Hamar

Hamar  (skogfinsk: Hammari, romani: Dankrusfåron) er en by og kommune på Hedmarken som er fylkeshovedstaden i Innlandet fylke. Den grenser i vest til Ringsaker, i nordøst til Åmot, i øst til Løten, og i sør til Stange. Nærmere 223 km², eller ca. 64 %, av kommunen eies av Vang Almenning. Hamar er den største byen i Innlandet, og kommunen hadde 31 509 innbyggere per 1. januar 2021. Hamarregionen hadde 95 747 innbyggere per 1. januar 2022 og er en del av Mjøsbyregionen.
Byen var en av vertsbyene under OL på Lillehammer i 1994. Skøyteløpene ble avholdt i Vikingskipet, mens kortbaneløp og kunstløp foregikk i Hamar OL-amfi, og byen var vertskap for flere store teater- og kulturbegivenheter.
Norsk Tipping har siden 1975 sitt hovedkvarter på Hamar.
Ishockeylaget Storhamar Hockey, fotballagene Ham-Kam og Fart og håndballaget Storhamar kommer fra Hamar.


== Navn ==
Navnet Hamar kommer fra norrønt Hamarr og betyr en berghammer. I middelalderen ble stedet kalt Hamarkaupangr og Biskupshamar. Navnet er egentlig et gårdsnavn, brukt om gården som i senere tid har blitt kalt Storhamar, til forskjell fra Lillehammer.Byen har også navn på andre språk. Blant skogfinnene har byen blitt kalt Hammari, og blant romanifolket (taterne) blir byen kalt Dankrus-fåron som betyr Hammer-byen.


== Geografi og klima ==
Av Hamars areal på 351 km² var i 2011 163 km² skogbruksareal, og 104 km² var myr og snaufjell. Jordbruksarealet var på 46 km², 14 km² var vann og 12 km² var tettsteder. Furuberget naturreservat har sammenhengende kalkfuruskog, byen har også forekomst av kalklindeskog. Hamar sentrum ligger rett ved Norges største innsjø Mjøsa. Byen har et kontinentalt klima med varme sommere og relativt kjølige vintre. 


== Historie ==

Hamars bosetningshistorie går nærmere fire tusen år tilbake i tid. Fra 400-tallet var storgården Åker i Vang et maktsentrum og tingsted, Heidsævistinget (Eidsivating), hvor lov og dom for hele mjøsregionen ble satt. En del stedsnavn (for eksempel Torshov og Vidarshov) tyder også på religiøs betydning. Hedemarken var et av de siste områdene Olav den hellige klarte å kristne. Han overrumplet fem småkonger under ledelse av kong Rørek som hadde samlet seg i Ringsaker for å slåss.
På Hamar ble det i 1046 inngått avtale mellom Harald Hardråde og Magnus den gode om at Harald skulle være medkonge med Magnus. Året etter døde Magnus, og Harald ble eneregent. Hamar er omtalt som kaupang under hans regjeringstid. Han innførte Skandinavias første nasjonale myntsystem, og lot mynt slå på Hamar og i Trondheim. 
I 1152 ble Hamar bispesete opprettet av den pavelige utsendingen Nikolaus Breakspere, som senere ble valgt til pave. Med dette fulgte domkirke, kloster, skole og rådestue. Dermed vokste også handel og kultur frem. I 400 år var Hamar en av landets fire–fem sentrale byer, på grunn av posisjonen som bispesete og religiøst senter. Biskop Mogens Lauritssøn var den siste katolske biskopen i Norge, og som biskop var han medlem av Det norske Riksrådet. Den danske hærføreren Truid Ulfstand kom til Hamar i 1537 og førte Mogens til fangenskap i Danmark. Disse hendelsene markerer et veiskille i norsk og nordisk historie.  Med innføringen av reformasjonen, overtok danskekongen Christian III ikke bare alle kirkens eiendommer i Norge - han la også ned Det norske riksrådet, og Norge ble med dette et lydrike under Danmark.
Domkirken og bispeborgen fikk nå navnet Hamarhus Slott. Domkirken og Bispeborgen ble ødelagt under Den nordiske sjuårskrigen i 1567, av den svenske kong Eriks hærfører, Johan Siggeson og hans soldater. Med dette forsvant siste rest av maktsenteret Hamar. I 1587 ble markedet på Hamar etter kongelig forordning stengt, etter press fra osloborgere som skal ha følt konkurransen. Hamar mistet bystatus, området ble overtatt av Storhamar gård, og befolkningstallet gikk raskt ned. Hamar var den eneste middelalderbyen i Norge som så å si forsvant fra kartet.
I 1849 ble kjøpstaden Hamar opprettet etter kongelig resolusjon, på 400 mål jord fra Storhamar gård mot Åkersvika. Byen skulle være et administrativt og økonomisk sentrum for Innlandet, med omsetning av landbruksvarer som hovednæringsvei. Landets andre jernbanestrekning ble åpnet fra Hamar til Grundset.
I 1871 ble Hamar rammet av en tyfusepidemi som varte i ti år. Årsaken var at kloakken ble sluppet ut for nær vanninntaket.
Hamar vokste sterkt som by mot slutten av 1800-tallet, godt hjulpet av næringsmiddelindustrien og verkstedindustri som var tilknyttet landbruket i distriktet.
Byen ble utvidet i 1878, 1946, 1947, 1965 og senest i 1992. Byen fikk sine nåværende grenser i 1992 da kommunene Hamar og Vang ble slått sammen med deler av Ringsaker kommune (opprinnelig deler av Furnes) til storkommunen Hamar. Kommunens areal økte fra 18 km² til 351 km². Innbyggerne i Vang var sterkt kritiske, og i en folkeavstemning stemte 95 % mot sammenslåing.


=== Historiske innbyggertall ===
Umiddelbart etter bystatus: 25

1855: 1 025
1865: 1 868
1875: 2 050
1885: 3 773
1895: 4 777
1900: 6 043
1950: 11 507
1960: 13 489
1970: 15 417
1975: 16 261
1980: 15 917
1990: 16 129
1992: 26 000 (etter sammenslåing med Vang)
2000: 26 545
2005: 27 439 (ca. 29 000 i tettstedet, som inkluderer områder i Ringsaker og Stange kommune)
2018: 31 144 (per 4. kvartal 2018)


== Forsteder og tettsteder ==

Ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB) hadde tettstedet og byen Hamar 28 991 innbyggere per 1. januar 2022. 2 155 av disse bodde da i Stavsbergsområdet i Ringsaker kommune, 328 i Ottestad i Stange kommune. Pga sin nærhet til Hamar og E6 har Nydal opplevd sterk vekst i nyetableringer innenfor næringsliv og bosetting. Tettstedet Ottestad betegnes av SSB som Bekkelaget, og ble frem til 1. juli 2014 regnet som en del av Hamar tettsted. SSB endret da sin tettstedsdefinisjon, men stedet oppleves fortsatt som en del av byen, kun adskilt av Åkersvika, og befolkningsveksten her er sterk grunnet nærheten til Hamar. Bekkelaget hadde 6 863 innbyggere per 1. januar 2022. Andre forsteder er Hjellum, Ridabu og Smeby og Solvang. Tettstedene i kommunen er Ingeberg, samme år med 916 innbyggere, og Slemsrud, med 534 innbyggere – begge disse områdene ligger opp mot Øvre Vang. Boligfeltene Vangli og Grubhol ligger langs riksvei 25 mot Løten. En liten del av tettstedet Ilseng strekker seg også inn i Hamar kommune.


== Politikk ==

 (ikke fullstendige)


=== Kommunestyrevalget 2019 ===
Einar Busterud som representerte By- og bygdelista (BBL) ble valgt som ordfører i Hamar etter kommunestyrevalget i 2015. BBL fikk 27,2 prosent av stemmene ved valget. Han ble støttet av Høyre, Venstre, Senterpartiet og Miljøpartiet De Grønne og etterfulgte Morten Aspeli fra Arbeiderpartiet som ble valgt som ordfører i 2011. Busterud var også ordfører i Hamar fra 1999 til 2011. Da Einar Busterud og BBL overtok i 1999, hadde Hamar vært styrt av Arbeiderpartiet siden 1927.


== Presse ==

Hamar Arbeiderblad gis ut seks dager i uken. Den kom første gang ut i 1925 og var opprinnelig en Arbeiderparti-avis. Partibindingen har etterhvert opphørt selv om navnet er beholdt. Avisa er den største i Innlandet.
Den mindre avisen Hamar Dagblad, som ble startet i 1971, var også en dagsavis, men kom etter hvert ut kun tre ganger i uken. Fra sommeren 2005 har den kommet ut som en ukentlig gratisavis. Avisen ble avviklet 1. juni 2022. Dagbladet Hedmark, Demokraten, Hamar Adressetidende, Hamar Stiftstidende, Hamars Budstikke, Hedemarken Amtstidende og Oplandenes avis har alle tidligere vært gitt ut i Hamar, men er nå lagt ned.


== Kirker og menigheter ==
Hamar var sete for et bispedømme i katolsk tid. Fra 1864, kort tid etter at byen fikk bystatus igjen i moderne tid, ble den sete for Hamar bispedømme i den norske kirke og omfatter fylkene Hedmark og Oppland.
Hamar Indremisjonsforening ble stiftet i 1888 som er tilsluttet Normisjon, tidligere Det norske lutherske Indremisjonsselskap.
NLM Hamarkirken er en menighet tilsluttet Norsk Luthersk Misjonssamband, de holder til i brukshuset i Stormyrveien.Metodistmenigheten organisterte seg i 1868 og fikk bygd en kirke i 1884.
Den katolske menighet ble dannet i 1923. Året etter ble St. Torfinns kirke innviet.
Hamar Frikirke ble grunnlagt og bygget i 1894. I 1924 ble Hamar baptistmenighet grunnlagt.
Pinsemenigheten Filadelfia Hamar, grunlagt 1930. På Hedmarktoppen bygde pinsevennene et stevnested og senere Hedmarktoppen folkehøyskole. Hverdagskirka ble startet i 2018, og er en kirke som holder til i bakgården på Larsen på sommerhalvåret og på Hedmarktoppen på vinteren.Frelsesarmeen ble organisert i 1895. De fikk eget hus i 1913.
Mange av menighetene i Hamar har lokaler langs Grønnegata-Skolegata, mellom Hamar Domkirke og Høgskolen i Innlandet.


== Utdanning ==

Hamar katedralskole ble opprettet samtidig som kirken ble bygd, i 1153. Det var sammenhengende skoledrift på Domkirkeodden fram til 1584, da kongen bestemte at skolen skulle flyttes til Vang. Skolen ble noe senere flyttet til Oslo og slått sammen med Oslo katedralskole.
Etter at Hamar fikk bystatus igjen i 1864 ble katedralskolen gjenopprettet. Dessuten ble landets første folkehøgskole, Sagatun Folkehøyskole, bygget. Andre tidlige skoler var Hamar Seminarium, Den Katolske Kirkes Gutteskole og Døveskolen.
Hamar offentlige lærerskole ble etablert i 1867, og er videreført som Høgskolen i Innlandet.
Kommunen har to folkehøgskoler, Hedmarktoppen folkehøyskole og Toneheim Folkehøgskole og tre videregående skoler: Storhamar videregående skole og Hamar katedralskole, Wang Toppidrettsgymnas.
Det er tre ungdomsskoler: Ajer, Børstad og Ener.
Barneskolene er Greveløkka, Ingeberg, Lovisenberg, Lunden, Prestrud, Ridabu, Rollsløkken, Solvang, Storhamar og Hamar Montesorriskole. Steinerskolen på Hedemarken har undervisning både for barne- og ungdomsskoletrinnet, skolen ligger rett over bygrensen og har mange elever fra Hamar.


== Sentrale offentlige instanser ==

Hamar er fylkeshovedstad og flere offentlige etater er lokalisert i byen:

Helse Sør-Øst, hovedkontor
Spesialenheten for politisaker, hovedkontor
Vernepliktsverket, hovedkontor
Norges vassdrags- og energidirektorat, Avd. Hamar
Forsvarsbygg, Avd. Hamar
Riksrevisjonen, Avd. Hamar
Jernbaneverket, Avd. Hamar
Statsarkivet i Hamar
Statens Barnehus
Innlandet politidistrikt
Likestillingssenteret


== Domstoler ==
Hamar er sete for Eidsivating lagmannsrett, som har jurisdiksjon over Hedmark, Oppland og deler av Akershus (Romerike). Eidsivating lagmannsrett ble opprettet med virkning fra 1. august 1995, da det tidligere Eidsivating lagdømme ble delt i forbindelse med to-instansreformen innen straffeprosessen.
Hedmarken tingrett ligger på Hamar og har røtter tilbake til de første sorenskriverembetene som ble opprettet i 1591. Det opprinnelige Hedmarken sorenskriveri ble delt i to ved opprettelsen av Sør-Hedmark og Nord-Hedmark sorenskriverembeter i 1777, og i tre fra 1863 ved opprettelsen av Hamar byfogd- og sorenskriverembete. Sistnevnte embete ble nedlagt i 1901, og Sør-Hedmark og Nord-Hedmark ble slått sammen igjen til Hedmarken sorenskriverembete da Hamar ble slått sammen med Vang kommune i 1992. Tingretten har jurisdiksjon over Hamar, Ringsaker, Løten og Stange med ca. 92 000 innbyggere.
Eidsivating lagmannsrett og Hedmarken tingrett har siden 1999 vært samlokalisert i Hamar tinghus.


== Samferdsel ==

Hamar er knutepunkt mellom jernbanen, Riksvei 25 og Europavei 6. 
Fram til Europavei 6 ble ferdigstilt som motortrafikkvei frem til Olrud over Åkersvika i 1972 gikk hovedferdselsåren gjennom Hamar bysentrum. Traséen forbi Olrud ble videre endret i 1991 da parsellen mellom Bergshøgda i Ringsaker og Vien i Hamar sto ferdig i forkant av Vinter-OL 1994. I juni 2020 ble det ferdigstilt ny E6 med firefelts motorvei fra Kolomoen gjennom Åkersvika og fram til Moelv. 

Hamar er møtested for Rørosbanen og Dovrebanen. En av de tidligste jernbanestrekningene i Norge var Hamar-Grundsetbanen, som åpnet i 1862 og var basert på at båttrafikken på Mjøsa forbandt den nye strekningen med Hovedbanen Oslo-Eidsvoll. 
Den første havnen i Hamar lå nær jernbanestasjonen der politihuset frem til i 2009 lå (i dag huser det gamle politihuset med adresse 'Brygga 20' flere virksomheter) og var et viktig samferdselsknutepunkt mellom jernbane og gårder rundt Mjøsa. Tversgående ferdsel på Hamar over Mjøsa var betydelig. Korn og melk ble transportert ved hjelp av dampbåter, så lenge det ikke var is, til henholdsvis Hamar Kornsilo og Hamar Melkefabrikk. Det meste av året gikk det føringsbåter til byen med ved, sand og teglstein samt råsprit til destillasjonsanlegget på Storhamar. Fra 1951 til 1979 var det fergeforbindelse til Kapp. I dag blir havnen brukt av privatbåter og begrenset rutetrafikk av DS Skibladner i sommermånedene.


== Kultur ==

Viktige kulturinstitusjoner er Domkirkeodden anno museum, med Domkirkeruinene, Kunstbanken,  Kirsten Flagstad museum,  Norsk Jernbanemuseum og Hamar kulturhus. Norsk Utvandremuseum lå tidligere i Hamar, men er nå etablert rett over bygrensen.
Formannskapet i Hamar deler hvert år ut kulturprisen Hamarprisen på kr. 10 000. Hamar og nabokommunene deler ut Hedmarksprisen. Hamar teater drives privat i lokalene til Hamars gamle rådhus.


=== Kommunevåpen ===
Kommunevåpenet er en orrhane i et tre. Våpenet ble laget før byens 50-årsjubileum i 1899, og bygger på et våpen fra middelalderen. I Hamarkrøniken (ca. 1550) står det: «Hammers vaaben det var en vhrhane med udslagen vinger vdi toppen paa it grönt furutræ.» Også Hamarkameratene har dette i logoen sin.


=== Musikk og teater ===

Damenes Aften
Defrost Youth Choir
Hamar domkor
Kammerkoret Collegium Vocale
Mannskoret Fagen
Villvin
Hamsang
Storhamar Blandede Kor
Odd R. Antonsen Storband
Teater Innlandet
Turnékompaniet
Klomadu teater
Kulturproduksjoner
Asfaltprinsessene


=== Festivaler og begivenheter ===
Hamar Mart'n
Hamar Music Festival
Idrettsgallaen
Middelalderfestivalen på Hamar
The Gathering
Kirkebakken Grand Prix
Kirsten Flagstad Festival
Nordisk samtidspoesifestival
Stoppested Verden
Move dansefestival Arkivert 22. august 2020 hos Wayback Machine.
Monofon monologfestival
Lutefiskfestivalen
Oktoberfest Hamar
Hamar vinfestival


=== Severdigheter ===
Domkirkeruinene
Domkirkeodden museum
Kirsten Flagstad-museet
Norsk jernbanemuseum
Kunstbanken
Hamar domkirke med altertavle av Henrik Sørensen
Vikingskipet - Hamar Olympiahall
Hamar OL-Amfi
DS Skibladner


=== Frimurerloger ===
Frimurerlogen i Hamar ble etablert i 1891 med logen St.Halvard til den flammende Stjerne. Logefellesskapet Hamar Frimurerloger består i dag av to St. Johannesloger, én St. Andreasloge og én Stewardloge. Hamars frimurerloger har hatt tilhold i Østregate fra 1921 hvor St. Andreaslogen Hamarhus ligger.


== Idrett ==


=== Skøytebyen Hamar ===
Hamar er kjent som skøyteby. Det er usikkert når den første skøyteklubben ble stiftet, men det er sikkert at Hamar Skøiteklub eksisterte i 1865. I 1894 hadde Hamar Idrætsforening ansvaret for EM på skøyter for amatører, og året etter arrangerte de verdensmesterskap. For å bli verdensmester måtte man vinne tre av fire løp (500m, 1500m, 5 000m og 10 000m), noe Jaap Eden klarte. I 1949 ble Hamar stadion rustet opp, og i 1952 ble det på ny holdt VM der. Over 20 000 tilskuere overvar det to dager lange stevnet som ble vunnet av Hjalmar "Hjallis" Andersen. En måned tidligere hadde Hjallis satt ny verdensrekord på 10 000 meter med 16.32,6 på samme stadion, under en skøytelandskamp mellom Norge og resten av verden. Da var det over 30 000 tilskuere på stadion, noe som er tilskuerrekord for et idrettsarrangement i Hamar. I 1985 ble Hamar Stadion brukt som VM-arena for siste gang. Nederlenderen Hein Vergeer ble verdensmester. Etter at Vikingskipet ble bygd i 1992, arrangerte Hamar Idrettslag VM i 1993, 1999 og 2004. Nederlenderne Falko Zandstra og Rintje Ritsma vant de to første gangene, mens amerikaneren Chad Hedrick vant i 2004. I 1996 ble VM for enkeltdistanser holdt i byen.


==== Skøytemesterskap arrangert i Hamar ====
Allround-EM (damer, herrer): 1894, 1911, 1923, 1934, 1948, 1953, 1994, 2000, 2006, 2010 og 2014.
Allround-VM (damer, herrer): 1895, 1952 for menn, 1980 for kvinner, 1985 for menn, 1991 for kvinner, 1993 for menn, 1999, 2004, 2009, 2013 og 2017.
VM i enkeltdistanser (damer, herrer): 1996.
Sprint-VM (damer, herrer): 1997, 2002 og 2007.


==== Skøyteløpere fra Hamar ====
Dag Fornæss vant NM, EM og VM i 1969. I VM i 1999 ble trønderen Eskil Ervik, bosatt i Hamar siden 1994, nummer tre. Ervik har dessuten vunnet en rekke enkeltdistanser i allround-EM. I 2005 ble Even Wetten verdensmester på 1000 meter. Amund Sjøbrend ble verdensmester i allround i 1981. Alle fire var medlem av Hamar Idrettslag. Det samme var 2/3 av Hadelandstrioen, Michael Staksrud og Hans Engnestangen gjennom store deler av karrieren. Nevnes må også Peter Sinnerud. Sinnerud var en lovende løper på 1890-tallet, men reiste til Amerika. I 1904 vendte han hjem og vant både NM og VM med fire distanseseire. Da det ble kjent at han hadde deltatt i profesjonelle løp i USA, ble han fratatt titlene. Ifølge enkelte kilder ble avgjørelsen senere omgjort, men såvidt vites fikk Sinnerud aldri tilbake titlene offisielt. Sinnerud – som ble over 90 år gammel – var en respektert størrelse i Hamars skøytemiljø og en viktig hjelper for nederlandske løpere.


=== Lagidretter ===
Hamar har fire klubber på det øverste serienivået i Norge. Ishockeyklubben Storhamar spiller i Fjordkraft-ligaen og har CC Amfi som hjemmearena, og damelaget til Storhamar Håndball spiller i Eliteserien siden 2015. Hamarkameratene spiller i Eliteserien i fotball for menn fra 2022, og damelaget til Fotballaget Fart spiller i 2. divisjon. Hamar IL bandy i den nest øverste divisjonen. Hamar Ruins spiller i 2. divisjon i amerikansk fotball. Ungdomslagene til Ruins har vunnet seriemesterskap og NM-gull.
Hver sommer arrangeres Junioreliteturneringa (JET-turneringen) i Hamar. Dette er en fotballturnering mellom de fremste juniorlagene i landet, samt flere fra utlandet. Finalen spilles på Briskeby gressbane.


==== Idrettslag i kommunen ====
Hamarkameratene (fotball)
Hamar og omegn Bueskyttere
Hamar IL Fotball
Hamar Idrettslag (bandy, kunstløp, fotball, friidrett, skøyter, stup, svømming, tennis, turn, pistolskyting)
Hamar Skiklubb
Hamar Ruins (amerikansk fotball)
Hwa Rang Hamar (taekwondo)
Hamar Taekwondoklubb
Hamar Judoklubb
Ajer Innebandyklubb
Bingens Disipler
Briskebyen Bowlingklubb
Fotballaget Fart (fotball)
Ridabu Idrettslag (fotball)
Storhamar Idrettslag (fotball, ishockey, håndball, kunstløp)
Vang Fotballag og Vang Håndballag
Vang Skiløperforening
HaGL Fallskjermklubb
Norsk Motorsport Klubb avd. Hamar


=== Individuelt ===
I 1993 ble Vikingskipet brukt som sykkel-velodrom da Oslo arrangerte VM på sykkel. Jan Frode Andersen var en av Norges beste tennisspillere, mens Jan Egil Andresen er på herrelandslaget i langrenn.
Vang Skiløperforening har arrangert NM i langrenn seks ganger. Disse har gått på Gåsbu.
I kommunen finner man også Lierberget alpinsenter, som ligger i Vangsåsen ca. ti kilometer fra sentrum. Bakken har én heis og seks traseer, med en høydeforskjell på ca. 100 meter og bakkelengde på ca. 350 meter.
Hamar kommune har også motorsportarena. Vendkvern Motorbane som er kombinert grus og asfalt bane, hvor det blir kjørt både rallcross samt bilcrossløp. Banen blir driftet av NMK Hamar Arkivert 1. januar 2019 hos Wayback Machine.


== Kjente hamarsinger ==

Ludvig Skramstad (1855-1911), kunstmaler
Ragnhild Kaata (1873-1947), første døvblinde som fikk offentlig undervisning
Signe Scheel (1860-1942), kunstmaler
Martin Rønne (1861-1932), seilmaker og polarfarer
Hulda Garborg (1862-1934), forfatter og kulturarbeider
Henriette Schønberg Erken (1866-1953), kokebokforfatter
Pauline Hall (1890-1969), komponist
Kirsten Flagstad (1895-1962), operasangerinne, ble født på Hamar
Rolf Jacobsen (1907-1994), lyriker
Andreas Cappelen (1915-2008), jurist og politiker (Ap), finansminister, utenriksminister, justisminister
Rut Brandt (1920-2006), ektefellen til Willy Brandt
Egil Danielsen (1933-2019), spydkaster (OL-vinner)
Finn Aage Andersen (1937-2018), billedkunstner
Knut Faldbakken (f. 1941), forfatter
Dag Fornæss (f. 1948), skøyteløper
Silje Nergaard (f. 1966), jazzvokalist og låtskriver
Anders Baasmo (f. 1976), skuespiller
Frida Ånnevik (f. 1984), sanger


== Vennskapsbyer ==
 Borgå
 Dalvik
 Fargo
 Greifswald
 Karmiel
 Khan Younis
 Lund
 Viborg


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gjerdåker, Brynjulv (1998). Stiftstad og bygdeby: Hamars historie 1935–1991. Hamar: Hamar kommune. ISBN 82-994906-1-8. 
Lillevold, Eyvind (1949). Hamars historie. Hamar: Hamar kommune. ISBN 82-7404-005-8. 
Hamar kommune. Olstad, Jan Henrik - Prytz, Kåre - Sandberg, Per Øivind - Ødegaard, Ragnar (red.) (1989). Det skjedde... En dagbok fra Hamar 1849–1949. Hamar: Hamar kommune. ISBN 82-7518-001-5. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Hedmarksmuseet og Domkirkeodden. Haug, Jan - Mostue, Erik og Ødegaard, Ragnar (red.) (1997). Hamarboka 2 - En byhistorie i bilder. Hamar: Hedmarksmuseet og Domkirkeodden. ISBN 8291326061. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Ramseth, Chr. (1899). Hamar bys historie: til 50 aars jubilæet 21 mars 1899. Hamar: L. Larsen, Axel Magnussen, H.A. Samuelsen. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hamar – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hamar – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Hamar i Store norske leksikon
(no) Kommunefakta Hamar - Statistisk sentralbyrå
(no) Reisemål Hamarregionen - visitnorway.no
(no) Kultur i Hamar på kart fra Kulturnett.no Hamar hos Wikivoyage
 Wikiquote: Hamar – sitater


=== Nyheter ===
(no) Hamar Arbeiderblad
(no) Hamar Dagblad


=== Historie ===
(no) Hedmarksmuseet
(no) Domkirkeoddens fotoarkiv – Søk i bildesamlingene
(no) Fotografier fra Hamar og omegn ca. 1880–1938 i Nasjonalbibliotekets arkiv