jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
41 (tall)

41 (førtien, også skrevet enogførti på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 40 og kommer før 42. 41 er også et primtall, det neste primtallet er 43.
Hispaniola

Hispaniola eller Hispañola er med sine 76 483 km² den nest største øya blant Antillene. Den befinner seg øst for Cuba i Karibia. Christofer Columbus ankom øya i 1492 og grunnla den første spanske kolonien i Amerika i 1493.
I dag er øya delt mellom de to statene Haiti, som besitter den vestre delen, og Den dominikanske republikk, som besitter den østre delen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hispaniola – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Adlai Stevenson

Adlai Stevenson er navnet til følgende personer:

Adlai E. Stevenson (1835–1914), USAs 23. visepresident
Adlai Stevenson II (1900–1965), amerikansk politiker
Bernhard Borge

Bernhard Borge er pseudonymet forfatteren André Bjerke brukte i de fleste av sine kriminalromaner og -novellesamlinger. Pseudonymet er også brukt på samarbeidsprosjekter, som Døde menn går i land (skrevet sammen med Bjørn Carling) og Onkel Oscar-bøkene (skrevet sammen med Harald Tusberg).
Bernhard Borge er dessuten navnet på jeg-fortelleren i de tidlige romanene. Romanpersonen Bernhard Borge er kriminalforfatter, og presenterer seg som forfatteren av de «urkoselige» Theodor Todd-fortellingene. I virkeligheten var Theodor Todd hovedperson i André Bjerkes første forsøk som krimforfatter. En fortelling ble trykt i første nummer av Rivertonklubbens magasin Alibi.


== Bibliografi ==
Nattmennesket, 1941
De dødes tjern, 1942
Døde menn går i land,1947
Skjult mønster, 1950
Enhjørningen,1969
Onkel Oscar starter opp. Tre kriminalhistorier, medforfatter Harald Tusberg, 1969
Onkel Oscar kjører videre Fem kriminalhistorier, medforfatter Harald Tusberg.1969
Hobby-detektiven Historiene om Klaus Vangli,1971


== Bøker inspirert av Bernhard Borge ==
Knut Nærum: Døde menn går på ski, 2002
Knut Nærum: De dødes båt, 2008
Knut Nærum: Voodoo på vestkanten, 2015
Knut Nærum: Den gåtefulle Oberon Qvist, 2018


== Referanser ==
Perfekt tall

Et perfekt tall er et tall der summen av tallets alle ekte divisorer er lik tallet selv. For eksempel er 6 et perfekt tall, siden de ekte divisorene til 6 er 1, 2 og 3 og 1 + 2 + 3 = 6.
Hvorvidt det finnes uendelig mange perfekte tall er ikke kjent. Det er ennå ikke funnet noen perfekte oddetall, men det er heller ikke bevist at ingen finnes. Hvorvidt det finnes noen er et av de eldste matematiske problemene som fremdeles er uløst og ble studert allerede av Euklid. Alle perfekte tall man kjenner til slutter enten på 6 eller 28 når de er skrevet i titallsystemet.
De minste perfekte tallene (ifølge A000396 i OEIS) er 6, 28, 496 og 8128.
De perfekte tallene som er kjent i dag kan alle kobles til hvert sitt Mersenne-primtall. Hvis 
  
    
      
        
          2
          
            p
          
        
        −
        1
      
    
    {\displaystyle 2^{p}-1}
   er et 
primtall, er 
  
    
      
        
          2
          
            p
            −
            1
          
        
        ⋅
        (
        
          2
          
            p
          
        
        −
        1
        )
      
    
    {\displaystyle 2^{p-1}\cdot (2^{p}-1)}
   et perfekt tall.
Oddetall

Et oddetall (ulike tall) er et heltall som ikke er delelig med 2. Eksempler på oddetall er:
−35, −1, 1, 3, 5, 7, 9, 23, 83.
Ethvert oddetall kan skrives på formen 
  
    
      
        n
        =
        2
        m
        +
        1
      
    
    {\displaystyle n=2m+1}
   hvor m er et heltall.
En praktisk regel er at alle heltall der siste siffer er et oddetall selv er et oddetall.
Oddetall multiplisert med oddetall gir oddetall.


== Se også ==
Partall


== Eksterne lenker ==
«Hva er oddetall og partall?», fra nettstedet matematikk.org
Abelsk gruppe

En abelsk gruppe er i matematikk en gruppe der gruppeoperasjonen er kommutativ. Dersom × symboliserer binæroperasjonen i gruppen, så er denne kommutativ dersom a × b = b × a for alle a og b i gruppen. Et eksempel på en abelsk gruppe er mengden av heltallene Z, definert med gruppeoperasjonen addisjon.
Abelske grupper er oppkalt etter den norske matematikeren Niels Henrik Abel. Begrepet er første gang kjent brukt fra 1800-tallet, der første referanse til den nåværende betydningen er fra en tekst av Heinrich Weber i 1882.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eric W. Weisstein, Abelian Group i MathWorld.
1600


== Begivenheter ==
Skottland innfører ved årsskiftet 1. januar (etter den julianske kalenderen).
17. februar – Giordano Bruno ble brent for heresi i Roma.
29. februar – Siste gang et hundreår var skuddår i Norden mens den julianske kalenderen var i bruk.
2. juli – I slaget ved Nieuwpoort seiret nederlandske styrker over Spania.
31. desember – Det engelske ostindiske kompani ble stiftet.
6. oktober – Jacopo Peris Euridice, den eldste kjente opera, hadde premiere i Firenze.
8. oktober – San Marino fikk en nedskrevet grunnlov.
21. oktober – I slaget ved Sekigahara i Japan seiret Tokugawa Ieyasu over Ishida Mitsunari, og la dermed grunnen for Tokugawa-shōgunatet. Dermed begynte Edo-perioden i japansk historie.
John Ruthven, 3. jarl av Gowrie ledet en mislykket konspirasjon mot Jakob I av England og VI av Skottland.
Walter Raleigh ble guvernør av Jersey.


== Fødsler ==
William Prynne, engelsk politiker, (d. 1669)
28. januar – Klemens IX, italiensk pave, (d. 1669)
19. november – Karl I av England, (d. 1649)


== Dødsfall ==
21. januar – Jerzy Radziwiłł, polsk-litauisk kardinal, ( f. 1556)
17. februar – Giordano Bruno, italiensk filosof og naturviter, (f. 1548)
20. februar – Innico d'Avalos d'Aragona, italiensk kardinal, (f. 1535)
20. april – Ludovico Madruzzo, italiensk-østerriksk kardinal
27. august – Pedro de Deza Manuel, spansk kardinal
18. september – Rodrigo de Castro Osorio, spansk kardinal
12. november – Andreas av Østerrike, østerriksk kardinal
1601


== Begivenheter ==
8. februar – I England gjorde Robert Devereux, 2. jarl av Essex opprør mot Elizabeth I. Opprøret ble raskt slått ned.
25. februar – Robert Devereux ble halshugget for høyforræderi.
I slaget ved Kinsale led irene nederlag, og Elizabeth I av England kunne legge hele øya under den engelske kronen.
Anders Bendssøn Dall ble biskop av Oslo.


== Fødsler ==
12. januar – Pierre de Fermat, fransk matematiker (d. 1665)
27. september – Ludvig XIII av Frankrike (d. 1643)
Mario Theodoli, italiensk kardinal (d. 1650)


== Dødsfall ==
25. februar – Robert Devereux, 2. jarl av Essex (f. 1566)
26. august – James Douglas, 5. jarl av Buchan (f. 1580)
24. oktober – Tycho Brahe, dansk astronom og vitenskapsmann (f. 1546)
1602


== Begivenheter ==
20. mars – Det nederlandske ostindiske kompani blir opprettet.


== Fødsler ==
14. februar – Francesco Cavalli, italiensk komponist og organist (d. 1676)
18. februar – Per Brahe d.y., svensk riksdrots og generalguvernør over Finland  (d. 1680)
Ukjent dato – Evert van Aelst, nederlandsk maler (d. 1657)
Ukjent dato – John Bradshaw, engelsk politiker (d. 1659)
Ukjent dato – Juan Pérez de Montalbán, spansk forfatter (d. 1638)


== Dødsfall ==
29. november – Anthony Holborne, engelsk renessansekomponist  (f.ca. 1545)
1603


== Begivenheter ==
24. mars – Jakob I av England overtar tronen etter Elizabeth I
1. juli – Villads Adamssøn utnevnes til stadsmedikus i Bergen, den første offentlig ansatte lege i Norge


== Fødsler ==
24. mars – Johann Conrad Dannhauer, tysk luthersk teolog (d. 1666)
10. april – Christian prins av Danmark, sønn av Christian IV og Anna Kathrine (d. 1647)


== Dødsfall ==
24. mars – Elisabeth I av England, engelsk dronning  (f. 1533)
1604


== Begivenheter ==
4.desember - Christian IVs norske lov trådde i kraft.


== Dødsfall ==
Edward de Vere, 17. jarl av Oxford, engelsk adelsmann
1606


== Fødsler ==
10. juli – Corfitz Ulfeldt, dansk politiker (d. 1664)
15. juli – Rembrandt van Rijn, nederlandsk billedmaler (d. 1669)


== Dødsfall ==
23. mai – Agostino Valier, italiensk kardinal (f. 1531)
1609


== Begivenheter ==
Våpenhvile mellom Spania og Nederland.
Galileo Galilei begynner utforskningen av verdensrommet ved hjelp av en kikkert
Den astronomiske sakprosa-boken Astronomia nova utgis av Johannes Kepler.


== Fødsler ==
18. mars – Frederik III, konge av Danmark og Norge 1648–1670.


== Dødsfall ==
Annibale Carracci, italiensk maler, (f. 1560)
Jacobus Arminius, nederlandsk reformert teolog, (f. 1560)
1610


== Begivenheter ==
7. januar – Galileo Galilei observerer for første gang fire av Jupiters måner (de galileiske måner): Io, Callisto, Europa og Ganymedes.
Saturn blir observert for første gang av Galileo Galilei.
12. mars – svenske tropper under kommando av Jakob De la Gardie marsjerer inn i Moskva under Den ingermanlandske krigen.


== Dødsfall ==
11. mai – Matteo Ricci, italiensk jesuittprest (f. 1552)
14. mai – Henrik IV av Frankrike, fransk konge (f. 1553)
18. juli – Caravaggio, italiensk maler (f. 1571)
1611


== Begivenheter ==
Oktober – Stor bybrann i Oslo, 55 bygårder brenner ned.
Kalmarkrigen mellom Danmark-Norge og Sverige starter.
2. mai – Den autoriserte King James-versjonen av Bibelen er publisert for første gang i London, England, trykt av Robert Barker.


== Fødsler ==
28. januar: Johannes Hevelius, polsk astronom (d. 1687)


== Dødsfall ==
9. august – Domenico Pinelli den eldre, italiensk kardinal (f. 1541)
21. oktober – Johannes Eccard, tysk komponist (f. 1553)
30. oktober – Karl IX av Sverige, svensk konge (f. 1550)
1612


== Begivenheter ==
26. august – Omkring 200 mennesker omkom i Slaget ved Kringen ved Otta.


== Fødsler ==
Vincenzo Costaguti, italiensk kardinal (d. 1660)
25. mai – Jan Olbracht Wazy, polsk kardinal (d. 1634)
9. august – Sven Bröms, svensk teolog (død 1693)


== Dødsfall ==
9. februar – Vincenzo Gonzaga, hertug av Mantova, (f. 1562)
1613


== Begivenheter ==
Kalmarkrigen mellom Danmark-Norge og Sverige slutter.
29. juni – The Globe: Teateret til William Shakespeare brant ned.


== Dødsfall ==
Anton Praetorius, tysk prest og forfatter (f. 1560)
1614


== Begivenheter ==
Connecticut oppdages av den nederlandske oppdageren Adriaen Block.
Jan Mayen fikk dagens navn av Joris Carolus.
Molde ble ladested under Trondhjem.
Penzance fikk bystatus.
kaptein John Smith ankommer Massachusetts.


== Etableringer ==
Befolkede områderAlbany, hovedstaden i den amerikanske delstaten New York.
Karislojo/Karjalohja, kommune i landskapet Nyland i Finland.
Kristianstad (tidl. Christianstad), svensk by i Skåne län i landskapet Skåne, grunnlagt av kong Christian IV.
Penedo, by og kommune i delstaten Alagoas i nordøstregionen av Brasil etablert som koloniby.
Sirinhaém, kommune i delstaten Pernambuco i nordøstregionen av Brasil.
Tirana ble grunnlagt av den osmanske hærføreren Sulejman Pasha.UniversiteterHeythrop College, kollegium underlagt University of London, grunnlagt av jesuitter i Leuven i Belgia.
Universitetet i Groningen


== Fødsler ==
2. september - Claus von Ahlefeldt (d. 1674), dansk adelsmann og offiser.
20. september - Martin Martini (d. 1661), ledende kinamisjonær tilhørende jesuittordenen.
16. desember - Eberhard III, hertug av Württemberg (d. 1674)Fødselsdato ukjentDodo, prins Yu (d. 1649), mandsjuisk prins og general.
Jean-Baptiste Boësset (d. 1685), fransk komponist.
Arnold de Fine (d. 1672), dansk biskop i Trondheim og historiker.
Jacob Jensen Nordmand (d. 1695), norskfødt rustmester og kunstdreier som virket ved hoffet i København.
Hallgrímur Pétursson (d. 1674), islandsk luthersk prest og dikter.
Franz Tunder (d. 1667), tysk komponist og organist fra Lübeck.
Zacharias Wagenaer (d. 1668), eventyrer og reisende kjent fra de nederlandske Vestindiske og Ostindiske kompaniene.


== Dødsfall ==
7. april - El Greco (f. 1541), spansk maler av gresk avstamming.
24. juni - Peder Jensen Vinstrup (f. 1549), dansk prest og biskop i Sjælland.
11. august - Lavinia Fontana (f. 1552), italiensk maler.
21. august - Grevinne Elizabeth Báthory de Ecsed (f. 1560), ungarsk adelig seriemorder.
26. eller 27. september - Felice Anerio (f. 1560), italiensk komponist
15. oktober - Peder Claussøn Friis (f. 1545), geistlig og historisk-geografisk forfatter.Dødsdato ukjentClaus Berg (f. 1546), norsk kannik.
Isaac Casaubon (f. 1559), klassisk fransk-sveitsisk filolog.
Pedro Fernandes de Queirós (f. 1565), portugisisk sjømann og oppdagelsesreisende.
1615


== Fødsler ==
10. mars – Hans Ulrik Gyldenløve, uekte barn av Christian IV (d. 1645)
Napachanie

Napachanie (tysk Grundheim) er en landsby i Rokietnica-kommunen i Posen-fylket i Wielkopolskie-provinsen, nær Posen. Landsbyen har gymnasium og et palass fra 1879. Palasset er i stilen som blir kalt dronning Annas nordeuropeiske renessansestil.
Antoni av Napachanie (1494–1561), professor og rektor ved Det jagellonske universitet, kom fra Napachanie.
Motorsport

Motorsport er all motorisert sportsvirksomhet, det vil si bilsport, motorsykkelsport, motorbåtsport og motorflysport. 


== I Norge ==
Motorsport i Norge styres av to forbund. Norges Bilsportforbund for bilsport og Norges Motorsportforbund for resten. Norsk bilsport har i alle disse årene vært, og er fortsatt, organisert gjennom Det internasjonale bilsportforbundet (FIA), KNA  startet dette og senere kom NAF og NMK med i 1932 MA. Nevnden for Automobilsport kom i 1932, mens man i 1984 tok man navnet Norges Bilsportforbund. KNA sammen med NAF har i dag en bemyndigelse fra FIA til å håndheve internasjonale regler for Touring delen med bil i Norge.
Motorsykkelsporten startet i 1916 da Norsk Motorcycle-Club ble stiftet. Dette skiftet etter hvert navn til Norsk Motor Klubb da avdelingene og ønske å bedrive bilsport. NMK søkte i 1977 om å få motorsykkelsporten inn i Idrettsforbundet og NMK stiftet da sammen med  de andre motorsykkelklubbene Norges Motorsykkelforbund. I 2001 ble Motorsykkelforbundet slått sammen med Båtsportforbundet, og man fikk dagens Motorsportsforbund.


== Grener ==
Asfaltracing
Dragracing
Motocross
Freestyle Motocross
Enduro
Speedway
Rally
Rallycross
Roadracing
Supermotard
Trial
Crosskart
Gokart
Bilcross
Drifting


== Konkurranser ==
24-timersløpet på Le Mans
Autoball
Baja 1000
Camel Trophy
Europa Truck Trial
Formel 1
IndyCar Series
MotoGP
NASCAR
Rainforest Challenge
Rally Paris–Dakar
SCCA Pro Rally Championship
World Rally Championship
World Touring Car Championship


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norges Bilsportforbund (NBF)
Norges Motorsportforbund (NMF)
Fédération Internationale de l'Automobile (FIA)
Norsk Motor Klubb (NMK)
Kongelig Norsk Automobilforbund (KNA Bilsport)
Norsk Automobil Forbund (NAF Motorsport)
Motorposten - nyheter, bilder, resultater og video
Versjonskontrollsystem

Et versjonskontrollsystem, eventuelt versjonsstyringssystem eller versjonshåndtering,  er programvare som kan holde orden på de forskjellige versjonene av en eller flere datafiler. Når en fil oppdateres eller forandres, slettes ikke den gamle versjonen, men blir lagret i en database som inneholder tidligere versjoner av filene. Gamle versjoner kan hentes frem, og det er som oftest mulig å vise forskjeller mellom de forskjellige versjonene og lage utviklingsgrener fra disse versjonene.


== Fordeler med versjonskontrollsystemer ==
Alle tidligere versjoner av filene lagres, så man kan rekonstruere filstrukturen til ethvert tidspunkt. En feil har for eksempel oppstått i et program. Når oppsto denne feilen? Hva ble gjort som forårsaket denne feilen? Man vet med sikkerhet at en tidligere versjon av programmet ikke hadde denne feilen, altså må feilen ha oppstått på et visst tidspunkt. Ved å rekonstruere tidligere versjoner kan man identifisere endringene som introduserte feil. Det er lett å vise forskjeller mellom to forskjellige versjoner og på den måten ha kontroll over hva som er gjort.
Ved å skrive inn en kommentar hver gang en versjon legges inn, får man etter hvert en bra oversikt over utviklingen.
Flere brukere kan som oftest jobbe ganske uavhengig av hverandre på de samme filene. Etter at filene er forandret, legges de inn i systemet, og andre brukere som har tilgang til systemet, vil få med seg disse oppdateringene. Dette er en god hjelp i å forhindre at dine forandringer blir annullert fordi gamle versjoner av filen blir lagt inn av de andre utviklerne.
Systemer som dette forhindrer at man legger ned mye arbeid i form av redigering av gammel, avleggs kildekode, men har stadig siste versjon innen rekkevidde med komplett historie for hver enkelt fil.
Det er ofte mulig å lage parallelle og alternative versjoner som det kan arbeides på uten at den stabile eller vanlige versjonen blir påvirket.


== Versjonskontrollsystemer beskrevet på Wikipedia ==
Subversion
CVS (Concurrent Versions System)
Mercurial
Git


== Se også ==
Konfigurasjonsstyring
Programvareutvikling


== Eksterne lenker ==
Git
CVS (Concurrent Versions Systems)
Subversion Arkivert 1. april 2004 hos Wayback Machine.
GNU Arch
OpenCM
Aegis Arkivert 14. oktober 2014 hos Wayback Machine.
Monotone
Vesta Arkivert 9. september 2020 hos Wayback Machine.
BitKeeper (Proprietært)
IBM Rational ClearCase
Perforce
RCS

Revision Control System (RCS) er et enkelt versjonskontrollsystem, – revisjonskontrollsystem, utviklet av Walter Tichy ved Purdue University i 1982. Forløperen var kildekodekontrollsystem (SCCS). CVS er en viderutvikling av RCS. RCS blir i liten grad brukt i dag fordi det ikke har støtte for flere kataloger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Proprietær programvare

Proprietær programvare (engelsk: proprietary software), som regel kalt «produsenteid programvare» på norsk, er programvare der opphavsretten brukes til å beskytte produsentens eierskap. I praksis beskyttes programvaren ved å begrense bruksretten til den. Typisk må brukeren inngå en lisensavtale for å få lov til å bruke den. I motsetning til fri programvare har man ikke lov til å undersøke eller endre programvaren, og kildekoden er hemmelig. I tillegg kan lisensen ha begrensninger som er ment å sikre produsenten salgsinntekter, som forbud mot videreformidling. I noen tilfeller har brukeren ingen rettigheter ut over å kjøre programmet på en bestemt datamaskin låst til et bestemt produkt.
Åndsverkloven og markedsføringsloven bestemmer hvor begrenset en lisens kan være. Vanligvis har hver eneste programprodusent sin egen lisens forskjellig fra andre bedrifter. Derfor er det langt flere forskjellige ufrie lisenser enn frie lisenser. Produsenteid programvare står ofte i motsetning til programvare med brukervennlige lisenser.  Det er ikke alltid produsenteid programvare har en lisens som beskytter produsentens rettigheter. Flere selskap gir betydelig mer frihet med sin produsenteide programvare enn hva som er vanlig. Selskap som Qt Software og MySQL leverer såkalt to-lisensiert programvare. Det betyr at programvaren er tilgjengelig under både en fri og en produsenteid lisens.


== Se også ==
Fri programvare
Åpen kildekode
Tretten-ulykken

Tretten-ulykken var en togulykke som inntraff den 22. februar 1975 da nordgående persontog (nr. 351) fra Oslo og sørgående ekspresstog (nr. 404) fra Trondheim kolliderte en kilometer nord for Tretten stasjon på Tretten i Øyer kommune sør i Gudbrandsdalen i Oppland. Med 27 omkomne og 25 sårede er dette norgeshistoriens største togulykke i fredstid. En av de omkomne kom fra USA, resten var norske, deriblant politikeren og forleggeren Tønnes Andenæs. Det var til sammen rundt 800 passasjerer med i de to togene. Årsaken til sammenstøtet var at nordgående tog feilaktig forlot Tretten stasjon, angivelig mot et stopp-signal.
Ulykken har noen fellestrekk med Åsta-ulykken (i år 2000). Strekningen hadde fjernstyring, men ikke automatisk togkontroll, og den direkte årsaken var at tog i begge tilfeller angivelig passerte et stopp-signal.
I juli 1969 inntraff det en ulykke etter samme type mønster ved Straumsnes på Ofotbanen. To malmtog støtte sammen, og en lokførerassistent omkom.


== Se også ==
Jernbane i Norge
Liste over togulykker
Norske katastrofer og store ulykker


== Eksterne lenker ==
«Da jeg tok bildene forstod jeg ikke hvor alvorlig ulykka var», artikkel fra nrk.no 22. februar 2015
Dagbladet: Togulykker med omkomne i Norge
VG: Hemmelig rapport kan renvaske lokfører
Bippe Stankelbein

Bippe Stankelbein (engelsk: Roadrunner) er en tegnefilmfigur fra Warner Bros. Inc. En «roadrunner» er en fugl i gjøkfamilien kalt veiløper.Bippe Stankelbein blir stadig jaktet på av Per Ulv. Tegnefilmene handler stort sett om alle måtene ulven ikke greier å fange Bippe Stankelbein på. 


== Stemmeskuespillere ==
Bippe Stankelbein har aldri snakket, bortsett fra at han sier «Beep beep» (også feilhørt som «Meep meep»). Per Ulv har derimot snakket noen få ganger.  
Dette vil si at Bippe Stankelbein har (per dags dato) aldri hatt en norsk stemmeskuespiller.   
Disse lydene er det som regel stemme skuespilleren Paul Julian som står bak  
Likvel har andre også tildelt han stemme opp gjennom årene, de fleste kun som engangs stemme skuespillere for han, disse er:  

Mel Blanc i 1964 Greeting Card Record, The New Adventures of Bugs Bunny fra 1973, 4 More Adventures of Bugs Bunny fra 1974 og Looney Tunes Talking Character Wall ClockKeith Scott i Road Runner Roller Coaster commercial og Looney Tunes Radio ShowJoe Alaskey i Nintendo DS spillet Looney Tunes: Cartoon ConductorKevin Shinick som gjesterolle i TV-serien MadSeth Green som gjesterolle i Robot ChickenEric Bauza i IOS og Android spillet Looney Tunes World of Mayhem


== Personlighet ==
Bippe Stankelbein har aldri hatt noe særlig personlighet utenom å være jaktbytte til Per Ulv. 
Mesteparten av tiden gjør ikke Bippe Stankelbein noe annet enn å løpe, si «Beep beep» og noen ganger stoppe opp for å spise fulgefrø som Per Ulv en gang i blant bruker som napp i sine forsøk på å fange han. Andre ganger hender det han skremmer Per Ulv ved å si «Beep beep» bak ham, noe som ofte fører til at han enten faller utfor et stup eller hopper så han slår hodet i et steinoverheng over seg..
Unntak er for eksempel Space Jam, hvor han spiller Basketball med de andre Looney Tunes og Michael Jordan.


== Opphav ==

Det egentlige vitenskapelige navnet på fuglen som kalles «roadrunner» på engelsk, er Geococcyx californianus, som på norsk heter «veiløper» eller «storløpegjøk». Dette er en liten, rask fugl som primært lever i ørkenområdene i det sørvestlige USA. Den løper oppimot 27 km/t og kan bli over 60 cm lang og 30 cm høy. Fuglen kan fly, men foretrekker å løpe.


== Referanser ==
Naturlig satellitt

En naturlig satellitt, måne eller drabant er et himmellegeme som går i bane rundt en planet, dvergplanet eller asteroide.
Naturlige satellitter kalles i dagligtalen måner. Denne bruken av ordet måne som typebetegnelse har ført til oppfattelsen om at vår måne mangler et egentlig navn. Dette har ført til at det latinske ordet for måne, Luna, enkelte ganger blir brukt på norsk som et alternativt navn på månen, men dette navnet har ingen formell status. Det korrekte vitenskapelige norske navnet på månen som går i bane rundt jorden, er månen.
Et annet ord for måne er drabant.


== Se også ==
Månen
Mars' måner
Jupiters måner
Saturns måner
Uranus' måner
Neptuns måner
Plutos måner
Eris' måne
Asteroidemåner


== Eksterne lenker ==
(en) Natural satellites – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) naturlig satellitt i Unified Astronomy Thesaurus
22 (tall)

22 (tjueto, også skrevet toogtyve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 21 og kommer før 23.
23 (tall)

23 (tjuetre, også skrevet treogtyve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 22 og kommer før 24. 23 er også et primtall, det neste primtallet er 29.


== I vitenskap ==
23 er atomnummeret til vanadium
antall kromosompar hos et menneske
25 (tall)

25 (tjuefem, også skrevet femogtyve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 24 og kommer før 26.
29 (tall)

29 (tjueni, også skrevet niogtyve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 28 og kommer før 30. 29 er også et primtall, det neste primtallet er 31.
32 (tall)

32 (trettito, også skrevet toogtredve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 31 og kommer før 33.
32 er et partall.


== I andre sammenhenger ==
32 er også:

antall permanente tenner hos et voksent menneske, inkludert 4 visdomstenner.
33 (tall)

33 (trettitre, også skrevet treogtredve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 32 og kommer før 34.