jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dolgansk

«Dolgansk» kan også referere til dolganere.
Dolgansk er et nordøsttyrkisk språk som snakkes av rundt 5 000 dolganere på Tajmyrhalvøya i Sibir, i Krasnojarsk kraj.


== Klassifikasjon ==
Dolgansk er i den nordtyrkiske gruppa av de tyrkiske språkene, og dets nærmeste slektning er jakutisk.
I likhet med finsk, ungarsk og tyrkisk har dolgansk vokalharmoni, er agglutinerende, og har ingen kjønn. Ordstillinga er som regel subjekt–objekt–verb.


== Bibliografi ==
Stachowski, M.: Dolganischer Wortschatz, Kraków 1993 (+ Dolganischer Wortschatz. Supplementband, Kraków 1998).
Stachowski, M.: Dolganische Wortbildung, Kraków 1997.


== Referanser ==
Edo

Edo kan ha flere betydninger:

Edo (by), et gammelt navn på Tokyo i Japan
Edo (delstat), en stat i Nigeria
Edo (språk), et språk som tales i staten Edo
Enetsisk

Enetsisk er et samojedisk språk som snakkes i Russland, i regionen Tajmyr og langs elven Jenisej. Det er overhengende fare for at språket vil dø ut. 


== Skog-enetsisk og tundra-enetsisk ==
Det deles inn i to dialekter: skog-enetsisk og tundra-enetsisk. De to dialektene er så forskjellige at de også kan omtales som to separate språk. Skog-enetsisk brukes av omkring 40 personer, mens tundra-enetsisk tales av omkring 30 personer. Befolkningsgruppen språket er knyttet til er noe større, men blant ungdom har russisk i stor grad tatt over som viktigste språk.
Språket er nært beslektet med nenetsisk og nganasansk.


== Referanser ==
Eskimoiske språk

Eskimoisk er den største av de to språkgruppene i den eskimoisk-aleutiske språkfamilien (den andre språkgruppa er aleutiske språk, som kun inneholder aleutisk språk). Det er ti språk i den eskimoiske gruppa, og det språket med flest brukere er grønlandsk, med drøyt 54 000 brukere.
Evensk

«Evensk» kan også referere til evenere.Evensk (også kalt lamutisk) er et tungusisk språk som tales av evenerne i Russland. Det er beslekta med evenkisk.


== Referanser ==
Evenkisk

«Evenkisk» kan også referere til evenkere.Evenkisk er det største språket i den nordlige gruppa av tungusiske språk. Språket blir talt av evenkerne i Russland, Mongolia og Kina. Ifølge den russiske folketellinga i 2002 har språket 7 500 brukere. Språket er i slekt med evensk.


== Referanser ==
Fanti

Fanti er et akan-språk som tales i Ghana, spesielt i den sørlige delen av det sentrale Ghana. Språket tales av en folkegruppe med samme navn.
Frafra

Frafra er et voltakongo-språk (i niger-kongofamilien) som snakkes i nordlige Ghana og sørlige Burkina Faso av totalt 845 000 mennesker. Hovedområdet for språket er Upper East Region i Ghana, hvor rundt 656 000 mennesker snakker det.


== Referanser ==
Ge (språk)

Ge er en indiansk språkfamilie i Brasil.
Giljakisk

Giljakisk eller nivkhisk er et språk som snakkes i Russland. 
Ved folketellingen i 1989 var det 4 673 giljaker (nivkhere), men mindre enn en fjerdedel av disse hadde giljakisk som førstespråk. En av de viktigste årsaker til dette er tvangsflytting av deler av befolkningen, noe som har medført at mange har blitt isolert og dermed tar i bruk andre språk.


== Referanser ==
Gondi

Gondi er en dravidisk språkgruppe som snakkes av rundt tre millioner gondier i India, typisk i delstater som Madhya Pradesh, Gujarat, Telangana, Maharashtra, Chhattisgarh, Andhra Pradesh og i enkelte tilstøtende områder og nabo-delstater. Skjønt gondi historisk har vært gondfolkets morsmål, er det i dag bare en femtedel av gondier som kan snakke språket, noe som gjør gondi til et språk som står i fare for å forvinne. Språket har av UNESCO blitt listet som et sårbart språk. Gondi består av en rikholdig folkelig littaratur, eksempelvis både folkelige fortellinger og sanger for giftemål. 


== Dialekter ==
Mange av gondi-dialektene er fortsatt i liten grad nedtegnet og beskrevet. Hovedialektene er dorla, koya, madiya, muria og raj gond. Visse fonologiske trekk skiller de nordvestlige dialektene fra de sørøstlige. Ett av disse trekkene er bruken av opprinnelig s-initial, hvilket fortsatt brukes i nordlig og vestlig gondi, mens den lenger sør og øst har blitt byttet ut med h, mens den i andre dialekter har forsvunnet helt. Andre dialektvariasjoner er veksling mellom r- og l-initial, og bytte av e og o til a.


== Skrift ==
Tradisjonelt har gondi blitt skrevet med devanāgarī- og telugu-skrift, da gondi primært er et muntlig talespråk.
Forsøk på å utvikle et særegent skriftsystem for gondi har blitt forsøkt. Blant annet utviklet Munshi Mangal Singh Marasam i 1928 et skriftsystem basert på brahmi-tegn, og med samme form som indisk stavelsesalfabet.
Ifølge Maharashtra Oriental Manuscripts Library and Research Centre of India har et dusin manuskripter blitt funnet med denne skriften, og det er også prosjekter under utvikling for å promotere og skape bevissthet rundt gondisk skriftspråk.


== Referanser ==
Gutnisk

Gutnisk er navnet på de nordiske dialektene som tales på øya Gotland. 
Det er forskjell mellom Gutamål som et selvstendig (autoktont) språk og gotlandsk som svensk dialekt. Dagens gutnisk eller Gutamål har utviklet seg fra oldgutnisk (forngutnisk), som er en av de tre grenene av den nordiske språkfamilien. Gutnisk og Oldgutnisk står altså ved siden av de vestnordiske og de østnordiske språkene. Det karakteristiske for språket er de mange diftongene, i motsetning til de østnordiske språkene dansk og svensk, men i overensstemmelse med vestnordisk (stein i stedet for sten på dansk og svensk). Med hensyn til syntaks, bøyning og ordforråd avviker gutamål ellers bare litt fra fellesnordiske formene. De eldste kjente språkdokumentene er Gutalagen og Gutasagaen fra omkring 1350. Gutamålet ble under hanseatiden påvirket av lavtysk, i den danske perioden fram til 1645 av dansk og siden da av svensk. Det skilles mellom dialekten pâ hovedøya, hvor Laumålet fra Lau Sogn ble etterhånden normgivende, og på Fårø (Fårømål).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Per Ehn: ABC-bok på gutniska – Gutnisk stavningarbók, Gotlandica förlag 2011, ISBN 978-9186103293
Lars Jakobsen: Gutamålet - ett språk med gamla rötter, Visby 2002, ISBN 91-85446-25-4
Herbert Gustavson: Gutamålet – inledning till studium. 3. oplag. Barry Press Förlag, Visby 1977.
Bengt Pamp: Svenska dialekter. Natur och Kultur, Stockholm 1978, ISBN 91-27-00344-2, sider 75-79.


== Eksterne lenker ==
Foreningen Gutamålsgillet
Hausa

Hausa er afroasiatisk språk i den tsjadiske grenen språk som snakkes av over 24 millioner mennesker i Nigeria, Niger, Sudan og Kamerun, og regnes som et lingua franca i dette området. Hausa er et tonespråk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hausa - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Igala

Igala er et niger-kongospråk som snakkes av rundt 800 000 mennesker i Nigeria.


== Referanser ==
Inupiak

Inupiak er et eskimoisk språk som snakkes i Alaska.


== Referanser ==
Itelmensk

Itelmensk (også kalt kamtsjadalsk) er et tsjukotko-kamtsjatkansk språk som snakkes av itelmenerne i Russland.


== Referanser ==
Jukagirske språk

Jukagirske språk er en språkfamilie som består av to levende språk, nordjukagirsk og sørjukagirsk, som tales i Sibir i Russland, langs elva Kolyma. I tillegg er det attestert to utdødde språk i språkfamilien, omokisk og tsjuvansk (som ikke må forveksles med tsjuvasjisk). Det finnes ingen bevist slektskap mellom jukagirske språk og andre språkfamilier. Visse forskere, som Bjørn Collinder, mener at jukagirsk er beslekta med de uralske språkene, men dette er omstridt.
Tidligere ble jukagirske språk snakka i et mye større område, helt vest til elva Lena.


== Referanser ==
Kannada

Kannada (også kalt kanaresisk) er et dravidisk språk som snakkes i det sør vestre India, av mer enn 35 millioner mennesker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kannada - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Kasjmiri

Kasjmiri er et språk som snakkes i Kashmir av om lag 7.1 millioner mennesker. Den viktigste dialekten er kishtwari.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kashmiri - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Ketisk

Ketisk (IFA: /ˈkɛt/, russisk: Кетский язык, ketskiy yazyk, «ketisk språk»), eller mer spesifikt kimbat ketisk, tidligere kalt ostjakisk (IFA: /ˈɒstiæk/, russisk: Остыганна ӄа', ostyganna ka) og Jenisej ostjakisk, er det siste gjenlevende jenisejiske språket. Det klassifiseres som nordjenisejisk, og snakkes av ketere i Krasnojarsk kraj i den sibirske føderasjonskrets i Russland.
Språket er utrydningstruet, og antallet talende gikk ned fra 1 225 i 1926 til 537 i 1989. Ifølge katalogen Ethnologue ble språket talt av mellom 550 og 990 mennesker i 1995. Under en folketelling i 2005 var antall talende 485. I 2010 ble det talt av bare 210 mennesker av en etnisk befolkning på 1 220.Språkforskeren Edward Vajda la i mars 2008 fram resultatene av mer enn ti års forskning på ketisk, og konkluderer med at de jeniseiske språkene er i slekt med na-dené-språkene i Nord-Amerika, og med disse danner familien dené-jenisejiske språk. Denne avhandlingen av Vajda er blitt tatt godt imot av forskere som har studert både jenisejiske og na-dené-språk, og av andre anerkjente språkforskere.


== Referanser ==


== Kilder ==
Vajda, Edward (2008). A Siberian Link with Na-Dene Languages (PDF). Dene-Yeniseic Symposium, Fairbanks, Western Washington University, mars 2008, besøkt 7. oktober 2019. 


== Eksterne lenker ==
Ket fairy tale Cuckoo, Youtube, publisert av Zakharii 28. mai 2014
Ket Language Structure, Youtube, publisert av Edward Vajda 5. november 2015
The Sound of the Ket langauge (Numbers, Greetings, Sample Text), Youtube, publisert av I Love Languages! 24. februar 2019
Khanti (språk)

Khanti er et uralsk språk som snakkes i Russland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Case marker and direct object in Khanty (engl.)
Pronouns in Eastern and Northern Khanty (engl.)
Kiribatisk

«Kiribatisk» kan også referere til Kiribati.Kiribatisk (også kjent som gilbertesisk) er et mikronesisk språk som tales på Kiribati.


== Alfabet ==


== Referanser ==
Kirkeslavisk

Kirkeslavisk er et felles skriftspråk for alle ortodoks-kristne slaviske folkeslag. 
Variantene er bulgarsk-kirkeslavisk, serbisk-kirkeslavisk og russisk-kirkeslavisk. Før 1600-tallet hadde kirkeslavisk samme funksjon i store deler av Øst-Europa som latin i Vest-Europa. Etter det ble det erstattet av nasjonale skriftspråk og ble kun brukt som gudstjenestespråk i russisk-, bulgarsk- og serbisk-ortodokse kirker.Det stammer fra gammelkirkeslavisk, og oppsto ved at man endret uttalen og ortografien, og erstattet enkelte gamle og obskure ord og uttrykk med de tilsvarende lokale.


== Referanser ==


== Litteratur ==
August Schleicher: Die Formenlehre der kirchenslawischen Sprache erklärend und vergleichend dargestellt. Nachdruck H. Buske Verlag, Hamburg (1998), ISBN 3-87118-540-X.
Nikolaos H. Trunte: Ein praktisches Lehrbuch des Kirchenslavischen in 30 Lektionen. Band 2: Mittel- und Neukirchenslavisch. Verlag Otto Sagner, München 2001, ISBN 3-87690-716-0.
Konkani

Konkani er et indoarisk språk som  snakkes i India, hovedsakelig i delstaten Goa, der det er offisielt språk, men også på Indias vestkyst av små minoritetsgrupper.


== Referanser ==
Korjakisk

Korjakisk (også kalt nymylani) er et tsjukotko-kamtsjatkansk språk som snakkes av korjakene i Russland.


== Referanser ==
Kui

Kui er et dravidisk språk som snakkes i India.


== Referanser ==
Luo (språk)

Luo (Dholuo, uttalt [d̪ólúô]) er et nilosaharisk språk som snakkes av rundt 4,4 millioner av luofolket i Kenya og Tanzania som bor ved østkysten av Victoriasjøen og områder sør for dette. Språket brukes i sendinger på KBC (Kenya Broadcasting Corporation, tidligere Voice of Kenya) og Radio Ramogi. Luo er i nær slekt med lango, acholi og adhola som alle snakkes i Uganda, og i fjernere slekt med luwo som snakkes i Sør-Sudan.


== Fonologi ==
Luo er et tonespråk. Det har både leksikalsk tone og grammatisk tone, f.eks. i danninga av passive verb. Det har vokalharmoni etter ATR-status: vokaler i ikke-sammensatte ord må være enten [+ATR] eller [−ATR]. ATR-harmonien gjelder også halvvokalene /w, y/. Vokallengden er kontrastiv.


=== Vokaler ===
Luo har to sett av vokaler som skilles av trekket [+/−ATR].


=== Konsonanter ===
I tabellen nedenfor står ortografiske symboler i parentes om de er forskjellige fra IPA-symbolene. Merk spesielt at <y> brukes for IPA [j], noe som er vanlig i afrikanske ortografier. <th> og <dh> er plosiver og ikke frikativer som i swahili.


== Grammatikk ==
Luo er merkbart for kompliserte fonologiske vekslinger, som blant annet brukes for å skille uomsettelige besittelser fra omsettelige. Dette første eksempelet er en omsettelig besittelse, siden beinet ikke er del av hunden:

chogo guok
bein hund
«hundens bein» (som den spiser)Følgende er imidlertid en uomsettelig besittelse, siden beinet er en del av kua:

chok dhiang'
bein (status constructus) ku
«et kubein» (beinet til kua)


== Referanser ==


== Kilder ==
D. Okoth Okombo (1997). A Functional Grammar of Dholuo. Köln: Rüdiger Köppe Verlag.
A.N. Tucker (1994). A Grammar of Kenya Luo (Dholuo). Köln: Rüdiger Köppe Verlag.


== Eksterne lenker ==
Luo - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Luba

Luba er et bantuspråk som snakkes i Den demokratiske republikken Kongo.


== Referanser ==
Luoravetlansk

Luoravetlansk, eller tsjuktsjisk, er et tsjukotko-kamtsjatkansk språk som snakkes av tsjuktsjerne i Russland.


== Referanser ==
Lykisk

Lykisk er et utdødd anatolisk språk som ble talt i Lykia i Anatolia i dagens Tyrkia. Enkelte spesialister tror det er utvikla fra hettittisk eller luvisk, eller begge. Det døde ut i 1. århundre f.Kr., og ble erstatta av gresk. Språket er kjent fra noen relativt omfangsrike inskripsjoner, som deles inn i lykisk A og lykisk B basert på grammatikken i inskripsjonene. Lykisk hadde sitt eget alfabet som var relatert til det greske alfabetet, men inkluderte minst én bokstav som var lånt fra det kariske alfabetet.


== Eksterne lenker ==
ISO 639-3-kode for lykisk
Makedonsk

For det ubeslektede språket som ble talt i oldtidens Makedonia, se gammelmakedonsk.Makedonsk (македонски, makedonski) er et sørslavisk språk som tales og er offisielt i Nord-Makedonia. Mellom 1 og 2 millioner mennesker snakker makedonsk. Det er offisielt språk i Nord-Makedonia, der det også snakkes albansk av rundt 30 prosent av befolkningen. Makedonsk tales også av et mindretall i Hellas, Bulgaria og Albania. Det er også betydelige mengder makedonisk utlendighet i Canada, Australia, USA, New Zealand og Nord-Europa (Tyskland, Sverige og Danmark).
Som et sørslavisk språk har makedonsk store grammatiske likheter med bulgarsk, og ordforrådet er også nært beslektet. Noen av likhetene er bestemte artikler, jevnførelser med anvendelse av prefiks samt mangel på infinitiv og kasussystem. Makedonsk tilhører det sørbalkanske språkforbundet som er utbredt til Makedonia, Bulgaria, Romania, Albania, Hellas og Sicilia. Det makedonske skriftspråket bygger på det kyrilliske alfabetet, som kan spores tilbake til 860 e.Kr. da gammelkirkeslavisk ble utviklet.
I 1944 ble makedonsk opphøyd til offisielt språk, men det moderne, standardiserte makedonske skriftspråket ble utviklet av lingvister i tiden etter den andre verdenskrig og er hovedsakelig bygd på de vestmakedonske dialektene. Alfabetet ble basert på det fonetiske alfabetet til Vuk Stefanović Karadžić. Et lignende alfabet ble benyttet av Krste Misirkov på slutten av 1800-tallet og i den betydningsfulle boken Za makedonckite raboti («Om de makedonske spørsmål»), som ble utgitt i 1903, der han beskrev prinsippene for et moderne makedonsk språk. 
Moderne makedonsk er derimot ikke beslektet med gammelmakedonsk som ble snakket i oldtidens Makedonia. Mens nåtidens makedonsk er sørslavisk språk, var gammelmakedonsk summen av en rekke nordvestlige greske dialekter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Macedonian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Mampruli

Mampruli er et niger-kongospråk som snakkes i Ghana og Togo.


== Referanser ==
Mandeisk

Mandeisk er et utrydningstruet semittisk språk som tales av 500 personer i Iran. Det er også navnet på et klassisk språk som trolig er den direkte forgjengeren til dagens språk, og som brukes kun som liturgisk språk for i mandeanismen.


== Referanser ==
Mansi

Mansi er et uralsk språk som snakkes av mansiene i Khanty-Mansia i Russland.


== Referanser ==
Marshallesisk

«Marshallesisk» kan også referere til Marshalløyene.Marshallesisk er et mikronesisk språk som tales på Marshalløyene og på Nauru.
Klesplagget bikini er oppkalt etter Bikiniatollen. Ordet bikini er marshallesisk, og betyr «kokosstedet».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Marshallesisk–engelsk ordbok på nett
Masaier

Masaier er et semi-nomadisk folkeslag som holder til i området sør for Victoriasjøen i Afrika, i grensetraktene mellom Kenya og det nordlige Tanzania. Folket er særlig til stede i Riftdalen, på savannen i Masai Mara ogSerengeti-området. Masaiene taler maa, et språk som tilhører gruppen med nilosahariske språk.
Ifølge egen muntlig historie stammer masaiene fra nedre Nildalen, nord for Turkanasjøen. De skal ha begynt vandringene sørover omkring år 1400, og etter 3–4 århundrer ha havnet opp på sitt nåværende sted, der de skal ha fortrengt andre folkeslag med makt etter sin ankomst.I 2009 ble det anslått å være snaut 1,3 millioner masaier i verden, hvorav cirka 842 000 i Kenya.
Masaiene er blant de best kjente afrikanske folkeslagene utenfor Afrika, noe som trolig har sammenheng med moderne massemedias store interesse for dyrelivet i det området der masaiene bor. Folket opprettholder fortsatt mange av sine kulturelle tradisjoner, samtidig som masaiene også deltar i samfunnslivet lokalt. De er et høyt folkeslag, mennene har en gjennomsnittshøyde på 185cm.
De er dyktige guider for turistene med sin forståelse for dyrelivet og sin evne til å oppdage dyr på lang avstand. Før var dette en jobb for kun mennene men nå har også noen kvinner blitt guider.
Før var det en del av ritualet i å gå fra å være gutt til å bli mann, å dra ut og drepe en løve med spyd, men nå er den tradisjonen avskaffet.Masaier bor i små hus laget av en blanding av leirjord, kumøkk og aske rundt et reisverk av pæler og greiner. De er gjerne er bygget sammen i små, lukkede landsbyer kalt «enkanger». Husene bygges av kvinnene, kuene melkes og de daglige gjøremålene i hjemmet utføres av dem. Guttene og noen jenter gjeter flokkene med kuer. Mens mennene sikrer området og hjelper til med kuene. En manns rikdom regnes etter hvor mange kuer han har. I henhold til Masai-religionen tilhører alle kuer i verden Masaiene.Det blir født flere jenter enn gutter hos Masaiene, før var det ikke mulig for en kvinne å klare seg uten en mann fordi det var han som hadde husdyrene og dermed inntektene, men det er heldigvis så smått begynt å forandre seg. Det er vanlig at en mann har flere koner. Masaiene blir på samme sted så lenge det er beite til dyrene, og flytter når området er nedbeitet. I senere år har masaiene tapt landområder til utenforstående aktører, som tar i bruk masaienes tradisjonelle jakt- og beiteland til nye formål. Dette har ført til at de nå ikke flytter så mye rundt men er mer bofaste.
Tradisjonelt holder masaiene en variant av zebukveg, men også sauer og geiter er vanlig. Sauen kalles rød masaisau og er av typen tykkhalesau, en type sau som lagrer kroppsfettet i bakparten, omtrent som dromedaren lagrer det i en pukkel. Det gjør sauen mer tålig i tørketiden, da den kan tære på fettreserven i bakparten.
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==
Munda-språk

Munda-språk er en språkgruppe som blir brukt av omtrent ni millioner mennesker i østlige India og i Bangladesh. Munda-språkene utgjør en del av den austroasiatiske familien, noe som betyr at det er fjernt beslektet med vietnamesisk og khmer. Opprinnelsen til munda-språkene er ikke kjent, men det er generelt antatt at de er opprinnelige og stedegne språk for østlige India.
The Postal Service

The Postal Service er et amerikansk, elektronisk indieband. Duoen, som er et sideprosjekt, består av frontmann i Death Cab For Cutie, Ben Gibbard, og produsenten Jimmy Tamborello, som også er med i Dntel, Headset og Figurine. Gruppen ble dannet etter at Gibbard deltok med vokal på Dntels sang «(This Is) The Dream of Evan and Chan» fra 2001-albumet Life is Full of Possibilities.
I 2003 ga bandet ut sitt hittil eneste album, Give Up. Dette er det mest solgte albumet på plateselskapet Sub Pop siden Nirvanas debutalbum Bleach. Sangen «Such Great Heights» har ligget på last.fms liste over de ti mest spilte sangene blant medlemmene siden den startet med slike lister.
I 2004 krevde United States Postal Service at bandet byttet navn, fordi de eide rettighetene til uttrykket «postal service». Etter forhandlinger fikk bandet fortsette å bruke navnet.
Gruppa har mer eller mindre vært inaktiv siden siste albumutgivelse i 2005, selv om de i 2007 fortalte at de planla et nytt album. De har i ettertid sagt at noen nytt album kom sannsynligvis ikke med det første, siden medlemmene fokuserer på nye utgivelser med Death Cab For Cutie.


== Diskografi ==


=== Album ===


=== Ep-er ===
2003:  Such Great Heights
2003:  The District Sleeps Alone Tonight
2005:  We Will Become Silhouettes


=== Andre utgivelser / deltagelser ===
Ego Tripping at the Gates of Hell EP (2003) – The Flaming Lips«Do You Realize? (The Postal Service Remix)» – 4:00Wicker Park: Soundtrack Album (2004)«Against All Odds» – 3:50 (Phil Collins-cover)Verve Remixed, Vol. 3 (2005)«Little Girl Blue (Postal Service Mix)» – 5:20Be Still My Heart (Nobody Remix) – Single (2005)«Be Still My Heart (Nobody Remix)» – 3:53Make Some Noise EP (2005) [1] utgitt på MP3 av Amnesty International«Grow Old With Me» – 2:35 (John Lennon-cover)Open Season (2006) – Feist«Mushaboom (The Postal Service Remix)» – 3:37


== Videografi ==
2003: The District Sleeps Alone Tonight
2004: Such Great Heights (regissert av Josh Melnick og Xander Charity)
2004: Against All Odds
2005: We Will Become Silhouettes (regissert av Jared Hess)


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) The Postal Service – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) The Postal Service på Internet Movie Database 
(en) The Postal Service på Apple Music 
(en) The Postal Service på Discogs 
(en) The Postal Service på MusicBrainz 
(en) The Postal Service på SoundCloud 
(en) The Postal Service på Spotify 
(en) The Postal Service på Songkick 
(en) The Postal Service på Last.fm 
(en) The Postal Service på Genius — sangtekster 
(en) The Postal Service på AllMusic 
The Postal Service på Twitter 
The Postal Service på Facebook 
The Postal Service på Facebook 
The Postal Service på Instagram 
The Postal Service på Myspace 
Sub Pop Records side om The Postal Service
Intervju fra april 2003
Nanaiisk

«Nanaiisk» kan også referere til nanaiere.Nanaiisk (også kalt golde) er et tungusisk språk som snakkes av nanaierne i Russland.


== Referanser ==
Negidalsk

Negidalsk er språket til det sibirske urfolket negidalerne. Språket hører til den tungusiske språkfamilien. Det har to hoveddialekter: øvre og nedre negidalsk. Nedre negidalsk er påvirka av evenkisk. Ved den russiske folketellinga i 2010 blei det registrert 74 talere av negidalsk. Folkegruppa talte 513 personer. De tilsvarende talla i 2002 var om lag 200 talere av negidalsk, av ei folkegruppe på 567 personer. De fleste negidalerne (94 % av folkegruppa i 2010) bor i Khabarovsk kraj heilt øst i Russland, ved de nedre delene av Amur.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Negidalsk hos Ethnologue
Nenetsisk

«Nenetsisk» kan også referere til nenetsere.Nenetsisk er et uralsk språk som snakkes av nenetserne i Russland. Nenetsisk tales i nordlige deler av Russland. Omkring 27 000 personer taler nenetsisk, hvilket er ca. 70 prosent av folket.
Alfabetet består av totalt 32 konsonanter og sju vokaler. Skriftspråket anvender det kyrilliske alfabetet.


== Referanser ==
Nganasansk

«Nganasansk» kan også referere til nganasanere.Nganasansk er et uralsk språk som snakkes av nganasanerne i Russland.


== Alfabetet ==


== Referanser ==
Oriya

Oriya (oḍiā: ଓଡ଼ିଆ) er et indoarisk språk som snakkes i delstaten Odisha i det nordøstlige India.


== Referanser ==