region.
Apostolisk konstitusjon: Lovgivende dokument.
Apostolisk formaning: Læredokument, gjerne om et begrenset tema.
Apostolisk skriv og pavelig brev: Proklamasjon fra paven om et spesielt tema. En særform er motu proprio.
Bulle: En spesielt høytidelig form for apostolisk skriv.I tillegg kommer to typer prekener som har en særstilling, da paven gjerne tar opp aktuelle temaer som han er opptatt av:

Onsdagsaudiens: Tradisjonelt har paven en generell audiens på onsdager, hvor han holder en kort preken
Angelusmeditasjon: En kort pavelig preken i forbindelse med angelusbønnen på søndagerDet finnes også en rekke pavelige skriv som ikke faller inn i noen av disse kategoriene, som budskap til forskjellige kongresser og markeringer, brev av mer privat karakter og vanlige prekener.
Eiði

Eiði (uttale: [ˈaɪ̯jɪ], foreldet dansk skrivemåte: Ejde) er en bygd på Færøyene. Den ligger på et smalt eid mellom Sundini og det åpne havet, lengst nordvest på Eysturoy.
Eiði er administrasjonssentrum i Eiðis kommuna, som dessuten omfatter nabobygdene Ljósá og Svínáir i sør. Den 1. januar 2020 hadde Eiði 691 innbyggere, mens hele kommunen hadde 761 innbyggere. Kommunen er sammenfallende med Eiðis sókn, som er hovedsogn i Eiðis prestagjald og har Eiðis kirkja som sognekirke.Eiði er en viktig fiskerihavn med flere større, hjemmehørende fiskefartøyer og fiskemottak. Sør for bygda ligger Eiðisvatn, som er blant Færøyenes største innsjøer, og som er regulert til vannkraftproduksjon i Eiði kraftverk.
På Eiði ligger en fotballbane, hvor EB/Streymur tidligere spilte sine hjemmekamper. Banen har en spektakulær beliggenhet ut mot åpent hav. Banen er tatt ut av bruk og omgjort til campingplass.
I nord ligger den 343 meter høye Eiðiskollur, og de berømte klippene Risin og Kellingin ligger foran. Øst for bygda reiser det 880 meter høye fjellet Slættaratindur seg, Færøyenes høyeste fjell.
Eiði er første gang nevnt i skriftlige kilder fra første halvdel av 1300-tallet.


== Litteratur ==
Egilstrøð, Óli (2004). Úr Eiðis søgu (færøysk). Eiði: Grunnurin Lækjan. ISBN 99918-3-152-5. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Eiði – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Eiði – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Ardian Gashi

Ardian Gashi (født 20. juni 1981 i Gjakova, Kosovo) er en tidligere norsk-kosovisk fotballspiller som har spilt for blant annet Brann, Molde F.K. og Fredrikstad F.K. Gashi kom til Norge som flyktning i 8-årsalderen. 
Han ble senere norsk statsborger, og debuterte på det norske landslaget i 2004, der han spilte fjorten landskamper. Hans posisjon på banen er midtbanespiller. I Brann spilte Gashi både sentralt og som høyreving, men ble gjennom karrieren sin først og fremst ansett som en sentral midtbanespiller med offensive kvaliteter.


== Karriere ==
Gashi begynte fotballkarrieren i 3.divisjonslaget KIL/Hemne før han ble signert av Molde. Han fikk lite spilletid på Molde stadion, og dro i 2002 til Ørn Horten. Her utviklet han seg veldig mye, og ble lånt ut og senere kjøpt av Vålerenga sommeren 2003.
30. august 2006 gikk Gashi fra Vålerenga til Brann for sju millioner kroner. Han debuterte for Brann 11. september 2006 og hadde opprinnelig kontrakt ut 2010.
24. juli 2007 gikk han til FFK for en overgangssum på mellom seks og åtte millioner kroner. Gashi fikk sin debut for rødbuksene på Ullevaal stadion 30. juli 2007. Han fikk sin hjemmedebut på nye Fredrikstad Stadion mot Aalesund, som endte 2-1 til Fredrikstad, og Gashi scoret sitt første mål.
I 2009 signerte han med Helsingborg, hvor han fort ble en favoritt blant supporterne. 5. august 2014 signerte han en kontrakt med Odd som holdt ham til skienslaget frem til august 2017. 
Etter kontrakten hans utløp i 2017 gikk han gratis til Ørn-Horten i Norsk tipping-ligaen. Det fjerde øverste nivået i det norske seriesystemet.  


== Meritter ==


=== Vålerenga ===
Seriemester i 2005
Seriesølv i 2004


=== Brann ===
Seriemester i 2007
Seriesølv i 2006


=== Fredrikstad ===
Seriesølv i 2008


=== Helsingborg ===
Seriemester i 2011
Seriesølv i 2010
Cupmester i 2010 og 2011


=== Enkeltprestasjon ===
Kniksenprisen: Årets midtbanespiller i 2004Klubber


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ardian Gashi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ardian Gashi på Internet Movie Database 
(en) Ardian Gashi – Transfermarkt 
(en) Ardian Gashi – national-football-teams.com 
(en) Ardian Gashi – WorldFootball.net 
(en) Ardian Gashi – FootballDatabase.eu 
(en) Ardian Gashi – Soccerway 
(en) Ardian Gashi – EU-Football.info 
(no) Ardian Gashi – Norges Fotballforbund 
(en) Ardian Gashi – FBref 
(no) Ardian Gashis spillerprofil på ffksupporter.net
Arne Ruset

Arne Karsten Ruset (født 1951) er en norsk psykiater og forfatter. Han vokste opp i Fjøra i nåværende Fjord kommune.Ruset er overlege i psykiatri av yrke, men har siden debuten i 1973 utgitt flere diktsamlinger og barnebøker samt én novellesamling og én roman. 
Han har i likhet med sin sønn, lyrikeren Endre Ruset, vært involvert i Bjørnsonfestivalen siden oppstarten i 1992.


== Bibliografi ==
1973: Spelemannslaget Love, dikt
1982: Kunsten å stupe seg inn i ein by, dikt
1983: Mus, dikt
1987: Aldri åleine, barnebok
1989: Hjernebløming, «heimstaddikt»
1991: Kongen av Kattholmen, noveller
1992: Den svarte kista, barnebok
1993: Førtiårskrigen, dikt
1995: Hundedraumar, dikt
1997: Eg blar meg gjennom ein gammel husmorkalender, dikt, tonesatt av Bjarne Isaksen
1999: Over fjell, over hav, bildebok, illustrert av Anne Kristin Hagesæther
2002: Hippie, roman
2013: Berg brest, noveller
2016: Vi kan ikkje eige kvarandre, dikt i utvalg
2017: Songbok for hesten, roman
2019: Nattferje frå Åfarnes, roman
2021: Ikkje ein sporv til jorda, kriminalroman


== Priser ==
1987: Kritikerprisen for barne- og ungdomsbøker, for Aldri åleine
1999: Kultur- og kirkedepartementets billedbokpris, for Over fjell, over hav, sammen med Anne Kristin Hagesæther


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Arne Ruset i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Forfatterside hos Det Norske Samlaget
Roger Miller

Roger Dean Miller (født 2. januar 1936, død 25. oktober 1992) var en amerikansk countrymusiker og låtskriver kjent for sine vittige og nyskapende sanger.
Miller ble født i Fort Worth, Texas, og vokste opp hos en onkel og tante i Oklahoma. Etter å ha skrevet for andre en stund, slo han gjennom som artist i 1961. Blant hans mest kjente sanger er «Dang Me» (1964), «King of the Road», «Engine, Engine #9» (begge 1965), «Walkin' in the Sunshine» (1967) og «Little Green Apples» (av Bobby Russell, 1968).
Hans sang «Whistle Stop» fra Disney-filmen Robin Hood (1973) ble senere omgjort til Internett-fenomenet «The Hampster Dance».
Millers siste hit var «Old Friends» i 1982 (med Willie Nelson og Ray Price). Han skrev Broadway-musikalen Big River etter romanen Huckleberry Finn (1985), som fikk sju Tony-priser.
Roger Miller døde av strupekreft.


== Diskografi (utvalg) ==
1964: Dang Me! (Roger and Out)
1965: The Return of Roger Miller
1965: The Third Time Around
1966: Words and Music
1967: Walkin' in the Sunshine
1968: A Tender Look at Love
1969: Roger Miller
1970: A Trip in the Country
1970: Roger Miller 1970
1973: Dear Folks, Sorry I Haven't Written Lately
1978: Off the Wall
1978: Waterhole #3, filmmusikk
1979: Making a Name for Myself
1997: Roger Miller Live!, liveopptak fra 1982


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Roger Miller – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Roger Miller på Internet Movie Database 
(da) Roger Miller på Filmdatabasen 
(en) Roger Miller hos The Movie Database 
(en) Roger Miller hos Internet Broadway Database 
(en) Roger Miller hos Behind The Voice Actors 
(en) Roger Miller på Discogs 
(en) Roger Miller på MusicBrainz 
(en) Roger Miller på MusicBrainz 
(en) Roger Miller på Genius — sangtekster 
(en) Roger Miller på AllMusic 
(en) Roger Miller på Internet Broadway Database
Under Pressure

«Under Pressure» er en singel fra 1981, av Queen og David Bowie. Sangen var på tiden en stor hit, og nådde 1. plassen i Storbritannia, og er fortsatt godt husket av rockefans. Rapperen Vanilla Ice brukte denne sangen i sin eneste hit, «Ice, Ice Baby».


== Spor ==
«Under Pressure» (4:02)
«Soul Brother» (3:38)
Brekkeåsen

Brekkeåsen er et boligfelt i Tønsberg kommune i Vestfold og Telemark. Brekkeåsen utgjør sammen med Kirkevoll et tettsted som omkranser Våle kirke. Stedet har 939 innbyggere per 1. januar 2022, med et tettstedareal på 0,60 km².


== Referanser ==
Lundevatnet

Lundevatnet er en innsjø på grensen mellom kommunene Lund i Rogaland og Flekkefjord i Agder. Innsjøen har et areal på 27,5 km² og ligger 48,5 moh. Den er blant de 10 dypeste innsjøene i landet med en største dybde på 314 meter. E39 går langs østsiden av vannet et stykke med ganske mange tunneler.
Elva Sira renner inn i vannet ved Sirnes med vann fra Sirdalen, og vann fra Hovsvatnet renner inn ved Moi. Vannet renner ut igjen ved Åna-Sira, der det er en demning og Åna-Sira kraftverk ligger. Derfra og ut i havet er det kun et par kilometer.
Elveløpet mellom Sirdalsvannet og Lundevatnet er i dag utgravd slik at vannstanden de to vannene imellom skal være tilnærmet lik, og Lundevatnet er sikret reservepåfyll på en enkel måte. Lundevatnet er regulert og vannstanden kan variere mellom 48,5 og 44 meter over havet. 
Det gamle jernbanesporet til Flekkefjordbanen, langs østsiden av vannet er avløst av Tronåstunnelen på Sørlandsbanen, og er tatt i bruk til E39 etter utvidelser av trasé og tunneler.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lundevatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Iguazúfallene

Iguazúfallene eller Iguaçufallene (portugisisk: Cataratas do Iguaçu, spansk: Cataratas del Iguazú) er en rekke fossefall i elva Iguazú på grensa mellom den brasilianske delstaten Paraná og den argentinske provinsen Misiones. Navnet stammer fra guaraní-ordene í (vann) og guazú (stor). Fossene ligger i den brasilianske Iguaçu nasjonalpark og den argentinske Iguazú nasjonalpark. De fleste fossefallene er på argentinsk område, mens det beste utkikkspunktet befinner seg på brasiliansk område. Nasjonalparkene dekker om lag 2500 km².
Vannmengden varierer mellom 1750 og 12 750 m³ per sekund. Fallene er opptil 82 meter høye.
En annen stor turistattraksjon ved fossefallene er det store vannkraftverket Itaipu på brasiliansk side.
Iguazú nasjonalpark og Iguaçu nasjonalpark kom på UNESCOs verdensarvsliste i henholdsvis 1984 og 1986.
De nærmeste byene til fossefallene er 

Foz do Iguaçu, en større by i den brasilianske delstaten Paraná
Puerto Iguazú, en by i den argentinske provinsen Misiones.


== Se også ==
Garganta del Diablo – en del av Iguazúfallene.


== Eksterne lenker ==
(pt-BR) Offisielt nettsted 
(es) Offisielt nettsted 
(en) Iguazu Falls – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Iguazu Falls – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Dermorfin

Dermorfin er et opioid-peptid som har morfin-liknende virkning som ble først isolert fra søramerikanske froskearter. Dermorfin er ikke funnet i mennesker eller andre pattedyr, og likende D-peptider har bare blitt funnet i bakterier, amfibier og bløtdyr.Aminosyresekvensen til dermorfin: H-Tyr-D-Ala-Phe-Gly-Tyr-Pro-Ser-NH2


== Referanser ==
Partenogenese

Denne artikkelen handler om det biologiske fenomenet. For Jesu fødsel, se jomfrufødsel.
Partenogenese (fra gresk παρθένος (parthenos), «jomfru» og γένεσις (genesis), «fødsel», derav tidvis kalt for «jomfrufødsel») er reproduksjon, altså vekst og utvikling av et embryo eller frø uten at en hann har befruktet egget. Slike populasjoner består typisk bare av hunnkjønn. Partenogenese forekommer blant annet hos en del planter (og kalles da for apomiksis), monogene ikter, insekter (mest kjent hos bladlus), fisk, reptiler, amfibier, bladlus og hjuldyr, samt hos marmorkrepsDet fins ulike former for partenogenese:

Automiksis: Dette er den vanligste formen for partenogenese, og innebærer at eggcellen gjennomgår en meiose, men at den etterfølgende mitosen (og befruktningen) uteblir. Avkommet er i så fall ikke genetisk identisk med mora. I slike tilfeller regnes partenogenese som en form for kjønnet formering (nemlig såkalt énkjønnet formering) og ikke ukjønnet formering.
Apomiksis: Eggcellen gjennomgår ingen meiose, slik at avkommet er genetisk identisk med mora. Denne formen for formering er ukjønnet.
Haplo-diploidi: I noen dyregrupper er et kjønn haploid og det andre diploid. Hos vepser er f.eks. hannene det haploide kjønnet. Her kommer hannene fra ubefruktete egg som har gjennomgått en meiose, mens hunnene klekker fra befruktete egg. Denne formeringen er en blanding av én- og tokjønnet formering.Partenogenese har blitt kunstig fremkalt i laboratorium, blant annet på frosker og gnagere. Man har stimulert ubefruktede eggceller på en slik måte at de har begynt å utvikle seg.  Planter som blir sprøytet med plantehormonet auxin, kan utvikle frukter uten frø, såkalte partenokarpe frukter. Dette er blant annet kjent hos tomat. Partenogenese hos pattedyr er ikke kjent ute i naturen.
Hos gyrodactylus er alle individene hunner, og føder levende unger som allerede i fødselen er gravide med neste generasjon. Disse fostrene vil selv allerede ha begynt å danne sine døtre, slik at en enkelt individ kan inneholde tre generasjoner inne i hverandre som en russisk matrjosjka-dukke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Reproductive behavior in whiptails at Crews Laboratory»
«Types of asexual reproduction» Arkivert 22. januar 2018 hos Wayback Machine.
«Parthenogenesis in Incubated Turkey Eggs» fra Oregon State University
Kustbevakningen

Kustbevakningen er en svensk statlig etat underlagt Justitiedepartementet som utøver overvåkning, tilsyn og kontroll innen sikkerhet, fiske og miljø rundt hele Sveriges kyst. Kustbevakningens virksomhet kan deles inn i følgende områder:

Sjøredningstjeneste
Polisiær virksomhet
Tollkontroll og grensekontroll
Fiskeriovervåkning og -kontroll
Sjøtrafikkovervåkning og sjøsikkerhetsarbeide
Miljøovervåkning og miljøredning


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Swedish Coast Guard – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Capability Maturity Model

Capability Maturity Model (CMM) er en metode for å evaluere hvor moden en organisasjon er på en skala fra 1 til 5.  Metoden ble utviklet ved Software Engineering Institute ved Carnegie Mellon University.  Den er i vid bruk innenfor fagfeltet programvareutvikling siden den ble utgitt på 1980-tallet


== Nivåer ==
CMM har fem nivåer på modenhet, fra 1 til 5.

Initiell : Utviklingsprosessen er ad hoc og til tider kaotisk.  Det er vanskelig å estimere omfang av prosjekter, da ingen data er kjent.
Repeterbar : Enkle prosjektstyringsprosesser er i bruk for å holde styr på tidsplaner, kostnader og produktets funksjonalitet.
Definert : Det eksisterer en definert standardprosess i organisasjonen, både for utvikling og prosjektstyring, og prosessene er innbyrdes konsistente.
Styrt : Organisasjonen setter kvalitetsmål både for produkter og prosesser.  Prosessen er til stor grad forutsigbar.
Optimalisert : Organisasjonen måler og søker kontinuerlig å forbedre prosessen.


== Se også ==
Capability Maturity Model Integration


== Eksterne lenker ==
Zádor Dániel Kelemen (2007). «mini CMMI-survey». SQI Hungarian Software Quality Consulting Isntitute Ltd. Besøkt 7. august 2007.