Stad skipstunnel

Stad skipstunnel er en planlagt kanal og tunnel som skal krysse Stadlandet i Stad kommune i Vestland fylke. Målsettingen med prosjektet er å forbedre fremkommelighet og sikkerhet for sjøtransport forbi det værharde Stad. Tunnelen er planlagt å bli 1,7 km lang og få en høyde mellom tak og bunn på 49 meter og en bredde mellom veggene på 36 meter. Den er planlagt å være 33 meter høy og 8 meter dyp med kapasitet til 21 meter brede skip.Byggestart er planlagt for 2023, og tunnelen er forventet å stå ferdig i løpet av 3-4 år. Prisen ble i 2021 oppgitt å bli 3,4 milliarder kroner, med ferdigstillelse i 2026. Byggestart er avhengig av nytt vedtak.


== Bakgrunn ==

Stadlandet er en av de mest værutsatte halvøyer i Norge, uten noen skjærgård som tar av for havet utenfor. Dette er en del av skipsleden langs norskekysten som er blitt ansett for farlig.
Hovedgrunnen til å bygge en slik tunnel er sikkerhet og framkommelighet. Den såkalte konseptvalgutredningen fra fagmiljøet i Kystverket gikk i 2010 imot bygging av skipstunnel ved Stad. I 2013 ble prosjektet tatt inn i Nasjonal transportplan. I dette forslaget var det tenkt at byggingen skulle kunne starte i 2018.


== To alternativer ==
Det er foreslått to alternative traseer, det korteste alternativet er på rundt 1 800 meter og går fra Eide i Moldefjorden under Mannseidet til Kjødepollen ved Vanylvsfjorden, og slik gjennom det trangeste stedet av Stadlandet.
Et noe lengre alternativ har vært fra Skårbø til Fløde midtveis på Stadlandet.Det korteste alternativet er det mest aktuelle, etter at Kystverket leverte en utredning om konseptvalg i november 2007. Alternativet mellom Kjødepollen og Eide er valgt.


== Tunnelen ==

Tunnelen er planlagt å bli 1,7 km lang og få en høyde mellom tak og bunn på 50 meter og en bredde mellom veggene på 36 meter. På lavvann vil sjødybden være tolv meter.
Det er beregnet at det vil bli tatt ut rundt 3 millioner kubikkmeter med fastfjell, som tilsvarer rundt 5,4 millioner kubikkmeter med sprengt masse.Skipstunnelen har hittil blitt planlagt for fartøyer opptil 5 000 bruttotonn. I de nye utredningene inngår i tillegg en løsning der skip på størrelse med hurtigrutefartøyet MS «Midnatsol» (overkant av 16 000 bruttotonn), vil kunne benytte tunnelen. De videre utredningene skal belyse de ulike dimensjonenes samfunnsøkonomiske virkninger, samt nautiske spørsmål knyttet til dette. Selskapet bak Hurtigruteskipene har varslet at de ikke kommer til å bruke skipstunnelen, begrunnet med pris, manglende turistappell, og risiko for brann.


== Historikk ==
Historien om en skipstunnel gjennom Stadlandet går langt tilbake i tiden. I vikingtiden dro de sjøfarende båtene sine over Dragseidet på Stadlandet istedenfor å seile rundt.
Allerede i 1874 ble ideen om en skipstunnel gjennom Stadlandet lansert i en artikkel i Nordre Bergenhus Amtstidende. Omtrent på samme tid ble også forslag om å heise båtene opp på en jernbaneløsning over Stadlandet lansert, noe som ble beregnet til å være bare halve prisen av en tunnel hvor båtene seilte selv.Skipstunnel ble utredet fra 1990-årene. 


=== 2010 ===
I 2010 gikk den såkalte konseptvalgutredningen fra Kystverket imot bygging av skipstunnel ved Stad.


=== 2013 ===
I 2013 ble prosjektet tatt inn i Nasjonal transportplan. I dette forslaget er det tenkt at byggingen skal kunne starte i 2018. Prisen forventes å bli 2,1 milliarder, et anslag som er økt til 2,7 milliarder i 2017.


=== 2017 ===
KS2-kvalitetssikringen ble bestilt av Stortinget i september i 2017, dette er den siste kvalitetssikringen. Byggingen av tunnelen var på det tidspunktet ventet å starte i 2019. Kvalitetssikringen ble ferdigstilt 16. mai 2018 og konkluderte med at skipstunnelen ville ha en negativ nytteverdi på 3,1 milliarder kroner, som betyr et tap på 26 000 kroner for hvert av de 10–12 fartøyene som passerer skipstunnelen per dag i 40 år, noe som var en minking av nytten fra tidligere utredninger.


=== 2018 ===
I Nasjonal transportplan 2018-2029 ble Stad skipstunnel innlemmet med en ramme lik kostnadsoverslaget på 2,7 milliarder, 1,5 milliarder kroner lå inne i første del av NTP – for perioden 2018 til 2023.


=== 2019 ===
November 2019 ble regjeringspartiene enige om å bevilge 5 millioner kroner på Statsbudsjettet 2020 til å sikre framdriften i videre planlegging av tunnelen. Dette gjorde det mulig med byggestart i 2021, og ferdigstillelse i 2025.


=== 2020 ===
I oktober 2020 ble det klart at det i Statsbudsjettet for 2021 ikke ble bevilget penger til byggestart for det kommende året. I november 2020 meldte Fremskrittspartiet at de la inn 75 millioner kroner til skipstunnelen i sitt alternative statsbudsjett, og ønsket å forhandle frem byggestart i 2021 i budsjettforhandlingene.
Hele ti ganger har uavhengige eksperter konkludert med at den samfunnsøkonomiske nytten er negativ.

I desember 2020 ble det bekreftet at forhandlingene for statsbudsjettet 2021 hadde ført frem, og det ble avsatt 75 millioner kroner til byggestart for Stad skipstunnel i 2021. Total pris ble i 2020 anslått til 3,5 milliarder kroner.


=== 2021 ===
I februar 2021 mottok Kystverket oppdragsbrevet fra Samferdselsdepartementet, som i realiteten ga grønt lys til oppstart av forarbeidet for bygging av skipstunnelen.
Det ble satt et mål på byggestart vinteren 2023/2024, med ferdigstillelse i 2026. Ved fremleggelsen av statsbudsjett for 2022 i oktober 2021 ble det oppgitt at 440 millioner kroner skulle bevilges, og at total kostnad ble 3,4 milliarder kroner, med ferdigstillelse i 2026.


=== 2022 ===
Kystverket jobber med planlegging for anskaffelse av entreprenør. Prosjektet er tenkt som en stor totalentreprise, som omfatter både prosjektering og utførelse.


=== 2023 ===
Kystverket tar sikte på å kunngjøre konkurransen første kvartal 2023.


== Referanser ==


== Kilder ==
«Store skip i tunell i et fjell», av Knut Samset, NTNU


== Eksterne lenker ==
(en) Stad skipstunnel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Stad skipstunnel», fra nettsidene til Kystverket
Stad skipstunnels interessegruppe