Karl Johans gate

Karl Johans gate (1–47, 2–26), uformelt også omtalt som «Karl Johan», er oppkalt etter kong Karl III Johan og regnes som hovedgaten i Oslo. Den strekker seg nå fra Oslo sentralstasjon i sydøst til Slottet i nordvest. Gaten er nå gågate fra Oslo Sentralstasjon til Stortingsbygningen. Langs gaten ligger kjente institusjoner som Oslo domkirke, Basarene med Brannvakten, Stortingsbygningen, Nationaltheatret og Universitetsbygningene.


== Historie ==


== Oppussing ==
I forkant av 100-årsmarkeringen av Unionsoppløsningen i 2005 ble vestre del Karl Johans gate pusset opp som en del av Hovedstadsaksjonen. Kjørebanen langs den bebygde strekningen ble innsnevret så den nå er smalere enn normalbredden for byens gater, og smalere enn forlengelsen i bakken opp mot Slottet. Dette ble gjort ved å utvide fortauet på sørsiden mot Studenterlunden og Eidsvolls plass, tilsvarende utvidelsen av nordsidens fortau i 1972. Gatens midtlinje er dermed på hele strekningen blitt sammenfallende med en linje perpendikulært på midtpunktet i Slottets fasade. Gaten fikk nye lyktestolper som tilnærmete kopier av stolpene fra 1920-årene, parvis oppstilt. Kjørebanen ble brolagt med ekstremt stor gatestein, og fortauene ble belagt med store granittheller og fikk ny kantstein med bredde 60 cm. I 2006 var det hundre år siden Henrik Ibsen døde, og Oslo markerte dette med en serie sitater fra hans verker innlagt i fortausdekket på strekningen fra Frederiks gate til Grand Hotel, som Ibsen tilbakela hver dag i 1890-årene på vei fra hjemmet i Arbins gate til sin stamkafé.


== Bygninger ==
DFDS-gården, Karl Johans gate 1.
Svea-gården, Karl Johans gate 6.
Koppgården, Stortorvet 2.
Svaneapotekgården, Karl Johans gate 13.
Forretningsgården til Hans Gulbranson. På folkemunne kalt «Slottet» på slutten av 1800-tallet. Senere «Hovedkontor for Postverket og Telegrafverket» (1869). Deretter «Wattgården», Karl Johans gate 14.
Sandakergården, Stortorvet 5.
Robsahmgården, Karl Johans gate 15. Brant i februar 1959. Senere revet for å gi plass til Kreditkassens nye bygg 1970.
Dopheidegården, Karl Johans gate 21.
Hattemakergården, Karl Johans gate 23.
Halléngården, Øvre Slottsgate 14.
Horngården, Øvre Slottsgate 21.
David-Andersengården, Karl Johans gate 20.
Tostrupgården, Karl Johans gate 25.
Grand hotel, Karl Johans gate 31.
Norlandia Karl Johan Hotell   , Karl Johans gate 33.
Groschgården, Karl Johans gate 45.Se også egen artikkel om Karl Johan-kvartalet, som blant annet omfatter Karl Johans gate 33–45.


== Gateliv ==

Først og fremst er Karl Johans gate Norges paradegate nummer 1, og fylles fortrinnsvis av turister og tilreisende. 17. mai er Karl Johan full av barn som går i tog, og som går opp forbi Slottet, hvor kongefamilien står og vinker.
Karl Johans gate er et av de viktigste stedene for gateartister å opptre, sammen med Rådhusplassen. Gjøglere, musikere og andre opptredende er en viktig del av gatebildet, enten de er norske eller utenlandske. Sesongen for å opptre på gaten er fra mai til oktober. 
En del tiggere har tilholdssted på Karl Johans gate. En del selger også magasinet =Oslo. 


== Bilder ==

		
		
		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Karl Johans gate, Oslo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) «Oslo kommune – Bydelsoversikt (K)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015. 
(no) Gata som arbeidsplass. Masteroppgave av Camilla Lied Arkivert 11. november 2006 hos Wayback Machine.
Edvard Munch: Aften på Karl Johan
(en) Edvard Munch filmer på Karl Johan
(no) Edvard Munch Maler på Karl Johan
(no) Norsk Folkemuseum: Bilder fra Karl Johan 17. mai
(no) Ville ha skyskrapere på Karl Johan
(no) Foran og bak fasaden – Aftenposten 21. januar 2008
(no) Arc! Arkitektur og historie i Oslo – Promenade langs Karl Johans gate


== Litteratur ==
Christensen, Arne Lie. (2007). Karl Johans fasader - Et kulturhistorisk nærbilde. Oslo: Pax Forlag AS. ISBN 9788253030487.