jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kilometer

Kilometer er en avledet SI-enhet for avstand.
En kilometer er lik 1000 meter.
Symbolet for kilometer er km.
Kilometer er en av de mest brukte måleenheter for avstand,
og brukes særlig til å angi avstanden mellom steder.
1 kilometer er lik:

1000 meter
100 dekameter
10 hektometer
0,001 megameterOg motsatt:

1 meter = 0,001 kilometer
1 dekameter = 0,01 kilometer
1 hektometer = 0,1 kilometer
1 megameter = 1000 kilometer


== Kilder ==
«kilometer», fra artikkel hos Store norske leksikon
Nautisk mil

Nautisk mil (tilnærmet lik et gjennomsnittlig breddeminutt) forkortet nm eller NM,  er en måleenhet for distanse som brukes til sjøs, i luften og i meteorologi. Det er også grunnlaget for hastigheter i knop, dvs. nm/h.


== Bakgrunn ==
Én internasjonal nautisk mil er definert som nøyaktig 1852 meter, som er lik den avrundede gjennomsnittlige lengden av ett breddeminutt på Jorden. Én nautisk mil deles videre inn i ti kabellengder à 185,2 m.Hvis man seiler i én time med én knops fart, har man seilt én nautisk mil.Det opprinnelige målet for en nautisk mil var at man delte Jordens omkrets over polene, 40 000 km, senere målt til 40 007,864 km, på 360 (grader) og deretter på 60 (minutter), hvilket gav 1852,276 m (WGS 84: 1852,216 m); dette ble rundet av til nærmeste hele meter og den er siden 1929 definert å være nøyaktig lik 1852 m (Den internasjonale hydrografiske organisasjon, Monaco).I Storbritannia og samveldelandene var one nautical mile lik 6080 fot (1853,184 m) helt frem til 1970 da den internasjonale nautiske milen overtok. 6080 fot var også kjent som the Admirality mile og var lik lengden av ett bueminutt av en storsirkel på en kule som har samme overflateareal som Clarkes ellipsoide fra 1866.
Én nautisk mil tilsvarte tidligere også 1⁄4 sjømil. Betegnelsen kvartmil har sammenheng med tidligere tiders sjømil som etter hvert utgjorde 7408 m (fire nautiske mil), altså fire kvartmil. (Opprinnelig var én sjømil lik fire geografiske mil, 7421,43 m).
Det er vanlig å bruke betegnelsen sjømil ensbetydende med nautisk mil, hvilket i teorien kan misforstås, men fordi den gamle definisjonen ikke er i bruk er de i dag å betraktes som synonymer.


== Se også ==
Mil
Sjømil


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ditlefsen, Reidar: Navigasjon: terrestrisk og astronomisk navigasjon, Aschehoug, Oslo, 1985 (Ebok fra bokhylla.no)
Sjømil

En sjømil er en foreldet måleenhet for distanse til sjøs. På slutten kunne den settes lik fire (internasjonale) nautiske mil, altså 7 408 meter. Tidligere ble en nautisk mil også kalt kvartmil fordi en nautisk mil utgjorde omtrent (avhengig av definisjon) 1⁄4 sjømil.
Da meterkonvensjonen ble innført i 1875, ble én sjømil definert som én geografisk mil (dvs. lengden av 1⁄15 lengdegrad ved ekvator, 7 421,43 m). Fra gammelt av kunne én sjømil også kalles én dampskibsmil og utgjorde 11 850 alen som tilsvarte 23 700 fot.
En vanlig misforståelse er å bruke betegnelsen sjømil (som kan variere mye) ensbetydende med nautisk mil (1852 m), hvilket altså ikke er korrekt.


== Norsk sjømil ==
I Norge før 1875 var sjømilen og kvartmilen fastsatt til:

1 sjømil = 1 dampskibsmil = 3950 favner = 11 850 alen = 23 700 fot ≈ 7435 meter
1 kvartmil = 0,25 sjømil = 987,5 favner = 2962,5 alen = 5925 fot ≈ 1858,75 meterEtter at Stortinget i 1875 vedtok å slutte seg til meterkonvensjonen og Norge tok i bruk det metriske systemet, ble én sjømil redefinert som én geografisk mil. Etter den nye definisjonen, og med datidens antagelser av jordas størrelse:

1 sjømil = 1 geografisk mil = 1⁄15 ekvatorgrad = 7420 meter
1 kvartmil = 0,25 sjømil = 1⁄60 ekvatorgrad = 1 bueminutt langs ekvator = 1855 meterI 1929 ble den nautiske milen innført i Norge, og både sjømil og kvartmil gikk etter hvert ut av bruk.


== Andre definisjoner ==
Lignende mål tidligere brukt i andre land er for eksempel amerikansk «sea-mile», fransk «mille marin», nederlandsk «seemijl» eller tysk «Seemeile».
1 tysk sjømil = 1296 meter
1 nederlandsk seemijl = 1 fransk mille marin ≈ 5556 meter


=== Svensk sömil ===
Den svenske sjømilen (sömil) ble tidligere benyttet i svensk sjøfart, og tilsvarte 7420,44 meter. En svensk sömil tilsvarte dermed en geografisk mil. På slutten av 1800-tallet hadde sjömilen en ganske svevende betydning i det svenske språket, ettersom ordet sömil ofte ble brukt synonymt med en nautisk mil. Den svenske sjømilen benyttes ikke lengre, og svensk sjøfart har gått over til den (internasjonale) nautiske milen.


=== Dansk sømil ===
Den danske sjømilen (sømil) var definert som 1851,11 meter, som vil si litt under 1 meter forskjell fra den internasjonale nautiske milen på 1852 meter.

1 dansk sømil = 10 danske kabellængder = 1851,11 meter


=== Amerikansk sea mile ===
I USA brukte man lenge en egen definisjon kalt sea mile.
1 amerikansk sea mile = 6080,2 engelske fot = 1853,24496 meter


=== Britisk nautical mile ===
Inntil 1970-tallet da Storbritannia gikk over til å bruke den internasjonale nautiske milen (definert som 1852 meter), ble det brukt en egen britisk nautisk mil definert på følgende måte:
1 britisk nautical mile = 6080 engelske fot = 1853,184 meter


== Se også ==
Mil
Vike sjø


== Referanser ==
L-Innu Malti

«L-Innu Malti» er Maltas nasjonalsang. Den er skrevet av Dun Karm Psaila, Maltas' nasjonalpoet, og komponert av Robert Sammut. Den ble første gang fremført den 3. februar 1923, og ble landets nasjonalsang fra og med 1945.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lytt  til sangen
Engelsk mil

For friidrettsøvelsen, se En engelsk mil (løp).
En engelsk mil (eng.: mile eller statute mile) er en lengdeenhet som er nøyaktig 1 609,344 meter, avledet ut fra at en engelsk mil er 1 760 yards eller 5 280 britiske fot (tilsvarende 8 furlong og 63 360 tommer). Den blir i dag mest brukt i USA, men blir også fremdeles brukt til enkelte formål i mange land, som for eksempel i vegskilting i USA, Storbritannia, Liberia og noen andre engelskspråklige land.


== Amerikansk mil ==
I USA brukes også en litt annen mil enn i Storbritannia. En survey mile er definert som 1 609,347 meter. Den brukes blant annet i landmåling og er en levning fra en tid der engelske mil ikke var like godt definert.


== Se også ==
Engelsk mil per time
Mil
Romersk mil
Jørgen Slips

Jørgen Slips (1957–), egentlig Øyvind Janeschitz, er en norsk radioprogramleder som har medvirket som skuespiller i to filmer.
Han var med på starten av Radio 1 Oslo og P4, og har også jobbet i Radio Limelight og Radio Metro.
Han har opptrådt i filmene 1958 (1980) og Fifty-Fifty (1982). Han har også spilt inn to LPer; Jørgen Slips og BAD. Singelen Min Borghild lå i 1989 på VG-listen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jørgen Slips på Discogs 
(en) Jørgen Slips på Internet Movie Database 
(no) Jørgen Slips hos Filmfront
Mitra

Mitra har vært en betegnelse på flere typer hodebekledninger. 
Betegnelsen ble brukt om en hodebekledning av tøy som ble båret av flere orientalske folk i oldtiden, blant annet runde turbanplagg båret av jødiske yppersteprester. Den har også blitt brukt om de høye, spisse grenadérluene i den europeiske uniformsmoten på 1700-tallet.
I dag brukes ordet mitra mest i betydningen bispelue (jamfør pavens krone), særlig av den typen som brukes i den romersk-katolske kirke. En slik mitra med trekantet toppstykke – eventuelt også med to bånd som henger ned – brukes som symbol og grafisk figur, blant annet i våpenskjold og på øvre kant av skjold til katolske geistlige, fra og med middelalderen i både Norge (blant annet av biskop Erik Walkendorf) og andre land.


== Se også ==
Bispelue
Tiara
Krone (hodebekledning)


== Litteratur ==
J. Ursin: Kristne symboler - en håndbok, 3. utgave, Oslo 1975
Digital bokkopi av Hans Biedermanns Symbolleksikon (Cappelen, 1992)
Digital bokkopi av David Fontanas Symbolenes språk (Gyldendal, 1996)
Digital bokkopi av Miranda Bruce-Mitfords Tegn & symboler fra hele verden (Gyldendal, 1997)


== Eksterne lenker ==
(en) Mitres – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Astro Boy

Astro Boy er den amerikanske tittelen på den japanske animasjonsserien Tetsuwan Atom (鉄腕アトム), som grovt kan oversettes til «Mektig Atom» (bokstavelig «Jernarm-Atom»); først sendt på japansk fjernsyn mellom 1963 og 1966, og tegneserien som denne bygger på.
Astro Boy regnes for å være den første ordentlige animeserien. Den er basert på en mangaserie som ble startet i 1952 av tegneren og animatøren  Osamu Tezuka (1928–1989), som av mange regnes for å være japanske tegneseriers far. Serien fikk også suksess utenfor Japans landegrenser, og har omtrent samme status i Japan som Mikke Mus har i den USA. Serien kom i nye versjoner både på 1980-tallet og i 2003. Animasjonsserien ble skapt av Tezukas eget selskap Mushi Production.
Astro Boy er en science fiction-serie som foregår i et fremtidsscenario hvor roboter er en del av dagliglivet. Hovedpersonen Astro er en robot som skal erstatte en avdød gutt, men blir avvist av sin far fordi han ikke har mulighet til å vokse opp som en ekte gutt. Serien tok for seg emner som rasisme, fordommer, heltemot og sorg.
I den opprinnelige historien ble Astro Boy bygget i Takadanobaba, Tokyo 7. april 2003. På denne dagen i den virkelige verden ble Astro Boy innvilget et æresborgerskap i den japanske byen Niiza. Paradoksalt nok var et av gjennomgangstemaene i serien Astro Boys vansker med å passe inn i menneskesamfunnet, inkludert det å få innvilget borgerrett.


== Episoder ==


=== TV-serien fra 2003 ===
Franken
Geo Rader
The Secret of the Blue Knight


== Eksterne lenker ==
Offisiell internettside (Japansk)
astroboy-online.com (Engelsk)
Nye Astro Boy (Engelsk)
Artikkelen har ingen egenskaper for filmdatabaser i Wikidata
Raptus tegneseriefestival

Raptus tegneseriefestival eller bare Raptus, med den offisielle undertittelen Bergen Internasjonale tegneseriefestival (Bergen International Comics Festival), er en norsk tegneseriefestival. Raptus inneholder en rekke tilstelninger med fokus på tegneserier og serieskapere. Festivalen har blitt arrangert i Bergen hvert år siden starten i 1996, og ble opprinnelig gjennomført med hjelp av frivillige fra Tegneserieforeningen i Bergen. I mange år var Arild Wærness sjef for festivalen. Senere har Trond Stien, Øyvind Naterstad og Frode Haaland vært festivalsjefer.
Nå står en egen organisasjon, Raptus Foreningen, bak arrangementet. Festivalen får i hovedsak økonomisk støtte fra Norsk kulturråd og Bergen kommune. Raptus blir som regel avholdt i september og har besøkende og gjester fra hele verden. Enkelte år har Raptus vært arrangert på andre tidspunkter.


== Noen tidligere gjester ==


== Omtaler ==
Suksess for Raptus. Bergensavisen (publisert 2004-10-11)
Raptus satser på Sprint og W.I.T.C.H.. Bergensavisen (publisert 2005-06-13)
Sprint på Raptus. Bergens Tidende (publisert 2005-10-07)
Raptus-sjefen. Bergensavisen (publisert 2005-10-07)
2500 på Raptus. Bergens Tidende (publisert 2006-09-11)
Fantasifostre og stripefanatikere. Studvest (publisert 2006-09-13)
Lucky Lukes «pappa» til Raptus. Bergensavisen (publisert 2007-03-24)
Berre menn på Raptus. Bergens Tidende (publisert 2007-09-28)
Raptus åpnet med parade. Bergensavisen (publisert 2007-09-29)
Tegneserier selger i Bergen. Bergens Tidende (publisert 2007-09-30
Nerdenes sluttseier. Studvest (publisert 2007-10-03)
Møt Zelda og Batman. Bergensavisen (publisert 2012-09-08)
Stuerein nerdekultur. Studvest (publisert 2012-09-11)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Raptus - ComicWiki-bilder
Raptus hjemmesider
Tegneserieforeningen i Bergen
Bladkompaniet

Bladkompaniet AS er et norsk forlag etablert den 2. september 1915 som har utgitt billigbokserier, tegneserier, ukeblader og generell populærlitteratur.
Bladkompaniet utgir over 200 bøker i året, i hovedsak norske romanserier. Den første utgivelsen var Tidsfordriv. Bladet hadde allerede kommet ut med 21 nummer da forlaget ble stiftet. Nummer 1-20 hadde ingen opplysninger om utgiver, men i nummer 21 som utkom ca. en måned før stiftelsen sto det: «Utgitt av Bladkompaniet A/S». Av Bladkompaniets tidlige publikasjoner var Detektiv-Magasinet den mest kjente. Siden er romanserien om westernhelten Morgan Kane de mestselgende bøkene til Bladkompaniet.
Forlagssjef gjennom mange år var Finn Arnesen. Blant forlagets mest profilerte forfattere kan nevnes Rudolf Muus, Kjell Hallbing (under pseudonymet Louis Masterson), Margit Sandemo, Bente Pedersen og Synnøve Eriksen.
Bladkompaniet ble oppkjøpt av Schibsted AS i 1999 og ble fra 2004 en del av Schibsted Forlagene. I 2015 kjøpte Forlagshuset Vigmostad & Bjørke opp Schibsted forlag, og vekket da til live Bladkompaniet som navn på avdelingen for serie- og underholdningslitteratur. Bladkompaniet drives i dag som en imprint under Vigmostad & Bjørke. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
Finn Arnesen: Fra Rudolf Muus til Margit Sandemo: 75 års folkelesning fra Bladkompaniet A.S. Bladkompaniet, 1990 ISBN 82-509-2476-2
Frøydis Arnesen (red.): Jubileumsbok 100 års folkelesning fra Bladkompaniet. De siste 25 år 1990–2015, 2016 ISBN 97-882-450-2087-8


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
https://www.bladkompaniet.no/Siden/Om-Bladkompaniet
Bydel Alna

Bydel Alna er en administrativ bydel i Oslo. Den har 49 801 innbyggere (2020), og et areal på 13,7 km². Bydelen har fått sitt navn fra Alna gård som sannsynligvis har fått navn fra Alnaelva som renner gjennom bydelen.


== Administrasjon ==
Bydelens bydelsutvalg ledes av Mari Morken (AP). Bydelsdirektør er Marius Trana. Bydelsutvalget ledes av Arbeiderpartiet i et samarbeid med SV, MdG og Rødt.


== Samferdsel ==
Furusetbanen til Oslo T-Bane går igjennom området. I tillegg har jernbane som har medført lokaltog, samt en godsterminal på Alna. E6 er også innom Alna.


== Boligstrøk (utvalg) ==
Alfaset
Alnabru
Bryn
Furuset
Ellingsrud
Haugerud
Hellerud
Lindeberg
Teisen
Trosterud
Tveita
Ulven


== Skoler ==
Grunnskoler: Ellingsrudåsen skole, Bakås skole, Ellingsrud skole, Furuset skole, Gran skole, Jeriko skole, Lindeberg skole, Skjønnhaug skole, Lutvann skole, Trosterud skole, Haugerud skole, Tveita skole, Bryn skole
Videregående skoler: Hellerud videregående skole


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Alna (borough) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Altaposten

Altaposten er en avis som utgis i Alta i Finnmark. Altaposten ble etablert i 1969 og driver i tillegg til papiravis med lokalradio (Radio Alta) og TV (TV Nord). I 2014 reduserte avisen antall ukentlige utgivelser fra seks til fem. Fra 3. juli 2017 er Altaposten tredagersavis, med utgivelser mandag, onsdag og fredag. 
Ansvarlig redaktør er Rolf Edmund Lund.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Se også ==
Aviser i Finnmark


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Altaposten
Finnmarksposten

Finnmarksposten er en ukeavis som utgis i Honningsvåg i Finnmark. Den er en lokalavis, men en gang tidligere var den en «en regionavis for Vest-Finnmark».Avisen ble etablert i 1886 som Høyre-avis. Den ble flyttet fra Hammerfest til Honningsvåg i 1953 og kjøpt av Finnmark Dagblad i 1993 etter flere konkurser. Avisen eies i dag av Finnmark Dagblad.
Ansvarlig redaktør er Arne Reginiussen.


== Opplag ==
Kilder dersom ikke annet er nevnt: Perioden 1947-1995: Sigurd Høst: Aviskonkurransen, IJ 1996 (ISBN 82-7147-159-7), ellers Aviskatalogen.


== Se også ==
Aviser i Finnmark


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Østhavet (avis)

Se også Austhavet (havområde)Østhavet er en avis som utgis i Vardø i Finnmark. Avisen ble etablert i 1997 og dekker primært tettstedene Vardø og Kiberg. Utgivelsesesfrekvensen er hver onsdag med normalt 16 sider. Ansvarlig redaktør er Magne Henriksen. Avisen ble kåret til Årets lokalavis i 1997.


== Opplag ==
Kilder dersom ikke annet er nevnt: Aviskatalogen. Tall etter 2004 er bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.


== Se også ==
Aviser i Finnmark


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Østhavet
Fiskeribladet (1946–2008)

Fiskeribladet var en avis som ble utgitt i Norge med fokus på fiskeri- og havbruksnæringen, og den dekket primært områdene nord for Møre. Hovedkontoret lå i Harstad.
2. mai 2008 kom den nye avisa Fiskeribladet Fiskaren ut etter en fusjon mellom Fiskeribladet og Fiskaren. Denne avisa skiftet i 2017 navn til Fiskeribladet.


== Opplag ==
2006: 6 201
2007: 6 322


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fiskeribladet.no
Framtid i Nord

Framtid i Nord er en avis som utgis i Nord-Troms, og utgis to ganger i uken, på tirsdag og fredag. Før 3. mars 2017 ble avisen utgitt på tirsdag, torsdag og lørdag. Ansvarlig redaktør er Kjetil Martesønn Skog.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Framtid i Nord
Skannet utgave hos Nasjonalbiblioteket:  «Framtid i Nord 2016.03.17».
Andøyposten

Andøyposten er en avis som utgis på Andenes i Nordland fylke. Avisen ble grunnlagt i 1979, og er lokalavis for Andøy kommune.
Avisen ble trykket i eget trykkeri fram til mai 2008. Fra og med utgaven 20. mai 2008 ble avisen trykket hos Harstad Tidende i Harstad. Da ble avisen også for første gang trykket med fargebilder.I mars 2009 meldte Harstad Tidende at Harstad Tidende AS og Harstad Tidende Gruppen AS overtar som Andøypostens hovedeier, etter at de har kjøpt seg opp fra 34 til 80 prosent av aksjene i avisen.


== Andre aviser i Vesterålen ==
Bladet Vesterålen
SortlandsAvisa
Vesterålen Online
Vesteraalens Avis
Øksnesavisa


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Andøyposten
Avisa Nordland

Avisa Nordland er en lokal tabloidavis som utgis daglig i Bodø og nabokommunene i Salten, både i papir- og nettutgave. Avisa kom ut første gang 18. februar 2002, og er et resultat av en fusjon mellom de tidligere Bodø-avisene Nordlands Framtid (etabl. 1910) og Nordlandsposten (etabl. 1862). Aviskonkurransen i byen ble sett på som en av landets tøffeste før den endte med en fusjon av de to konkurrentene i 2002.


== Lokaler ==
Avisa Nordland flyttet i 2003 inn i det gamle Nordlandsbankbygget i Storgata 38 i Bodø. I 2013 flyttet Avisa Nordland til det nye kontorbygget Central Atrium i Dronningens Gate 18. Avisa har avdelingskontorer på Fauske, Oppeid og Ørnes.


== Utgivelser ==
Avisa Nordland gir daglig (mandag - lørdag) ut papiravis. AN gir også ut bilaget AN Bil 7-8 ganger i året, samt en rekke andre bilag mer sporadisk.
Avisa Nordland startet i 2005 TV-sendinger under navnet «AN nyheter». TV-kanalen fikk i 2009 navnet «ANtv» og hadde sin siste sending 30. oktober 2009.


== Sjefredaktør ==
Følgende personer har vært ansvarlig redaktør i Avisa Nordland. Avisa benytter tittelen sjefredaktør for avisas øverste redaksjonelle stilling.

2002–2004: Thor Woje
2004–2007: Tone Jensen
2007–: Jan-Eirik HanssenØvrige redaktører er [[Børje Klæboe Eidissen|Børje Klæboe Eidissen]], Vibeke Madsen, Markus Rask Jensen og Børre Arntzen.Administrerende direktør er Bjarne Holgersen.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Storgata 38 i  Arkitekturguide for Nord-Norge.
Brønnøysunds Avis

Brønnøysunds Avis er en dagsavis som utgis i Brønnøysund i Nordland. Den kom ut første gang 7. oktober 1920. Avisa kommer ut tre dager i uka, tirsdag, torsdag og lørdag. Fra 1. februar 2017 utkommer avisen to dager i uken: tirsdag og fredag. Fra samme dato innførte avisen pluss-løsning på nett.
Brønnøysunds Avis ble første norske dagsavis som etablerte egen nettavis, lansert 6. mars 1995 (to dager før Dagbladet). Ansvarlig for dette var den svært datainteresserte redaktør Petter Stephan Krokaa.Største aksjonær er Harstad Tidende Gruppen. Ansvarlig redaktør siden 13. september 2012 er Matti Riesto.Avisen har fått ekstra oppmerksomhet etter å ha blitt vist på NRKs TV-program Storbynatt flere ganger. 


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Brønnøysunds Avis
Brønnøysunds Avis – en tydelig og sprek 90-åring Arkivert 11. november 2011 hos Wayback Machine. (om avisa)
Fremover

Fremover er en avis som utgis fire dager i uken i Narvik i Nordland. Mediehuset er en del av mediekonsernet Amedia. Avisen dekker det geografiske området Ofoten og Indre Sør-Troms, samt hele verden med sin digitale PDF-versjon av avisen. Det innebærer at avisen bringer nyheter fra kommunene Narvik (inkludert tidligere Ballangen og Tysfjord), Evenes, Tjeldsund, Bardu, Gratangen, Lavangen og Salangen.
Roger Bergersen var en sentral leder og ansvarlig redaktør i 25 år hos Fremover. Høsten 2010 valgte han å trekke seg til fordel for å bli ordførerkandidat for AP. Terje Næsje gikk inn i rollen som konstituert ansvarlig redaktør, mens Line Holand overtok som ansvarlig redaktør/administrerende direktør 1. juni 2011. *  Holand forlot stillingen i forbindelse med en intern konflikt i avisen i 2012. Tone Angell Jensen overtok som konstituert sjefredaktør samme år og ble fast tilsatt i 2013. I oktober 2016 startet Christian Senning Andersen i jobben som sjefredaktør og administrerende direktør. Per 04.11.2022 innehar han fortsatt denne stillingen.
Øvrig redaksjonell ledelse i Fremover er Terje Næsje (samfunnsredaktør) og Roger Danielsen (redaktør). Morten Koster Martinussen tiltrådte i mars 2020 i stillingen som salgssjef, og Rune Dahl er byråleder for FremoverLab.
Fra 2005 til 2008 drev Fremover i samarbeid med Jærradiogruppen, som også eies av A-pressen, Radio Narvik.
I dag driver Mediehuset Fremover både papiravis og nettavis. Fra og med 13. mars 2017 kommer papiravisa ut fire dager i uka: mandag, onsdag, torsdag og fredag.
I april 2020 åpnet Fremover lokalkontor i Ballangen, for å kunne være til stede i hele nye Narvik kommune som ble etablert 1. januar 2020.
Avisen er innklaget for Pressens faglige utvalg 18 ganger, og er felt for brudd på god presseskikk i 12 av klagene.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 9 448
2007: 9 472
2008: 8 835
2009: 8 220
2010: 7 980
2011: 7 674
2012: 7 812
2013: 7 441
2014: 7 083
2015: 6 740
2016: 6 763
2017: 6 806
2018: 7347
2019: 7 689


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Helgelands Blad

Helgelands Blad er en politisk uavhengig avis som utgis i Sandnessjøen i Nordland. Avisen ble grunnlagt i 1904 og utkommer tre ganger i uken. Ansvarlig redaktør er Morten Hofstad. Avisen dekker det som skjer på ytre Helgeland.
Brønnøyposten ble opptatt i Helgelands blad fra 1916.


== Opplag og digitale abonnement ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Helgelands Blad
Oppland Arbeiderblad

Oppland Arbeiderblad, forkortet OA, er den regionale avisa for Vestoppland og Valdres. OA har hovedkvarter i Telegrafen i Øvre Torvgate på Gjøvik. OA ble dannet i 1924 som en radikal, sosialistisk avis, men ble etter hvert en lojal Arbeiderparti-avis. Oppland Arbeiderblad er nå politisk uavhengig.  
Etter at konkurrenten Samhold/Velgeren gikk konkurs i 1998, har Oppland Arbeiderblad avismonopol i Gjøvik-området (med unntak av to gratisaviser). 31. oktober 2022 reduserte avisen antall ukentlige utgivelser fra seks til tre; tirsdag, torsdag og lørdag.
Nettutgaven oa.no begynte høsten 1998.
Oppland Arbeiderblad gir også ut den digitale avisa Toten Idag.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Ansvarlig redaktør ==
Johannes Stubberud 1924-1926
Niels Ødegaard 1926-1940
Sigurd Solheim 1945-1960
Arvid Dyrendal 1961-1971
Leif Sveen 1971-1994
Jens Olai Jenssen 1994-2012
Tonje Sagstuen 2012-2014
Frode Klevrud (konst.) 2014-2015
Marit Kleppe Egge 2015-2016
Line Ramsrud (konst.) 2016-2017
Erik Sønstelie 2017-


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oppland Arbeiderblad
Oppland Arbeiderblad i Medieregisteret Arkivert 27. september 2007 hos Wayback Machine.
Oppland Arbeiderblad i skannet utgave hos Nasjonalbiblioteket