jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vestmuren

Vestmuren, også (blant ikke-jøder) kalt Klagemuren (hebraisk: הכותל המערבי), på arabisk al-Buraq Wall, er en rest av støttemuren etter det jødiske Tempelet i Jerusalem. Muren var en del av en større struktur bygget av Herodes og ødelagt av romerne i år 70.  Muren er 48 meter lang og 18 meter høy. Selve templet er plassert på toppen av det eldre Salomos tempel, som igjen ble bygget på det fjellet der Abraham skulle ofre Isak.
Muren og området foran er satt av som en ortodoks jødisk synagoge.  Det foregår regelmessig ulike gudstjenester der i tillegg til at enkeltmennesker ber individuelle bønner.  En utbredt misforståelse – og opprinnelsen til betegnelsen «klagemuren» – er at disse bønnene er sorgfulle påminnelser om tempelets ødeleggelse.  I den utstrekning at bønner refererer til dette bestemte stedet, har det sammenheng med et ønske om en messiansk tid der det blir fred og tempelet bygges igjen.
Tempelplassen overfor muren er det stedet der tempelet sto fra Salomos tid. Jøder unngår å bevege seg opp på selve plassen, delvis av sikkerhetshensyn, delvis for å unngå å provosere muslimer som holder til der, og delvis fordi enkelte rabbinere forbyr ferdsel av frykt for at man skulle skjende stedet der Det Hellige og Det Aller Helligste sto.


== Eksterne lenker ==
(he) Offisielt nettsted 
(en) Western Wall – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
The Western Wall Heritage Foundation (engelsk)
Jewish Virtual Library: The Western Wall (engelsk)
Chabad.org: The Shofar and the Wall, 1930 (engelsk)
Fylkesvei 765

Fylkesvei 765 (Fv765) går mellom Eidet bru i Lierne og riksgrensen ved Østborg (Rengen).
Den tar av fra fylkesvei 74 ved Eidet og går i retning sørøst til riksgrensen, i Sverige videre i retning Östersund.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

LierneLøvsjøliveien 

Åsenveien 

Aspnesveien 

Kvamsveien 

Mebygdaveien 

Julesveien 

Skålesveien 

Rengsveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv765
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 763

Fylkesvei 763 (Fv763) går mellom Vegset i Snåsa og Steinkjer sentrum.
Den tar av fra E6 i Steinkjer og går parallelt med E6 i retning nordøst langs sørsiden av Snåsavatnet til Snåsa. Den passerer tettbebyggelsene Binde og Jørstad, foruten helleristningen Bølareinen.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

SnåsaSnåsavegen 

SteinkjerStodvegen 

Byavegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv763
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 762

Fylkesvei 762 (Fv762) går mellom Steinkjer og Støa. Veiens lengde er 16,1 km.
Den tar av fra europavei 6 på Figga i Steinkjer og går østover til Støa.
Tidligere fortsatte Rv762 fra Moan til Skjølågrinda langs dagens fylkesvei 266.Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

Steinkjer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv762
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 759

Fylkesvei 759 (Fv759) går mellom Sannan i Steinkjer og Stiklestad i Verdal. Veiens lengde er 32,6 km.
Den tar av fra fylkesvei 762 nær E6 i Steinkjer og går sørover langs østsiden av Leksdalsvatnet til Stiklestad.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

Steinkjer

VerdalLeksdalsvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv759
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 757

Fylkesvei 757 (Fv757) går mellom Verdalsøra og Volden i Verdal.
Den tar av fra E6 i Verdalsøra og går østover til Volden.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

VerdalVukuvegen 

Ulvillvegen 

Helgådalsvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv757
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6905

Fylkesvei 6905 (Fv6905) går mellom Vuku og Stene skanse i Verdal. Veiens lengde er 3,4 km.
Den tar av fra fylkesvei 72 ved Skansen og går nordover til Vuku.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei. Etter at Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 ble veien omklassifisert fra primær fylkesvei 758 til sekundær fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

VerdalSteinsåkran 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6905
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Amanullah Khan

Ghazi Amir Amanullah Khan (født 1. juni 1892, død 25. april 1960) var hersker av Afghanistan fra 1919 til 1929. Han ledet Afghanistan til uavhengighet fra Storbritannia, og hans styre var preget av dramatiske politiske og sosiale endringer.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Amanullah Khan var sønnen til emiren Habibullah Khan. Da Habibullah ble myrdet 20. februar 1919 var allerede Amanullah guvernør i Kabul og hadde kontroll over hæren og statsfinansene. Han tok raskt makten, fengslet alle slektninger med konkurrerende krav til emiratet, og fikk støtte av de fleste stammelederne.


=== Hersker ===
Russland hadde nylig gjennomgått sin kommunistiske revolusjon, noe som førte til et spent forhold mellom landet og Storbritannia. Amanullah Khan så muligheten for å bruke situasjonen til å få afghansk uavhengighet. Han ledet et overraskende angrep på britene 3. mai 1919 og startet den tredje anglo-afghanske krig. Etter innledende suksess gikk raskt krigen i stå siden Storbritannia fremdeles slet med ettervirkningene etter første verdenskrig. En våpenhvile ble inngått i 1921 og Afghanistan ble en uavhengig stat.

Amanullah var i begynnelsen populær i Afghanistan og han brukte sin innflytelse til å modernisere landet. Han etterlignet Reza Pahlavi i Iran og grunnla nye byskoler for både gutter og jenter og opphevet flere hundre år gamle tradisjoner som strenge kleskoder for kvinner. Han skapte en ny hovedstad og økte handelen med Europa og Asia. Han innførte en moderne grunnlov som la vekt på likeverdige rettigheter og individuell frihet. Denne raske moderniseringen førte til et tilbakeslag, akkurat som den gjorde for Reza Pahlavi i Iran. Det reaksjonære Khost-opprøret ble slått ned i 1924.
Afghanistans utenrikspolitikk på denne tiden var først og fremst preget av rivaliseringen mellom Sovjetunionen og Storbritannia. Begge forsøkte å få støtte av Afghanistan og bekjempe den andre maktens forsøk på å få innflytelse i regionen. Afghanistan tjente på dette, selv om det gikk litt opp og ned. Amanullah klarte til og med å stable på bena et begrenset luftforsvar av sovjetiske fly.
Etter at Amanullah reiste til Europa sent i 1927, økte motstanden mot hans styre. Et opprør i Jalalabad kulminerte i en marsj til hovedstaden, og store deler av hæren deserterte framfor å gjøre motstand. Tidlig i 1929 abdiserte Amanullah og gikk i foreløpig eksil i India. Fra India reiste eks-kongen til Europa og slo seg ned i Italia, senere Sveits.
Amanullah Khan døde i Zürich i Sveits i 1960. Få av hans reformer fortsatte etter at han gikk av.


== Referanser ==
Det pavelige råd for rettferdighet og fred

Det pavelige råd for rettferdighet og fred (Iustitia et Pax) er en del av Den romerske kurie, som er Den katolske kirkes sentrale administrasjon.
Det ble opprettet, med status som kommisjon, som et resultat av et ønske fra Annet Vatikankonsil om å opprette et organ for å fremme arbeid for fred og sosial rettferdighet internasjonalt. Pave Paul VI opprettet kommisjonen med en motu proprio, Catholicam Christi Ecclesiam, i januar 1967. 
Etter en prøveperiode på ti år utstedte Paul VI i desember 1976 en ny motu proprio, Justitiam et Pacem, som gjorde den permanent. Da Johannes Paul II reformerte kurien gjennom konstitusjonen Pastor Bonus i 1988 ble den oppgradert til et råd, og ble dermed del av kurien. 
Den norske statsviteren og politikeren Janne Haaland Matlary er medlem av rådet.


== Presidenter ==
Maurice Roy (1967–1976)
Bernardin Gantin (pro-president 1976–1977, president 1977–1984)
Roger Etchegaray (1984–1998)
François Xavier Nguyên Van Thuân (1998–2002)
Renato Raffaele Martino (2002–)
Keyboard

Keyboard kan også henvise til et tastatur til en datamaskin.Et keyboard er en vid betegnelse som brukes om forskjellige elektroniske tangentinstrument, som for eksempel synthesizere, digitale pianoer og MIDI-keyboard. Det finnes keyboard med vektede tangenter, som finnes på pianoer samt uveide tangenter, som finnes på de fleste gamle orgler. Semiveide tangenter finnes også, og er som oftest plasttangenter med litt motstand i. Selv om keyboard brukes om de fleste elektroniske tangentinstrumenter, brukes ordet i mange sammenhenger om «hjemme-synther», altså synthesizere som har mange forskjellige forhåndslagrede lyder, rytmer og innebygde høytalere. Disse synthesizerne har som oftest 61 uveide tangenter.
De som spiller på et keyboard kalles keyboardister.
Chevy Chase

For byen med samme navn, se Chevy Chase (Maryland), og bydelen i Washington, D.C., se Chevy Chase (Washington, DC))Cornelius Crane «Chevy» Chase (født 8. oktober 1943) er en amerikansk komiker, humorist og skuespiller fra New York. Han har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
Han er kjent for roller i en lang rekke komediefilmer, slik som familiefaren i Hjelp, vi må på ferie (1983), Fletch (1985), Caddyshack (1980),  Spioner som oss (1985) og Tre Amigos! (1986) Chevy Chase har vært konferansier under Oscar-utdelingen to ganger, i 1987 og -88.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Chevy Chase på Internet Movie Database 
(sv) Chevy Chase i Svensk Filmdatabas 
(da) Chevy Chase på Filmdatabasen 
(da) Chevy Chase på Scope 
(fr) Chevy Chase på Allociné 
(en) Chevy Chase på AllMovie 
(en) Chevy Chase hos Rotten Tomatoes 
(en) Chevy Chase hos The Movie Database
Astrid av Belgia (1905–1935)

Astrid av Belgia, opprinnelig Astrid Sofia Lovisa Thyra (født 17. november 1905 på Arvfurstens slott i Stockholm, død 29. august 1935 i Küßnacht i Sveits) var dronning av Belgia 1934–1935.


== Liv og virke ==
Hun ble født som Hennes Kongelige Høyhet Prinsesse Astrid av Sverige. Hun var den yngste datteren av prins Carl av Sverige og prinsesse Ingeborg av Danmark, og lillesøsteren til prinsesse Märtha, som senere ble kronprinsesse av Norge.
10. november 1926 giftet den svenske prinsessen seg med kronprins Leopold av Belgia (den senere kong Leopold III av Belgia) i Brussel. Hun ble godt mottatt i sitt nye hjemland, og ble på kort tid populær som følge av sin folkelige stil og sitt oppriktige engasjement for de vanskeligstilte i samfunnet.Det unge kronprinsparet fikk tre barn:

Prinsesse Joséphine-Charlotte – senere storhertuginne av Luxembourg (1927–2005)
Kong Baudouin I – konge av Belgia 1951–1993 (1930–1993)
Kong Albert II – konge av Belgia 1993–2013 (f. 1934)


=== Ulykke ===
I 1934 ble Leopold konge av Belgia, og Astrid ble dermed dronning. Det varte imidlertid ikke lenge. Sensommeren 1935 var nemlig kongeparet på biltur i Sveits, og ved et uhell kjørte de av veien og inn i et pæretre. Kong Leopold klarte seg godt med bare noen skrammer, mens dronning Astrid døde i sin ektemanns armer, bare 29 år gammel.Etter sin død har dronning Astrid nærmest fått helgenstatus i Belgia.   Det finnes gater, kirker, torg og parker oppkalt etter henne.

		


== Referanser ==
Fylkesvei 756

Fylkesvei 756 (Fv756) var en av Norges korteste fylkesveier, bare 521 meter lang, og gikk mellom fylkesvei 72 i Sandvika i Verdal og riksgrensen ved tjernet Okseauget.
Veien er ikke skiltet som fylkesvei 756, men som fylkesvei 322, som egentlig er veiens länsvägnummer på svensk side.Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei. Etter at Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 ble veien arm av fylkesvei 72.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

VerdalÅbovegen 

72Fylkesvei 72 Jamtlandsvegen fra Sandvika til Okseauget/Styggdalen →  (Sverige) og til Europavei 6 Verdalsøra
Ingen tollstasjon. Forbudt å ta med varer over grensen som må deklareres.
 Sandvika grense (63°38′56″N 12°15′32″Ø)
 (Sverige) til  Duved


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv756
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerGamle postkort fra Sandvika
Habibullah Khan

Habibullah Khan (født 3. juni 1872, død 20. februar 1919) var emir i Afghanistan fra 1901 til 1919. Han var født i Tasjkent, Usbekistan og var den eldste sønn av emiren Abdur Rahman Khan, som han etterfulgte i kraft av å være førstefødt i 1901.
Habibullah var en relativt sekulær, reformvennlig hersker som prøvde å modernisere sitt land. Han arbeidet med å få vestlig medisin og annen teknologi til Afghanistan. I 1904 stiftet Habibullah Habiba-skolen samt et militærakademi. Han utga også den ukentlige avisen Siraj-ul-Akhbar på persisk, som talte for reformer. Han innførte forskjellige lovreformer og fjernet mange av de hardeste straffene. Andre reformer var bl.a. å avvikle den undertrykkende etterretningsorganisasjonen som hans far innførte.Han holdt landet nøytralt under første verdenskrig, på tross av stadige forsøk fra sultanen av Det osmanske riket, åndelig leder av islam, på å innrullere Afghanistan på sin side. Han gjorde også mye for å minske spenning mot India og skrev under en vennskapstraktat i 1905 og gjennomførte et statsbesøk i 1907.
Habibullah ble drept ved Kalagosh 20. februar 1919.


== Referanser ==
Fylkesvei 754

Fylkesvei 754 (Fv754) går mellom Holsand ved Skogn og Markabygda i Levanger. Veiens lengde er 11,4 km.
Den tar av fra E6 ved Holsand i Skogn og går østover til Markabygda.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

LevangerBygdavegen 

Markabygdvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv754
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 753

Fylkesvei 753 (Fv753) går mellom Mostad i Frosta og Åsen i Levanger. Veiens lengde er 21,8 km.
Den tar av fra E6 i Åsen og går i retning sørvest til Mostad.
Tidligere var også strekningen mellom Tautra og Mostad langs fylkesvei 67 del av Rv753.Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

FrostaFrostavegen 

LevangerFrostavegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv753
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 752

Fylkesvei 752 (Fv752) går mellom Okkelberg og Hegra i Stjørdal. Veiens lengde er 8,7 km.
Den tar av fra europavei 14 i Hegra og går nordover til Okkelberg.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

StjørdalSkjelstadmarkvegen 

 Okkelberg kapell


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv752
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6771

Fylkesvei 751 (Fv751) går mellom Turifossen og Kopperå i Meråker. Veiens lengde er 2,5 km.
Den tar av fra E14 ved Turifossen og går østover til Kopperå.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft hadde den status som primær fylkesvei. Etter at Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 ble veien omklassifisert til sekundær fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==

 MeråkerKopperåveien 

 Kopperå kapell Industrimuseet i Kopperå


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6771
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Richmond (Virginia)

Richmond er hovedstaden i delstaten Virginia i USA.
Byen ble grunnlagt 1637, men fikk ikke status som by før i 1737. I 1779 ble byen delstatshovedstad.
Under den amerikanske borgerkrigen trådte Virginia ut av unionen og sluttet seg til Konføderasjonen. Richmond ble da konføderasjonens hovedstad. Byen ble inntatt av Unionshæren i begynnelsen av april 1865. I kampene ble mye av byen ødelagt, men ble bygd opp igjen etter at borgerkrigen var over.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Richmond, Virginia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Richmond, Virginia – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
 Richmond (Virginia) hos Wikivoyage
Francisco Álvarez Martínez

Francisco Álvarez Martínez  (født 14. juli 1925 i Santa Eulalia de Ferroñes Llanera i Spania, død 5. januar 2022) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og  av Toledo i Spania.


== Biografi ==
Francisco Álvarez Martínez ble presteviet i 1950. Deretter tok han doktorgrad i kirkerett ved det pavelige universitet Comillas i Madrid, og ble så erkebiskoppelig geheimsekretær og menighetssekretær. 
Han ble biskop av Tarazona i 1973, og forflyttet til bispedømmet Calahorra og La Calzada-Logroño i 1976. Mellom 1989 og 1995 var Álvarez Martínez biskop av Orihuela-Alicante.
I 1995 ble han erkebiskop av Toledo og dermed også primas for den katolske kirke i Spania. Han ble kreert til kardinal 21. februar 2001 med Santa Maria Regina Pacis a Monte Verde som tittelkirke. 
Han gikk av som erkebiskop av Toledo i oktober 2002.
Av de kardinaler under 80 år og dermed stemmeberettigede ved konklavet i april 2005, var han den nest eldste.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
Pave Pius X (1835-1914) *1884
Kardinal Gaetano de Lai (1853–1928) *1911
Kardinal Raffaele Carlo Rossi (1876–1948) *1920
Kardinal Amleto Giovanni Cicognani (1883–1973) *1920
Kardinal Luigi Dadaglio (1914-1990) *1961
Kardinal Francisco Álvarez Martínez (1925-2022) *1973


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
Salesianerne av Don Bosco

Salesianerne av Don Bosco (offisielt St. Frans av Sales' selskap, forkortes S.D.B.) er en katolsk kongregasjon. Den ble grunnlagt i 1859 av St. Johannes Bosco (Don Bosco). Ordenen ble godkjent av pave Pius IX i 1874.Formålet var å tilby en kristen utdannelse til gutter og unge menn, spesielt med tanke på eventuelle fremtidige prestestudier. Dette er fortsatt en av de viktigste oppgavene for ordensbrødrene, og ordenen driver skoler i en rekke land.Det finnes også andre katolske ordener som kalles salesianerne.
Claretianerne

Claretianerne (offisielt Den salige jomfru Marias uplettede hjertes misjonærsønner, latin Congregatio Missionariorum Filiorum Immaculati Cordis B.M.V., forkortes C.M.F.) er en katolsk kongregasjon. 
Den ble grunnlagt av, og har navnet den vanligvis er kjent under fra, St. Antonio Maria Claret i 1849. Godkjenningen kom i 1870, noen måneder før Clarets død. 
Deres hovedoppgaver er å virke som misjonærer, predikanter og innen utdannelse for ungdom.
Redemptoristene

Redemptoristene (offisielt Den allerhelligste Gjenløserens kongregasjon, forkortes C.SS.R.) er en katolsk kongregasjon. 
Den ble grunnlagt av den hellige Alfonso Maria di Ligouri i Scala i 1732. Formålet var misjonsarbeid blant fattige i Europa og blant ikke-kristne. Regelen ble godkjent av pave Benedikt XIV i 1749. En kvinnelig gren ble godkjent året etter. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Redemptorists – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Esztergom-Budapest erkebispedømme

Esztergom-Budapest erkebispedømme er et katolsk erkebispedømme i Ungarn. Det ble grunnlagt i det 10. århundre, og var tidligere kjent som Esztergom erkebispedømme. Det fikk dagens navn 31. mai 1993. Erkebiskopen er for tiden Péter Erdő, som etterfulgte László Paskai.
Det bor 1 265 000 katolikker i bispedømmet, av 2 100 000 innbyggere totalt. Bispedømmet består av 152 menigheter, beskjeftiger 230 prester, 19 diakoner, 224 ordensbrødre og 551 ordenssøstre. Antallet er imidlertid blitt forholdsmessig sterkt redusert i løpet av det religionsfiendtlige kommuniststyret under den sovjetiske okkupasjonen.
Suffraganbispedømmer under Esztergom-Budapest er Győr, Hajdúdorog og Székesfehérvár.


== Erkebiskoper ==

Johann von Kanizsai (1387–1418)
Ladislaus Szálkán (1524–1526)
Pál Várdai (1526–1549)
Anton Vrancic (1569–1573)
Miklós Telegdy (1580–1586)
Péter Pázmány (1616–1637)
József Batthyány (1776–1799)
Karl Ambrosius Ferdinand von Habsburg (1808–1809)
Alexander Rudnay Divékújfalusi (1819–1831)
Ján Krstitel Scitovszky (1849–1866)
János Simor (1867–1891)
Kolos Ferenc Vaszary O.S.B. (1891–1913)
János Csernoch (1912–1927)
Jusztinián György Serédi O.S.B. (1927–1945)
József Mindszenty (1945–1973)
László Lékai (1976–1986)
László Paskai O.F.M. (1987–2002)
Péter Erdő (2003–)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Roman Catholic Archdiocese of Esztergom-Budapest – kategori av bilder, video eller lyd på Commons