jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Andreas E. Furtwängler

Andreas Ernst Gottfried Furtwängler (født 11. november 1944 i Zürich) er en tysk arkeolog og numismatiker.


== Liv ==
Andreas Furtwängler er sønn av dirigenten Wilhelm Furtwängler og barnebarn av den kjente arkeologen Adolf Furtwängler. Han er gift og har tre barn.
Furtwängler tok doktorgraden i 1973 ved Heidelberg-universitetet og arbeidet fra 1976-1981 ved Deutsches Archäologisches Institut i Athen. 1991 habiliterte han seg ved Universität Saarbrücken, og siden 1994 er han professor i klassisk arkeologi ved Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg.
Fra 1993-2003 utførte han utgravninger og undersøkelser i Georgia, og siden 2002 er han engasjert i DAIs Didyma-prosjekt.


== Publikasjoner (utvalg) ==
Furtwängler, A.E.: Monnaies grecques en Gaule. Le trésor d'Auriol et le monnayage de Massalia 525/520 – 460 av. J.C. (Fribourg 1978)
Furtwängler A.E.: Zur Deutung der Obeloi im Lichte samischer Neufunde; in: Tainia. Roland Hampe zum 70. Geburtstag am 2. Dezember 1978 (Mainz 1980) 81-98
Furtwängler, A.: Neue Beobachtungen zur frühesten Münzprägung. Schweizer Numismatische Rundschau 65, 1986, 153-165
Furtwängler A.E. – Kienast Hermann J.: Samos. Der Nordbau im Heraion von Samos III (Bonn 1989)
Furtwängler, A.E.: Iberien und seine Nachbarn in achaimenidischer und nachachaimenidischer Zeit: Ein Rückblick; in: Archäologische Mitteilungen aus Iran und Turan 32, 2000, 275-279
Furtwängler, A.E.: Zum Prägeanlaß der frühen kolchischen Silberprägung; i: Autour de la mer Noire. Hommage à Otar Lordkipanidzé (Paris 2002) 71-81


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Andreas E. Furtwängler på Internet Movie Database 
(de) Verk av og om Andreas E. Furtwängler i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Peter Hommelhoff

Peter Hommelhoff (født 1942 i Hamburg) er en tysk jurist, som var rektor ved Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg fra 2001 til 2007.


== Utdannelse og karrière ==
Efter Abitur (artium) i Hamburg studerte Hommelhoff jus ved Freie Universität Berlin, Universität Tübingen og Albert-Ludwigs-Universität Freiburg. Efter den første (1968) og annen (1971) juridiske statseksamen var han virksom som advokat i Freiburg. I 1973 tok han doktorgraden i Freiburg, og ble året efter vitenskapelig assistent hos Marcus Lutter ved Ruhr-Universität Bochum. Her habiliterte han seg med et arbeide om konsernledelsesplikter.
Hommelhoff var først professor ved Universität Bielefeld. I 1990 fikk han en lærestol ved Heidelberg-universitetet, og ble i 2001 valgt til rektor.
Han er talsmann for universitetene og visepresident i den nasjonale universitets- og høyskolerektorkonferansen. Han mottok Max-Planck-forskningsprisen for internasjonalt samarbeide i 1997, og ble i 2002 utnevnt til æresdoktor ved Det jagellonske universitet i Kraków og i 2005 ved universitetet i Montpellier. I desember 2005 mottok han også Leo Baeck-prisen fra Zentralrat der Juden in Deutschland.
Han er gift og har to barn. Hommelhoff er medlem av det liberale partiet FDP.
Hommelhoff har skrevet en rekke bøker, artikler og kommentarer innenfor selskapsrett o.a.


== Utmerkelser ==
1999: Æresmedalje ved Det jagellonske universitet i Kraków
2002: Æresdoktor ved Det jagiellonske universitet i Kraków
2005: Utmerkelse fra den polske regjering for «særlige fortjenester for å fremme Polen i utlandet»
2005: Æresdoktor ved universitetet Montpellier I, Frankrike
2005: Leo-Baeck-Preis fra Zentralrat der Juden in Deutschland


== Referanser ==
Laken

Laken har flere betydninger:

Laken (sengetøy), et stort tøystykke til å dekke madrassen i ei seng
Laken (Belgia), forstad nordøst i Brussel
Lake (Lota lota), fisk i brosmefamilien


== Se også ==
Lake (pekerside)
Zhou Xiaochuan

Zhou Xiaochuan (kinesisk: 周小川; pinyin: Zhōu Xiǎochuān, født 9. januar 1948 i Yixing i byprefekturet Wuxi i provinsen Jiangsu i Kina) er en kinesisk økonom, reformator og byråkrat, og var sentralbanksjef i Kinas folkebank i Folkerepublikken Kina fra 2002 til 2018. 


== Bakgrunn ==
Zhou er sønn av en annen tidligere kinesisk politiker, Zhou Jiannan, som ble forfulgt under kulturrevolusjonen, men kom senere tilbake som bl.a. industriminister. 


== Utdanning ==
1975 – Beijing Chemical Engineering Institute
1985 – Tsinghuauniversitetet; Ph. D. innen "economic systems engineering"


== Karriere ==
Fram til 1986 – rådgiver overfor Kinas statsråd, om økonomisk restrukturering
1986 – 1989 – Visehandelsminister
1986 – 1991 – medlem av Den nasjonale komiteen for økonomiske reformer
1998 – 2000 – President i China Construction Bank
2000 – 2002 – Leder for den kinesiske kommisjonen for regulering av verdipapirer
2002 – 2018 – sentralbanksjef i Kinas folkebankI sitt verv som leder for den kinesiske kommisjonen for regulering av verdipapirer fikk han tilnavnet Zhou «Bapi»; Zhou «flåeren», fordi han avdekket mye korrupsjon, som medførte at mange småsparere tapte penger da det ble ryddet opp. I juli 2001 erklærte han at staten skulle redusere sine eierandeler i aksjemarkedet, noe som førte til at markedet gikk kraftig ned, og i oktober måtte han gå bort ifra disse planene. 
Han har skrevet over 100 avhandlinger og artikler i kinesiske og internasjonale magasiner. Han anses av mange for å være regjeringens mest velutdannede, og hylles for sitt intellekt og sine diplomatiske evner. Han er den eneste høytstående kinesiske politikeren som har publisert artikler i utenlandske magasiner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Zhou Xiaochuan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Zhou Xiaochuan hos China Vitae
Westerschelde

Westerschelde er en fjord i elven Scheldes utløp i den nederlandske provinsen Zeeland. I motsetning til Oosterschelde,  Grevelingen og Haringvliet er denne fjorden ikke stengt av en av demningene i Deltaprosjektet (ned. Deltawerken), da den er viktig for skipstransport til og fra Antwerpen i Belgia. Hadde Westerschelde blitt stengt, ville Antwerpens havn mistet tilgangen til Nordsjøen. De nederlandske myndighetene løste dette problemet ved å gjøre dikene høyere og dessuten forsterke dem.
Denne fjorden er relativt ung, i middelalderen var den ikke stort mer enn en vik som i historiske kilder kalles Sincfal. Scheldes opprinnelige løp og delta var dagens Oosterschelde. Lengre øst, der Hontenisse ligger nå, hadde i middelalderen en elv kalt Honte sitt løp gjennom et myrområde. Honte hadde sitt utløp lenger øst, i Schelde. Takket være flere springfloer som inntraff tidlig i det 12. århundre – eller kanskje så tidlig som i det 9. århundre – ble Schelde og Honte forbundet med hverandre, slik ble fjorden Westerschelde skapt. I århundrene som fulgte ble fjorden stadig bredere og også en kilde til flere oversvømmelser.
Fordi fjorden ikke er avstengt fra Nordsjøen, påvirkes den av tidevannet. Dessverre er Schelde meget forurenset, noe som blir tydelig når man ser mangelen på liv i store deler av den. Takket være kloakkrenseanlegg minskes tilførselen av nytt biologisk materiale, noe som gir bunnslammet mulighet til å oksidere. Dette vil i tidens løp føre til at Schelde og dermed også Westerschelde blir renere.
Westerschelde er en hindring både for skipsfart og transport mellom Zeeuws-Vlaanderen og resten av Zeeland. Problemet for veitransport ble i 2003 løst ved hjelp av Westerscheldetunnelen, Nederlands lengste veitunnel. For skipsfarten er den en hindring på grunn av at dens løp ikke er rett, tidevannets bevegelser og sandbanker som flyttes av tidevannet. Skip har gått og går regelmessig på grunn her. I 1995 ble en avtale med hensyn til fjerning av gamle skipsvrak underskrevet av regjeringene i Flandern og Nederland. I løpet av 2003 skal 38 vrak ha blitt fjernet fra skipsrennen til Antwerpen. Det største vraket ble fjernet i juni 2003, den 131 meter lange Alan A. Dale.


== Ferge ==
Fergen mellom Vlissingen og Breskens, brukes ikke til å frakte biler etter at tunnelen åpnet. Den er nå passasjerferge, drevet av BBA Fast Ferries Zeeland, (del av Connex). I begynnelsen med de opprinnelige fergene, fra 2. mai 2004 ble to små, katamaranlignende skip satt i trafikk. Disse heter «Prins Willem Alexander» og «Prinses Maxima» og ble bygget av verftet Royal Schelde Group i Vlissingen.


== Se også ==
Westerscheldetunnelen
Oosterschelde

Oosterschelde er en fjord i elven Scheldes delta i den nederlandske provinsen Zeeland. Den ligger mellom øyene Schouwen-Duiveland, Tholen, Sint-Philipsland, Noord-Beveland og Zuid-Beveland. Etter at Oosterscheldekering ble bygget i 1986 er det mulig å skille Oosterschelde fra Nordsjøen. To veiforbindelser mellom Schouwen-Duiveland og Noord-Beveland krysser fjorden, den ene via Oosterscheldekering i vest, den andre over Zeelandbroen på østsiden av fjorden.
Oosterscheldes form, lengde og dybde var lenge variabel. I tiden rundt Romerriket lå munningen av elven Schelde her. Frem til middelalderen var den en forholdsvis liten sideelv, men i tidens løp økte den i omfang. Stykke for stykke har beboerne i Zeeland (ned. zeeuwen) tatt landet tilbake, ved å anlegge diker slik at grunne "innsjøer" ble til (ned. inpoldering), og ved hjelp av vindmøller ble vannet pumpet ut. Dermed ble forbindelsen med Schelde begrenset til en smal kanal, Kreekrak, som forsandet og ble for grunn for båter. I 1903 ble forbindelsen brutt da et dike for jernbanen ble lagt her, slik at øyen Zuid-Beveland ble knyttet til det Noord-Brabantske fastlandet.
Frem til 5. november 1530, da det som kalles onde lørdag eller Sint-Felixvloed (oversvømmelse) inntraff, hadde  Oosterschelde sitt løp fra østenden av Westerschelde og nordover. Vestenfor Bergen op Zoom dreide den mot vest og fulgte nordkanten av det som i dag er kjent som Verdronken Land van Reimerswaal (Reimerswaals oversvømte land) før den endte i et delta. 


== Oosterscheldekering ==
Oosterscheldekering befinner seg mellom Schouwen-Duiveland og Noord-Beveland. Dette er den største av 13 demninger og barrierer i Deltaprosjektet (ned.: Deltawerken) som ble bygget for å beskytte en stor del av Nederland mot oversvømmelser.


== Oosterschelde nasjonalpark ==
8. mai 2002 ble Oosterschelde en av Nederlands nasjonalparker. Oosterscheldes undervannsfauna er meget variert, for mange dyr og fisker er det et viktig sted for gyting osv. På sandbunnen og ved den tettbevokste, stenlagte delen av dikene lever mange ulike sorter.  Dette har gjort Oosterschelde til et sted som trekker dykkere fra hele Europa.
Mammografi

Mammografi er røntgenundersøkelse av melkekjertlene. Ved mammografi kan brystkreft og andre sykdommer påvises. I mange land i den vestlige verden er regelmessige mammografiundersøkelser tatt i bruk som screeningmetode for å påvise brystkreft på et tidlig stadium. Siktemålet er å kunne redusere antall kvinner som dør av brystkreft. Det er foreløpig usikkert om screening av kvinner under 50 år er nyttig. Bildene er vanskeligere å tolke hos yngre kvinner da det er mer fast vev (melkekjertler) i forhold til fettvev hos dem enn hos eldre kvinner.I Skandinavia har meget motstridende syn på mammografi ulmet i fagmiljøene de senere årene. I 2008 skal forskere evaluere mammografiprogrammet frem til 2010 for å undersøke om mammografi skaper reduksjon av dødeligheten av brystkreft.


== Mammografi i Norge ==

I 1998 vedtok Stortinget å tilby offentlig mammografiscreening til alle kvinner i alderen 50–69 år. Målet er at minst 80 prosent av kvinnene som får innkalling via mammografiprogrammet skal møte opp.
En studie publisert i 2010 som evaluerte det norske mammografiprogrammet etter ti år, konkluderer med at kun 10% av reduksjonen i brystkreftdødelighet kan tilskrives mammografiprogrammet og at myndighetene bør revurdere nytten av programmet. En canadisk studie viser at mammografi ikke er mer effektiv enn egenundersøkelse av bryst alene med hensyn til å redusere dødelighet. En lederartikkel i bmj konkluderer med at data fra studier med langtidsoppfølging ikke gir støtte til mammografiscreening av kvinner under 60 og at politisk press og tro snarere enn vitenskapelige fakta kan ligge til grunn for screeningprogrammene. I en metaanalyse med åtte randomiserte studier og data for 600 000 kvinner i alderen 39 til 74 år konkluderer forfatterne med at overdiagnostisering og overbehandling ved mammografi ligger i størrelsesorden 30%. En norsk studie fra 2012 anslår at 23% av brystkrefttilfellene blant norske kvinner i alderen 50-69 år kan tilskrives mammografiscreening (og 27% skyldes bruk av legemidler med østrogen mot plager i overgangsalderen.)Andre studier dokumenterer at det norske screeningprogrammet har gitt 28% reduksjon i dødelighet blant kvinner som deltar i programmet.


== Referanser ==
Halbrend barne- og ungdomsskule

Halbrend ​barne- og ungdomsskule (HUSK) er en barne- og ungdomsskole i Halbrendslia i Sunnfjord kommune i Vestland. Skolen sto ferdig høsten 1974, men har senere blitt påbygd.
Skolen har elevklasser fra 5. – 10. klassetrinn, 1. – 4. klasse i kretsen hører til Flatene barneskule. Skolekretsen dekker sørsiden av Førde sentrum, Bruland, Halbrendslia, Slåttebakkane og området til Ulltang.


== Eksterne lenker ==
Halbrend barne- og ungdomskules hjemmesider
Mohammed bin Rashid al-Maktoum

Mohammed bin Rashid Al Maktoum, også kjent som sjeik Mohammed (født 22. juli 1949), er statsminister og visepresident i De forente arabiske emirater og emir av Dubai. 
Han er den tredje av Rashid bin Saeed al-Maktoums fire sønner (medlemmer av Dubais herskende familie al-Maktoum). Hans første kone heter Hind bint Maktoum bin Juma al-Maktoum, som han giftet seg med i 1979. Hans yngre kone er Haya Bint al-Hussein, datter av kong Hussein av Jordan og halvsøster av kong Abdullah II av Jordan, som han giftet seg med den 10. april 2004. De har to barn sammen; datteren AlJalila og sønnen Zayed. Haya Bint al-Hussein og Mohammed Bin Rashid al-Maktoum skilte seg i 2019. Sjeik Mohammed har til sammen 23 barn: ni sønner og fjorten døtre.al-Maktoum er svært interessert i hesteløp og tradisjonelle arabiske diktverk og kunst.


== Referanser ==
Bøvra (Ringsaker)

Bøvra er en elv i Ringsaker kommune i Innlandet. Den dannes av flere småbekker ved Åsa- og Fuglesangsetrene, går først mot øst mellom tildels myrete bredder, opptar noen små tilløp, går mot sør og sørvest, og faller ut i Næra vest for Midtskogen. Den er ca. 4 meter bred og vadbar.


== Referanser ==
Mysuholta

Mysuholta (i nedre løp også kalt Lona) er en elv i Ringsaker kommune i Innlandet. Den starter som flere småbekker på myr- og skogområdene sør for Sør-Mesna. Bekkene samles i Mysuholtmyra, hvor Mysuholta renner ut mot vest. Ved Lismarka møter den bekken fra Botshaugtjernet. Elva snur deretter først mot sør, og ved Brøttum mot øst, før den renner på myrene rundt Lontjernet og munner ut i Næras vestende. Den danner Langtjernet, Erstjernet og Lontjernet og opptar en del mindre tilløp. Bredden er fra 5–8 meter, og den kan vades ned til myrene på vestsiden av Lontjernet.


== Referanser ==
Mikhail Lapsjin

Mikhail Ivanovitsj Lapsjin (russisk: Михаил Иванович Лапшин; født 1. september 1934 i Setovka, Altaj kraj, død 17. juni 2006) er en russisk politiker. Han var den russiske republikken Altajs president fra 19. januar 2002 til 20. januar 2006.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mikhail Lapshin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mikhail Lapsjin hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Brumunda

Brumunda er en elv i Ringsaker kommune i Innlandet. Den renner fra Brumundsjøen til Mjøsa ved Brumunddal, og er 32,2 kilometer lang (38,3 km medregnet Brumundsjøens tilløp).Brumundas øverste kilder er Hestbekken og andre små bekker på vestsiden av Brumundkampen i Vang. Bekkene samles Brumundsjøen på grensen til Ringsaker og renner derfra i vestlig retning nordenfor Høljemyra til sør for Bersbuseter. Her løper den sammen med Ljøsåa, og bøyer deretter mot sør og videre mellom temmelig steile bakker til sør for Maridal. Her møter den sideelva Lera og renner deretter mot sørvest og faller ut i Furnesfjorden ved Brumunddal. Elven har nokså stridt løp, men kan på de fleste steder vades. I elvens nedre del ble det dannet tallrike fall, som ble anvendt til drivkraft for industrielle anlegg. Den ble også benyttet til fløtning.
Brumunda danner grensen mellom Furnes og Veldre, og var i middelalderen grensen mellom Søndre og Nordre Hedemarken. Den danner dessuten dialektgrensen mellom den nordlige og sørlige varianten av hedmarksk. Nord for elven finnes diftongene ei og øy, mens man sør for den sier e og ø.
Videre er dette en av de viktigste gyteelvene for ørret i Mjøsa. Fisk opp til rundt 5 kg. Fisketid 1. mai til 31. august.


== Sideelver ==
Lera
Svartdalsbekken
Skreppåsbekken
Rotfarbekken
Stormyrbekken
Aursmotjernbekken
Ellungstjernbekken
Ljøsåa
Bergsbutjernbekken
Tomsbekken (Steinbekken)
Dempenibekken
Vivelsbekken
Bubekken
Verkensbekken
Gautsæterbekken
Storbekken
Veslebekken
Hestbekken
Bjørkholbekken


== Referanser ==
Koordineringskomiteen av Sør-Asias maoistiske partier og organisasjoner

Koordineringskomiteen av Sør-Asias maoistiske partier og organisasjoner er en paraplyorganisasjon for ei rekke maoistiske partier og organisasjoner i Sør-Asia. Målsetninga er å samordne arbeidet i regionen. Komiteen er best kjent under forkortinga CCOMPOSA, etter navnet på engelsk Coordination Committee of Maoist Parties and Organizations of South Asia.
Komiteen blei stifta i 2001. 
Disse er med i komiteen:
Fra Bangladesh

Purba Bangala Sarbahara Party (Central Committee) Øst-Bengals proletariske parti (sentralkomiteen)
Purba Bangla Sarbahara Party (Maobadi Punargathan Kendra) Øst-Bengals proletariske parti (maoistiske oppbyggingssenter)
Bangladesher Samyabadi Dal (Marxbadi-Leninbadi) (Dutta) Kommunistpartiet i Bangladesh (marxist-leninistisk) (Dutta)
Purba Banglar Communist Party – Marxbadi-Leninbadi (Lal Patakar) Øst-Bengals kommunistparti - marxist-leninistisk (Rødt flagg)
Purba Banglar Sarbahara Party (Maoist Bolshevik Reorganization Movement) Øst-Bengals proletariske parti (maoistisk-bolsjevikisk omorganiseringsbevegelse)(observatør)Fra India

Communist Party of India (Maoist) Indias kommunistparti (maoistene)
Communist Party of India (Marxist-Leninist) (Naxalbari) Indias kommunistiske parti (Naxalbari)
Revolutionary Communist Centre of India (Marxist-Leninist-Maoist) Indias revolusjonære kommunistiske senter (marxist-leninist-maoistisk)
Revolutionary Communist Centre of India (Maoist) Indias revolusjonære kommunistiske senter (maoistisk)Fra Sri Lanka

Ceylon Communist Party (Maoist) Ceylons kommunistparti (maoistisk)Fra Nepal:

Communist Party of Nepal (Maoist) Nepals Kommunistiske Parti (maoistisk)Fra Bhutan:

Bhutan Communist Party (Marxist-Leninist-Maoist) (observatør) Bhutans kommunistparti ((marxist-leninist-maoistisk) (observatør)Ettersom disse partiene er best kjent under sine engelske navn står de oppgitt først her, med norsk oversettelse bak.
Se også:

Revolutionary Internationalist Movement


== Eksterne lenker ==
Nettsida til CCOMPOSA
Flagstadelva

Flagstadelva er en elv på Hedmarken. Storparten av elveløpet ligger i Hamar kommune, bortsett fra en strekning hvor den danner grense mot Ringsaker. Elva munner ut i Mjøsa i Åkersvika, like øst for Hamar sentrum.
Elva har utspring fra Lavsjømyrene sørvest for Gitvola. Den renner herfra i sørvestlig retning og skifter navn en rekke ganger: Killingbekken, Svartholbekken, Kveåa og Nybubekken, som munner ut i Nybusjøen. Etter Nybusjøen kalles den Flagstadelva, men ned til Tørbustilen sæter kalles den også Tørbustilelva. Nedenfor Tørbustilen snur elva mot sør og danner Tørbustilfallene, en rundt syv meter høy foss som markerer overgangen mellom den vide og åpne dalen øverst i vassdraget og den trange, gjelaktige dalen elva renner gjennom helt ned til Bjørge. På den siste strekningen renner elva forbi bebyggelse og jordbruksområder til utløpet i Åkersvika.
Den er 10–12 meter bred og kan vades unntatt i flomtiden.


== Referanser ==
Strukturledighet

Strukturarbeidsledighet defineres som en lang periode hvor antall arbeidssøkere er høyere enn antall ledige arbeidsplasser i en eller flere bransjer.


== Forskjellige typer ==


=== Yrkesmessig og geografisk strukturledighet ===
Når vi snakker om slik ledighet, mener vi at den er en konsekvens av sammensetningen/oppbygningen i næringslivet. Ofte er det misforhold mellom kvalifikasjon og krav som er årsaken til ledigheten (les:strukturledigheten).
Det at næringslivet består av flere mindre arbeidsmarkeder; er det én ledig arbeidsplass på et sykehus, og det var bare én arbeidssøker, er det snakk om strukturledighet om denne ene arbeidssøkeren var utdannet mekaniker, og ikke lege. 
Ved at bedriften tar i bruk mer avansert, databasert teknologi er det mange utdanninger som kommer til kort, dette har ført større misforhold mellom ønskede kvalifikasjoner og utdanning blant arbeidstakerne.
Det finnes flere offisielle og uoffisielle kursordninger i databruk for å prøve minke dette problemet. (les:dataførerkortet)
Når vi finner en lege bosatt et annet sted enn hvor han behøves kaller vi det også strukturledighet.
Vi skiller mellom yrkesmessig strukturledighet og geografisk strukturledighet.
Fusjoner, svikt i naturressursene, rasjonalisering er andre grunner til strukturledighet.


=== Fusjoner ===
Arbeidsplasser kan bli overflødige fordi den fusjonerte bedriften kan fungere like optimalt med færre arbeidstakere. 


=== Rasjonalisering ===
Ved at bedriften tar i bruk mer effektiv teknologi kan flere arbeidsplasser bli overflødige. Et eksempel er overgangen til nettbank. Datarevolusjonen er noe som har ført til at mange forskjellige arbeidsplasser faller bort.


=== Svikt i naturressurser ===
Om det ikke var olje igjen på norsk sokkel, ville flere yrkesgrupper miste jobbene sine. Det samme gjelder om fisken forsvinner.
Arbeidsledighet som er en konsekvens av  svingninger i etterspørsel og økonomi går under det vi kaller for konjunkturarbeidsledighet
Gresshumle

Gresshumle Bombus ruderarius (Müller, 1776) er ganske liten humleart. Den er sjelden særlig tallrik. Den tilhører underslekten Thoracobombus. Denne humlearten har ganske middelslang tunge.


== Kjennetegn ==
Gresshumle er som regel svart eller gråsvart og bakkroppsspissen er lys rustrød. Den kan lett forveksles i utsende med melanistiske (sorte) individer av skoghumla Bombus sylvarum, men et klart skille er de røde hårene rundt pollenkurven hos gresshumle. Den har også blitt forvekslet med mørke individer av høyfjellshumle, med tyvhumle og med steinhumle.


== Størrelse ==
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
Dronninger: Lengde 16–18 mm, Vingespenn: 29–32 mm
Arbeidere:  Lengde 9–16 mm, Vingespenn: 20–28 mm
Hanner: Lengde 12–14 mm, Vingespenn: 24–26 mm


== Bolet ==
Bolet ligger oppe på bakken i gress og mose. Bolene er små.


== Utbredelse ==
I Norge bare Oslo området og spredt langs kysten til Stavanger, samt hele Gudbransdalen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hansen, Lars Ove; Lønnve, Ole J. og Ødegaard, Frode. 2010. Veps. Hymenoptera. i Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken. Side 331-345.
Løken, Astrid. 1985. Humler, tabeller til norske arter (nøkkel for å bestemme arter). Norsk entomologisk forening. (Norske Insekttabeller; 9). 39 sider.


== Eksterne lenker ==
(en) gresshumle i Encyclopedia of Life 
(en) gresshumle i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gresshumle hos Artsdatabanken 
(sv) gresshumle hos Dyntaxa 
(en) gresshumle hos Fauna Europaea 
(en) gresshumle hos ITIS 
(en) gresshumle hos NCBI 
(en) Kategori:Bombus ruderarius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bombus ruderarius – detaljert informasjon på Wikispecies
Trebbia

Trebbia er en 118 km lang elv i det nordlige Italia. Den har sitt utspring i Genova i Liguria ved Monte Prelà i Appenninene. Den renner nordøst inn i provinsen  Piacenza i Emilia-Romagna hvor den munner ut i Po. Det viktigste stedet langs elven er Bobbio hvor klosteret San Colombano ligger.
I antikken het elven Trebia, og slaget ved Trebia fant sted her. 
18. juni 1799 fant det igjen sted et slag her. Tropper fra Østerrike og Russland beseiret de franske troppene.