Mjøsbrua

Mjøsbrua (Mjøsbroen) er en 1420 meter lang kassebro med to kjørefelt over Mjøsa mellom Moelv og Biri. Den er en del av E6. Broen har 21 spenn, hvorav det lengste er 69 meter. Seilingshøyden er ca. 15 meter.Broen er Norges fjerde lengste bro. Den ble åpnet 16. november 1985 og erstattet både et tidligere ferjesamband mellom Mengshol og Gjøvik, og en svingete og bratt parsell med lav standard mellom Moelv og Lillehammer (blant annet Brøttumsbakkene), på østsiden av Mjøsa. E6 ble da flyttet til vestbredden mellom Biri og Lillehammer, mens gamle E6 langs østbredden ble nedklassifisert til vanlig riksvei (nå fylkesvei 213). E6 ble samtidig lagt utenom Lillehammer sentrum, utenom bebyggelsen i Moelv og riksvei 4 fikk endepunkt ved broens vestre ende. Broen ble delvis finansiert av bompenger, satsen var opprinnelig 12 kroner for personbil, 30 kroner for lastebil og 55 kroner for buss. Bomstasjonen var plassert i Moelv på østsiden av Mjøsa. Bompengeinnkrevingen startet 18. november 1985, og ble avviklet etter om lag 10 år. Forespeilet løpetid (nedbetalingstid) var 20 år.Brokonstruksjonen veier omkring 50 000 tonn og brospennet bæres av 400 betongfylt og armerte stålpæler, opp til 90 meter høye, som ble slått ned i den løse bunnen av Mjøsa. Broen er satt sammen av 21 deler. Dekket er av betong, med et topplag av asfalt. Det svenske firmaet Johnson Construction Company AB sto for arbeidet, til en pris av 97 millioner kroner (i 1983). Det er et 40 meter bredt og 15 meter høyt seilingsløp under broen.


== Nye Mjøsbrua ==
E6-traseen mellom Moelv og Biri var fra 2010 i en utredningsfase hos Statens vegvesen, som i planverket innebar en ny bro over Mjøsa i nærheten av den opprinnelige Mjøsbrua. Det var i utgangspunktet ikke tatt stilling til om det skulle bygges en ny tofeltsbru, som sammen med den opprinnelige Mjøsbrua ville gi to filer i hver retning, eller en helt ny firefeltsbro som sammen med den opprinnelige broen ville gi totalt tre filer i hver retning over Mjøsa. En ny bro kunne på grunn av tekniske forhold ikke bygges parallelt med den opprinnelige broen, samtidig som en eventuell utvidelse av Mjøsbrua fra to til fire kjørefelter ikke var mulig på grunn av manglende bæreevne. Ved oppstart av utarbeidelser av kommunedelplaner for ny E6 mellom Moelv og Biri i mars 2012, ønsket Statens vegvesen at det skulle utredes to firefelters broalternativer, begge sør for den opprinnelige Mjøsbrua.På et fellesmøte for formannskapene i Ringsaker og Gjøvik i februar 2013 la Statens vegvesen et sørlig firefelts alternativ som de ønsket å arbeide videre med i planprosessen. Etter innsigelser av Riksantikvaren knyttet til kulturminner på Mjøsas østside, ble det fra kommunestyret i Ringsaker i august 2014 besluttet å utrede et nytt sørlig trasé og broalternativ, noe lenger sør enn det opprinnelige alternativet på rundt 700 meter fra dagens bro.Utforming og materialvalg for den nye Mjøsbrua var ikke vedtatt per januar 2015, men under et idémøte mellom Statens vegvesen og NHO i mars 2010 ble det levert flere forslag på en firefelts trebro på rundt 1 400 meter med et lengste spenn på om lag 100 meter. Dette alternativet i materialvalg ville gjøre den nye Mjøsbrua til verdens lengste trebro, og syv ganger lenger enn dagens lengste trebro for trafikk, som er Flisa bru på 196 meter. Høsten 2013 ble det kjent at både Innovasjon Norge og Statens vegvesen hadde bevilget flere millioner kroner til ytterligere tekniske vurderinger av en mulig ny trebro.Verken fylkeskommunene eller de berørte kommuner ønsker å drifte den eksisterende Mjøsbrua som en fremtidig lokalvei, og ønsker derfor å rive broen om det blir bygget ny bro. Riving vil kunne koste 192 millioner kroner med det dyreste alternativet for riving og gjenbruk av Mjøsbrua. Med en byggepris på 200 millioner kroner justert etter dagens kroneverdi (2013) ville en eventuell riving med dyreste alternativ komme opp mot samme verdi som byggekostnaden fra 1985.


== Se også ==
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde


== Referanser ==


== Litteratur ==
Erik Johnsen: Mjøsbrua – en vandring i veghistorien. Utgitt av Statens vegvesen, Hedmark og Oppland, 1992. 184 s.


== Eksterne lenker ==
NRKs arkiv Verdt å huske