jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nord-Irland

Nord-Irland er en del av Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland, og ligger nordøst på øya Irland. Nord-Irland grenser i sør og vest til republikken Irland. Belfast er hovedstad. Per 2011 var befolkningen 1 810 863, som utgjør omtrent 30 % av øyas totale befolkning og omtrent 3 % av befolkningen i Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland. 


== Historie ==
Nord-Irland var under den tidlige britiske okkupasjonen fra 1600-tallet det området av Irland som utviste størst motstand mot okkupasjonsmakten, og det ble derfor en styrt politikk å sende britiske, i hovedsak skotske, og protestantiske nybyggere til provinsen Ulster for å endre befolkningssammensetningen og derved redusere den lokale motstanden mot den britiske okkupasjonsmakten.
Nord-Irland som politisk enhet ble opprettet i 1921, da den til da britisk-okkuperte øya Irland ble delt i det britisk styrte Nord-Irland og det etter hvert selvstendige Sør-Irland. I motsetning til den sørlige delen av øya, som skulle bli til den irske fristaten i 1922, ønsket flertallet av befolkningen i Ulster å forbli i Storbritannia. De fleste av disse var protestantiske etterkommere av kolonister fra Skottland. Et betydelig mindretall ønsket et forent Irland uavhengig av britisk styre og de fleste av disse var katolikker.
Fra slutten av 1960-årene fulgte en tre tiår lang voldelig konflikt mellom de to samfunnsgruppene og den britiske stat. Konflikten krevde mer enn 3 500 menneskeliv. Langfredagsavtalen i 1998 var et stort skritt fremover i fredsprosessen, selv om sekterisme fremdeles er et stort samfunnsproblem.


== Etnisitet og religion ==
Ifølge en folktetelling fra 2011 oppga 40,7 % av befolkningen å være katolsk, mens 19 % sognet til protestantismen, 13,7 % til den anglikanske Church of Ireland og 3 % til metodistkirken. 5,8 % tilhørte andre kristelige trosretninger, 0,8 % andre religioner og 16,9 % oppga ingen religiøs tilknytning.


== Politikk og administrasjon ==
Siden undertegnelsen av Langfredagsavtalen i 1998, er Nord-Irland i stor grad selvstyrt. I henhold til avtalen kan Nord-Irland samarbeide med resten av Irland på enkelte politiske områder, mens andre felt fremdeles er forbeholdt den nasjonale regjeringen i Storbritannia. Nord-Irland sender 18 representanter til parlamentet i London.


=== Administrativ inndeling ===
Administrativt er Nord-Irland delt i 26 distrikter. Distriktene er fordelt på seks av ni grevskap (counties) i den tidligere irske provinsen Ulster. De seks grevskapene er:

Grevskapet Antrim
Grevskapet Armagh
Grevskapet Down
Grevskapet Fermanagh
Grevskapet Londonderry
Grevskapet Tyrone


== Økonomi ==
Tradisjonelt har jordbruk og industri (skipsbygging, tekstilindustri) hatt stor betydning for Nord-Irlands økonomi. Men de seneste strukturforandringene, den indre uroen og den perifere beliggenheten, har medført mange nedleggelser, og Nord-Irland blir regnet som et økonomisk problemområde på De britiske øyer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Northern Ireland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Northern Ireland – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Košice

For regionen, se Košice (region)Košice (tysk Kaschau, ungarsk Kassa, latin Cassovia, kroatisk Kašava, polsk Koszyce) er en by ved elva Hornád i Slovakia. Med sine 240 688 (2011) innbyggere er det den nest største byen i Slovakia, etter Bratislava. Byen er det kulturelle og økonomiske senteret i det østlige Slovakia og huser tre universiteter samt flere museer, gallerier, teatre og Slovakias største katedral, St. Elisabeth-katedralen. Den største arbeidsgiveren i byen er U.S. Steel sitt stålverk.
Slovakias tidligere president Rudolf Schuster ble født her og var i mange år byens borgermester. For 2013 var byen, sammen med Marseille, utnevnt til Europeisk kulturhovedstad.


== Historie ==
Byen tilhørte Østerrike-Ungarn til den sammen med hele Slovakia ble del av den nye republikken Tsjekkoslovakia ved Trianon-traktaten i 1920. I 1389 ble Košice en av de første byene i Europa med et eget byvåpen, gitt av kong Lajos I. Mellom 1938 og 1945 var byen annektert av Ungarn. Etter Münchenavtalen i 1938 ble det i Wien 2. november 1938 forhandlet om grenseendringer  («den første Wien-voldgiften»).  Ungarn fikk ved voldgiften overført et areal på 11 900 km² langs Slovakias sørlige grense, inkludert Košice. Dette området hadde 870 000 innbyggere hvorav 44 000 jøder, området var for øvrig nær 90 % etnisk ungarsk. I Košice bodde det omkring 12 000 jøder og disse utgjorde 20 % byens befolkning.Ungarn var alliert med Tyskland, men ønsket ikke å delta på tysk side ved invasjonen av Sovjetunionen. Košice ble 26. juni 1941 (fire dager etter invasjonen) bombet av en håndfull fly av ukjent nasjonalitet. Bombingen ga de militære lederne et påskudd til å presse regjeringen til å slutte seg til krigen i øst.Det sørlige Slovakia (inkludert Košice) og Karpato-Ruthenia var omfattet av Holocaust i Ungarn. Košice var et jernbaneknutepunkt der nesten alle tog til Auschwitz passerte, og der ungarske vakter ble erstattet med tyske. Frem til Košice ble interneringen og transport utført av ungarske myndigheter. Deportasjonene ville ikke vært mulig å gjennomføre uten de ungarske gendarmenes innsats: I hele Košice politidistrikt var det bare en håndfull SS-offiserer og førti tyske soldater. Jøder fra dette området var blant de første som ble deportert til Auschwitz i mai-juni 1944. Košice var en av de første ghettoene som ble tømt. Tsjekkoslovakias politikk for tiden etter andre verdenskrig ble formulert i det såkalte Košice-programmet Dette var utformet av landets første etterkrigsregjering under ledelse av president Edvard Beneš. Košice ble frigjort av sovjetiske styrker i januar 1945 og fungerte en periode som hovedstad inntil Praha ble frigjort i krigens siste dager.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Košice – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Košice – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Ungarsk

«Ungarsk» kan også referere til Ungarn.Ungarsk (ungarsk: magyar nyelv [ˈmɒɟɒrˈ]) er et finsk-ugrisk språk som tales av omkring 14,5 millioner mennesker, hvorav 10 millioner i Ungarn, hvor det er offisielt språk. Ungarsk tales også i tilgrensende områder i Romania, Slovakia, Serbia, Kroatia og Slovenia (alt områder tapt etter første verdenskrig); dessuten i Østerrike. I Østerrike-Ungarn var ungarsk (sammen med tysk) et av de to offisielle språkene.
Ungarsk er et agglutinerende språk, der bøynings- og avledningsendene blir lagt til ordstammen både foran, bak og begge samtidig. Svært få ord er lånt fra andre språk; «telefon», «bank» og «posta» er eksempel. Ord som datamaskin («számítógép») og kamera («fényképezőgép») viser at ungarsk i høy grad står imot lån av ord fra andre språk. De fleste lån kommer fra slaviske språk og tyrkisk.
Ungarsk er lett å uttale, idet hver bokstav uttales selv når flere vokaler står sammen. Språket har derfor ikke diftonger. Tallet på språklyder og tallet på bokstaver i alfabetet er derfor like. Det som gjør språket svært vanskelig som fremmedspråk er tallet på kasus (18) og den store frekvensen av unntak fra grammatiske regler. Når det gjelder tempus (verbalbøyning i forhold til ytringsøyeblikket), er ungarsk relativt enkelt. Bruken av modus (verbalkategori som uttrykker meninger, følelser, ønsker eller påbud) er derimot stor, noe som gjør det enda vanskeligere for fremmedspråklige å forstå de mange nyansene i det ungarske språket.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hungarian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
Retsforbundet

Retsforbundet – Danmarks bæredygtige parti er et dansk politisk parti stiftet 21. oktober 1919. Georgismen er det ideologiske grunnlaget for partiet.
Partiets politikk bygger på tre hovedpunkter: frihandel, statsmaktens begrensning og full grunnskyld. «Fuld grunnskyld» innebærer at statens eneste rettmessige inntektskilde er den samfunnsskapte merverdi, som av økonomer kalles jordrente, frem for den individuelt skapte arbeidsfortjeneste, som beskattes gjennom inntektsskatten. All inntektsskatt, moms og toll skal derfor avvikles. Retsforbundet er altså et utpreget liberalistisk parti.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Michel Friedman

Michel Friedman (født 25. februar 1956 i Paris) er en tysk advokat, konservativ politiker og TV-programleder. Han var viseformann for Zentralrat der Juden in Deutschland fra 2000 til 2003, og president for den europeiske jødiske kongressen fra 2001 til 2003.
Friedman stammer fra polsk-jiddische jøder. Etter annen verdenskrig levet familien i Frankrike. I 1965 flyttet de til Frankfurt am Main i Tyskland. Friedman engasjerte seg tidlig i politikk og deltok i demonstrasjoner mot Sovjetunionen. Etter et avbrutt medisinstudium begynte han på jusstudiet. Han tok den juridiske statseksamen i 1988, og ble i 1994 dr. jur. ved universitetet i Mainz.
Friedman ble medlem av CDU i 1983. I 1984 ble han styremedlem i det jødiske trossamfunnet i Frankfurt. Året etter ble han medlem av bystyret samme sted. I 1994 ble han innvalgt i partiledelsen i det hessiske CDU. På grunn av finansskandalene i det hessiske CDU meldte han seg ut og er siden 2000 medlem av det saarlandske CDU. Friedman var medlem av landsstyret i CDU, men trakk seg etter at han offentlig hadde angrepet kansler Helmut Kohl.
Ved siden av sin karrière som advokat og politiker er Friedman siden 1993 aktiv som TV-programleder. Fra 1998 til 2003 ledet han sendingen Vorsicht! Friedman på Hessischer Rundfunk.
I 2002 førte Friedman en offentlig strid med FDP-politikeren Jürgen Möllemann om Israel, Palestina og antisemittisme. Möllemann, som var president for det tysk-arabiske selskapet, anklaget Friedman for å støtte Ariel Sharons overgrep mot palestinerne, mens Friedman anklaget Möllemann for antisemittisme.
I juni 2003 ble det i en razzia hos Friedman funnet kokain, og det ble avdekket at han var involvert i menneskehandel og smugling av ukrainske jenter til prostitusjon i Europa.
Den 8. juli 2003 aksepterte Friedman en dom for kokainbesittelse svarende til en bot på 17 000 euro. Han trakk seg samtidig fra alle offentlige verv, og innrømmet i en offentlig erklæring å «ha gjort en feil» og bad offentligheten om «en ny sjanse».
16. juli 2004 giftet han seg med journalisten Bärbel Schäfer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Möllemann, Friedman und Karsli, Texte zur Auseinandersetzung
Akershus Amtstidende

Akershus Amtstidende (eller bare Amta) er en dagsavis som kommer ut i Drøbak i Frogn kommune. Denne og Nesodden kommuner er avisas dekningsområde.
Avisa kom ut første gang i 1874 under navnet Follo tidende, og hadde opprinnelig et konservativt politisk ståsted. A-pressen kjøpte likevel avisa i 1979. Avisen skiftet i 1884 navn til dagens Akershus Amtstidende.Ansvarlig redaktør og daglig leder er Mattias Mellquist.


== Redaktører ==
Jon Martin Larsen (fra 2014 til 2015)
Felicia Øystå (fra 2016 til 2018)
Mattias Mellquist (fra 2018)


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Zentralrat der Juden in Deutschland

Zentralrat der Juden in Deutschland er en paraplyorganisasjon med sete i Berlin som organiserer en rekke jødiske organisasjoner i Tyskland, med tilsammen omkring 100 500 medlemmer. President er Josef Schuster.


== Historie ==
Organisasjonen ble grunnlagt 19. juli 1950 som følge av økende isolering av tyske jøder i det internasjonale jødiske samfunnet. Den hadde opprinnelig sete i Rhinlandet (Düsseldorf og Bonn), men har nå flyttet sitt hovedsete til Berlin. Organisasjonen har alltid fått stor økonomisk og moralsk støtte fra regjeringen.
I sine tidlige år bestod lederskapet i organisasjonen av tyskfødte jøder, selv om størstedelen av den jødiske befolkningen i Tyskland da bestod av polskfødte jøder som hadde kommet til Tyskland som flyktninger etter krigen, da de flyktet fra det antisemittiske regimet i Polen. Organisasjonen kalte seg derfor «sentralrådet av jøder i Tyskland» heller enn «sentralrådet av tyske jøder». Over tid har de polskfødte jødene og deres etterkommere blitt integrert i det tyske samfunnet og fått en mer fremtredende rolle i de jødiske organisasjonene.  På slutten av 1980-tallet vurderte organisasjonen å skifte navn.
Etter Sovjetunionens sammenbrudd har den jødiske befolkningen i Tyskland blitt mangedoblet som følge av massiv immigrasjon av jøder fra eks-sovjetiske områder. I 2004 immigrerte flere jøder fra det tidligere Sovjetunionen til Tyskland enn til Israel, og Tyskland har den raskest voksende jødiske befolkning i verden etter Israel. Det totale antallet jøder i landet er omkring 200 000, av disse tilhører ca. halvparten en synagoge som er tilsluttet sentralrådet. Immigrasjonen har ikke vært ukontroversiell: Tyske jøder med langvarige røtter i Tyskland har fryktet å bli en minoritet i sin egen minoritet. Zentralrat der Juden in Deutschland er fremdeles overveiende dominert av de opprinnelige tyske jødene eller de som kom til landet fra Øst-Europa kort etter krigen.
På forskjellige tidspunkter har organisasjonen opplevet korrupsjonsskandaler. Den mest kjente var avsløringen av at organisasjonens mangeårige og høyt respekterte formann Werner Nachmann gjennom flere år hadde underslått millionbeløp. Heinz Galinski, som hadde ledet det jødiske trossamfunnet i Vest-Berlin i 43 år, overtok etter Nachmann og gjenreiste respekten for organisasjonen.
I senere år har det vært konflikter med Union progressiver Juden in Deutschland, som organiserer de liberale jødene. Sentralrådet hevder å være den eneste representanten for jødene, mens de liberale jødenes organisasjon ønsker å få statsstøtte på like linje med sentralrådet.


== Formenn og presidenter ==
1954–1963: Heinz Galinski
1963–1969: Herbert Lewin
1969–1988: Werner Nachmann
1988–1992: Heinz Galinski
1992–1999: Ignatz Bubis
2000–2006: Paul Spiegel
2006–2010: Charlotte Knobloch
2010–2014: Dieter Graumann
fra 2014: Josef Schuster


== Generalsekretærer ==
1950–1973: Hendrik George van Dam
1973–1988: Alexander Ginsburg
1988–1992: Micha Guttmann
2004–2014: Stephan Kramer
fra 2014: Daniel Botmann


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
http://www.zentralratderjuden.de
Union progressiver Juden in Deutschland

Union progressiver Juden in Deutschland (UPJ) er en organisasjon som organiserer rundt 3 000 progressive jøder i Tyskland. Den er medlem av Verdensunionen for progressiv jødedom, og ledes av dr. Jan Mühlstein.
Zentralrat der Juden avviser organisasjonen og hevder å være den eneste representanten for jødene i Tyskland. I april 2004 kom det til åpen strid mellom de to foreningene da Mühlstein krevet at de liberale jødene skulle få statsstøtte på lik linje med den andre jødiske organisasjonen.


== Eksterne lenker ==
http://www.liberale-juden.de
Deutsch-Arabische Gesellschaft

Deutsch-Arabische Gesellschaft (DAG; det tysk-arabiske selskapet) er en forening som ble grunnlagt i 1966 og som arbeider for å fremme tysk-arabiske forbindelser på det politiske, næringsmessige og kulturelle område.
Presidenten for selskapet er den bayerske næringsministeren Otto Wiesheu (CSU), som etterfulgte FDP-politikeren Jürgen Möllemann i 2003. Til selskapets styre hører også de arabiske landenes ambassadører.


== Eksterne lenker ==
Deutsch-Arabische Gesellschaft
Mohács

Mohács er en ungarsk grenseby ved Donau.
To berømte slag har funnet sted i Mohács

Slaget ved Mohács 1526 – osmanene beseirer ungarerne
Slaget ved Mohács 1687 – Østerrike beseirer Det osmanske rike


== Vennskapsbyer ==
 Beli Manastir,Kroatia (1967)
 Bensheim, Tyskland (1987)
 Câmpia Turzii, Romania (1990)
 Wattrelos, Frankrike (1993)
 Siemianowice Śląskie, Polen (1999)
 Beykoz, Tyrkia (2008)
 Sveti Filip i Jakov, Kroatia (2014)


== Bilder ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Mohács – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mohács – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Slaget ved Mohács

Slaget ved Mohács kan vise til

Slaget ved Mohács (1526) – osmanene beseirer ungarerne
Slaget ved Mohács (1687) – Østerrike beseirer Det osmanske rike
Slaget ved Mohács (1687)

I slaget ved Mohács i 1687 beseiret, fire år etter beleiringen og slaget ved Wien, en hær ledet av Karl V, hertug av Lorraine og kurfyrst Max II. Emanuel på Berg Harsan osmanene, og erobret fra dem Transilvania tilbake. De keiserlige troppene trengte seg videre gjennom Ungarn. Med erobringen av Beograd et år senere befridde de seg endelig for tyrkerne. Seieren skyldtes i det vesentlige den hellige liga.Det andre slaget ved Mohács er ikke å forveksle med slaget ved Mohács 1526 hvor tyrkerne beseiret ungarerne og bøhmerne.
Fredriksstad Blad

Fredriksstad Blad (stilisert som Fredriksſtad Blad) er en avis som blir utgitt i Fredrikstad i Østfold. Sjefredaktør er René Svendsen.
Fredriksstad Blad kom ut med sitt første nummer 3. januar 1889. Avisen ble gitt ut av et nydannet aksjeselskap, men regnes likevel som en viss fortsettelse av Ugeblad for Fredriksstad og Omegn som hadde kommet ut siden 1843. Frem til 1905 kom avisen tre ganger i uken. Deretter utkom den hver hverdag frem til september 1997. Fra da av er det også gitt ut en søndagsutgave. Siden februar 1991 har den vært en morgenavis. Den ble gitt ut i fullformat frem til juni 1986, deretter i tabloid. Det er i dag mediekonsernet Amedia (tidligere kalt seg A-pressen) som eier og driver avisen. Avisen er politisk nøytral. 29. september 2022 reduserte Fredriksstad Blad antall papirutgaver i uken fra seks til tre, tirsdag, torsdag og lørdag.


== Sammen med Demokraten ==
Under Andre verdenskrig kom Fredriksstad Blad ut som egen avis frem til 17. mai 1943, da ble den slått sammen med Folden (Demokraten) og utkom som Fredriksstad Blad og Folden frem til frigjøringen i 1945. Frem til begynnelsen av juni utkom Fredrikstad-avisene sammen under fellesnavnet Fredrikstad-Pressen.


== Dagbladet Sarpen ==
I 1974 kjøpte avisen opp forlagsrettighetene til Dagbladet Sarpen og fra nyttår 1975 og frem til 1987 ble avisene utgitt i samproduksjon. Deretter ble Dagbladet Sarpen utskilt, og utkom med «Sarpen» som morgenavis frem til julaften 1991, da avisen ble nedlagt.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fredriksstad Blad
Fredriksstad Blad på Twitter
Fredriksstad Blad på Instagram
Smaalenenes Avis

Smaalenenes Avis er en norsk avis som blir utgitt i Askim i Østfold. Avisen er lokalavis for kommunene Indre Østfold, Marker og Skiptvet.
Avisen er et resultat av fusjonen mellom Øvre Smaalenene og Indre Smaalenenes Avis 3. februar 2003. Østfold-Posten ble slått sammen med Øvre Smaalenene i 1990.
Utgivelsesfrekvensen er seks ganger ukentlig. Eier av avisen er Amedia og den inngår i mediehuset Østfold/Follo.


== Redaktører ==
Ansvarlig redaktør for Smaalenenes Avis er per i dag (2019) Jarle Bentzen. Nyhetsredaktør er Anne Sterri Harestad.
Se også:

Liste over redaktører for Øvre Smaalenene for perioden 1902 til 1996.
Liste over redaktører for Indre Smaalenenes Avis for perioden 1899 til 1996.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Smaalenenes Avis
Rakkestad Bygdeblad

Rakkestad Bygdeblad var en avis som ble utgitt i Rakkestad i Østfold. Avisa kom ut med siste utgave 29. mars 2008.
Ansvarlig redaktør for avisa var hele tiden Carsten Lier. Avisa kom ut første gang 4. september 2002 og hadde utgivelse tirsdag, torsdag og lørdag. Avisa hadde 29 lokale eiere, og stod utenfor de store aviskonsernene.
I 2003 ble Rakkestad Bygdeblad kåret til Årets lokalavis i Norge av Landslaget for Lokalaviser.


== Opplag ==
2004: 1 533
2005: 1 545
2006: 1 496
2007: 1 417


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Siste avis lørdag (Rakkestad Avis)
Péter Medgyessy

Péter Medgyessy (født 19. oktober 1942 i Budapest) er ungarsk politiker. Han var Ungarns statsminister fra 27. mai 2002 til 29. september 2004.
Medgyessy ble i 2002 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.


== Referanser ==
Ferenc Gyurcsány

Ferenc Gyurcsány (født 4. juni 1961 i Pápa) er en ungarsk politiker. Han var Ungarns statsminister mellom 29. september 2004 og 14. april 2009


== Referanser ==
Indre Akershus Blad

Indre Akershus Blad er en avis som dekker distriktet Indre Akershus, definert som bygdene Aurskog, Høland, Sørum, Fet og Rømskog i dagens kommuner Aurskog-Høland og Lillestrøm; alle lå fra middelalderen til 1919 i Akershus len og Akershus stiftamt, selv om Rømskog i moderne tid lå helt nord i Østfold. Redaksjonslokalet ligger i Bjørkeveien 4 på Bjørkelangen. Ansvarlig redaktør og disponent er Arne Henrik Vestreng. «Indre» – som avisen kalles på folkemunne – ble første gang utgitt i 1908. Indre Akershus Blad er en del av Mediehuset Romerike, som blant annet også omfatter avisen Romerikes Blad og tidligere også TV-stasjonen TVRomerike. Mediehuset Romerike er igjen en del av mediekonsernet Amedia. 


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Indre Akershus Blad
Raumnes

Raumnes er ei lokalavis for Nes på Romerike. Den gis ut tirsdag, torsdag og lørdag i papirutgaven og har daglige oppdateringer på raumnes.no.
Raumnes ble etablert i 1947.
Ansvarlig redaktør er Fred C. Gjestad. Redaksjonen har sine lokaler på Årnes.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2006: 5 268
2007: 5 441
2008: 5 493
2009: 5 560
2010: 5 568
2011: 5 470
2012: 5 403
2013: 5 382
2014: 5 293
2015: 5 200
2016: 5 250
2017: 5 352
2019: 5 699 (NB: Ny målemetode fra 2018 som gjør at tidligere tall ikke er sammenliknbare)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Raumnes
Varingen

Varingen er en avis som kommer ut i Nittedal i Akershus. Den er en lokalavis for Nittedal og Hakadal, og utkommer onsdager og fredager. Generalforsamlingen i Varingen AS godkjente 21. juni 2017 enstemmig avtale om salg av lokalavisen til Amedia, med overtagelse i begynnelsen av juli 2017. Avisen ble startet i 1946, og 49 lokale lag og foreninger har vært aksjonærer i selskapet.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 
2006: 5 853
2007: 5 949
2008: 6 020
2009: 6 014
2010: 5 966
2011: 5 863
2012: 5 780
2013: 5 598
2014: 5 635
2015: 5 383
2016: 5 230
2017: 4 937


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Varingen
Jarlsberg Avis

Jarlsberg er ei avis som blir utgitt tre ganger i uka i Holmestrand i Vestfold. 
Jarlsberg kommer ut hver tirsdag, torsdag og lørdag og dekker først og fremst lokalnyheter fra Holmestrand og Hof kommuner, sport og kultur. Lokalavisa har en husstandsdekning på vel 58 prosent i Holmestrand kommune. Avisa er en del av mediekonsernet Amedia. Avisa trykkes i Larvik. Daglig leder og ansvarlig redaktør er Pål Nordby. 


== Historie ==
Jarlsberg ble opprinnelig etablert i 1843. 
Avisen gikk konkurs i 1981, men ble overtatt av Drammens Tidende. Dette selskapet drev avisen frem til 1983 da den ble nedlagt.
I årene som fulgte var det en rekke aktører som forsøkte seg med lokalaviser i Holmestrand før det ble blåst nytt liv i Jarlsberg i 1991.
Siden 2001 har avisa også kommet ut med en egen nettutgave.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 
2006: 3 647
2007: 3 747
2008: 3 830
2009: 3 875
2010: 3 916
2011: 3 979
2012: 3 963
2013: 3 982
2014: 3 881
2015: 3 791
2016: 3 864
2017: 3 752


== Referanser ==


== Litteratur ==
«Tredje avdeling : Den leksikale avdeling (firmabeskrivelse) – Jarlsberg». Det Norske næringsliv. B.5 : Vestfold fylkesleksikon. Bergen: Det norske næringslivs forl. 1949. s. 412.  [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no ved Nasjonalbiblioteket.]
Helberg, Leif (1958). «Høirepressen i Vestfold – «Jarlsberg»». Høire i Vestfold: fra omkring 1870 til 1958. Tønsberg: Høires fylkesorganisasjon. s. 282–283.  [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalutgave på Bokhylla.no ved Nasjonalbiblioteket.]


== Eksterne lenker ==
Jarlsberg