jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Luigi Sepiacci

Fulco Luigi Sepiacci (født 12. september 1835 i Castiglione del Lago ved Perugia i Italia, død 26. april 1893 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet Den romerske kurie. Han var blant annet prefekt for Kongregasjonen for avlater og relikvier 1892–1893. Sepiacci tilhørte augustinereremittene.
Han ble kreert til kardinal av pave Leo XIII i desember 1891, med Santa Prisca som tittelkirke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Luigi Rotelli

Luigi Rotelli (født 26. juli 1833 i Corciano ved Perugia i Italia, død 15. september 1891 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet det pavelige diplomati. Han var apostolisk delegat i Konstantinopel og apostolisk vikar for det latinske patriarkatet Jerusalem, og deretter nuntius i Frankrike 1887–1891.
Han ble kreert til kardinal av pave Leo XIII i juni 1891.
Han deltok ved konklavet 1903 som valgte pave Pius X.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba  (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santorio  (1532-1602) *bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale  (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Erkebiskop Enrico Enríquez (1701-1756) *1743
Erkebiskop Manuel Quintano Bonifaz (1698-1774) *1749
Kardinal Buenaventura Córdoba Espinosa de la Cerda (1724-1777) *1761
Kardinal Giuseppe Maria Doria Pamphilj (1751-1816) *1785
Pave Pius VIII (1761-1830) *1816
Pave Pius IX (1792-1878) *1827
Kardinal Raffaele Monaco La Valletta (1827-1896) *1874
Kardinal Luigi Rotelli (1833-1891) *1878


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Reconquista

Reconquista (spansk og portugisisk for «gjenerobring») er en betegnelse på den kristne gjenerobringen av Den iberiske halvøy fra maurerne mellom 718 og 1492. 
I 711 invaderte maurerne Den iberiske halvøy og seiret i slaget ved Guadalete. I løpet av fem år hadde de underlagt seg det meste av halvøya, og knust de visigotiske kongedømmene. En større araberstyrke kom fra Nord-Afrika og erobrer land også nord for Pyreneene. De ble stoppet av Karl Martell i slaget ved Poitiers. Det som ofte beskrives som starten på la reconquista i Spania, er et mindre slag der visigoteren Pelayo, konge over Asturias seier over en muslimsk hær ved Covadonga i 718 eller 722. Først i 1085 inntar Alfonso den VI Toledo. Byen blir aldri mer ledet av muslimer.  
Den portugisiske reconquista kulminerte i 1250 da Afonso III erobret Algarve. Han styrte dermed over et rike som i stor grad tilsvarer dagens Portugal. 
I Spania kulminerte prosessen 2. januar 1492, da Ferdinand og Isabella fordrev den siste mauriske herskeren, Boabdil av Granada og forente det meste av dagens Spania under sitt styre (Navarra ble ikke innlemmet før i 1512). 


== Fordrivelsen av jødene ==
De katolske monarkene igangsatte en politikk for å oppnå religiøs og nasjonal enhet. Jødene hadde siden 1300-tallet havnet i økende grad av diskriminering og forfølgelse. Det kristne hatet, aktivt oppmuntret av flere paver, som Klemens VII og Benedikt XIII, førte til grusomheter som ble utført med den beste samvittighet. «Den ugjennomsiktige blandingen av pengegriskhet og religiøs ekstase sikret suksessen». De anonyme anklagene under inkvisisjonen forvandlet Spania til en totalitær stat. De religiøse minoritetene ble forsvarsløse og rettsløse. I Sevilla alene ble 700 kjettere brent på bålet i løpet av sju år. Flere av de mest bestialske og sadistiske forfølgerne av jødene ble senere den katolske kirkens offisielle helgener, som Vincent Ferrer og Pedro de Arbues.Den 31. mars 1492 ble Alhambra-dekretet om forvisningen av jødene utstedt. Jødene hadde fram til slutten av juli, tre måneder, å forlate landet. De hadde forbud mot å ta med seg verdisaker, som gull, sølv, penger, våpen eller hester. Av en befolkning på kanskje 80 000 jøder var det rundt halvparten som forlot landet mens resten konverterte. Mange av de gjenværende som conversos eller marranos (spansk for «skitne svin») ble fortsatt forfulgt av inkvisisjonen som skjulte jøder, hvilket fremmet ekstreme ideer om limpieza de sangre, «rent blod», og man kunne skaffe seg sertifikat på at man ikke hadde «blod» som var «forurenset».De fordrevne jødene ble tatt i mot av den osmanske sultanen. Mange slo seg ned i Thessaloniki hvor de dannet et betydelig sefardisk samfunn som besto til holocaust i Hellas under andre verdenskrig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Reconquista – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Maurere

Maurere er en betegnelse på de muslimske innbyggerne på Den iberiske halvøy og i Maghreb (Nord-Afrika) i middelalderen. 
I 711 begynte de erobringen av Iberia, som var fullført i løpet av fem år. I 718 begynte så reconquista, den langvarige kristne gjenerobringen som skulle fortsette helt til 1250 i Portugal og 1492 i Spania. 
Et forsøk på å erobre områder nord for Pyreneene endte i 732, da Karl Martel slo maurerne i slaget ved Poitiers. Den opprinnelige mauriske staten dekket det meste av dagens Spania og Portugal, men i 750-årene oppsto det indre konflikter, og den ble splittet i mindre fyrstedømmer underlagt Córdoba-kalifatet. 
De kristne områdene i nord og vest gjenerobret sakte, men sikkert, slik at i løpet av de neste århundrene kom Galicia, León, Navarra, Aragón, Catalonia, Portugal og Castilla under kristen kontroll. Man fikk så en periode med gjensidig toleranse, hvor maurere, kristne og jøder levde sammen. I 1031 kollapset Kalifatet Cordoba, og det islamske området i Spania ble deretter styrt av nordafrikanske maurere. 
I 1212 ble maurerne drevet ut av Spania av en kristen koalisjon under Alfonso VIII av Castilla. Det eneste gjenværende mauriske riket var Kongedømmet Granada, som overlevde frem til den siste herskeren, Boabdil, kapitulerte den 2. januar 1492.
De gjenværende muslimene ble tvunget til å velge mellom å konvertere til kristendommen eller å forlate Spania. En del valgte å bli; deres etterkommere ble kjent som moriscos og var en viktig del av bondebefolkningen i flere områder inntil de ble forvist mellom 1609 og 1614. De fleste av dem som forlot Spania reiste til Marokko, Algerie og Tunisia hvor de bidro til å sette preg på disse landenes kultur. 
Fremstilling av maurere, gjerne meget mørke og med et utseende heller typisk for afrikanere lenger sør på kontinentet, er meget alminnelig i europeisk heraldikk.


== Se også ==
al-Andalus, arabisk navn på de delene av Iberia som var under muslimsk styre 711–1492


== Eksterne lenker ==
(en) Moors (people) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Cognac (Charente)

Cognac er en kommune i departementet Charente i regionen Nouvelle-Aquitaine sørvest i Frankrike. Cognac er sammen med Confolens underprefektur i departementet.
Den ligger ved elven Charente, rett nord for Bordeaux. Byen har gitt navn til Cognac-området, som strekker seg over de to departementene Charente og Charente-Maritime. Dermed har den også gitt navn til drikken Cognac.


== Befolkningsutvikling ==
Antall innbyggere i kommunen Cognac (Charente)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Cognac – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Sundsøre kommune

Sundsøre kommune  er en tidligere kommune i Viborg amt i Danmark, opprettet ved Kommunalreformen (1970) fra 1. april 1970. Ved Kommunalreformen i 2007 ble kommunen innlemmet i nye Skive kommune i
Region Midtjylland sammen med Skive kommune, Sallingsund kommune og Spøttrup kommune.Ved kommunevalget i 2005 ble Sundsøres egen borgermester Flemming Eskildsen fra Venstre valgt til borgermester for den nye Skive kommune.


== Referanser ==
Sydthy kommune

Sydthy kommune er en tidligere kommune i Viborg amt i Danmark, opprettet ved Kommunalreformen (1970) fra 1. april 1970. Ved Kommunalreformen i 2007 ble kommunen innlemmet i nye Thisted kommune i Region Nordjylland sammen med Hanstholm kommune og Thisted kommune.


== Referanser ==
Thisted kommune

Thisted kommune ligger i Region Nordjylland, nordvest for Limfjorden i Danmark. Kommunen ble opprettet i forbindelse med Kommunalreformen i 2007 fra 1. januar 2007 og utgjør det gamle landskapet Thy lengst vest på øyen Nørrejyske Ø. 
Kommunen ble dannet av Hanstholm kommune, Sydthy kommune og tidligere Thisted kommune.Den 15. november 2005 ble kommunestyret valgt med sosialdemokraten 
Erik Hove Olesen som borgermester.
Administrasjonssenter og største by er Thisted, mens Hanstholm er kommunens fremste havneby og fergested for overfarten til Norge.
I kommunen ligger Nordsøakvariet, Hanstholm Museumcenter (Kanonmuseum), Hansted Reservat (viltreservat), og Vestervig kirke i Vestervig i sør.
Politikeren Steen Gade er født og oppvokst i Thisted kommune.


== Borgermestre ==
Niels Jørgen Pedersen (V) 2022-
Ulla Vestergaard (S) 2018-2021
Lene Kjelgaard Jensen (KF) 2010-2018
Erik Hove Olesen (S) 2007-2010


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Thisted Kommune – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tjele kommune

Tjele kommune er en tidligere kommune i Viborg amt i Danmark.Kommunen ble opprettet ved kommunereformen i 1970, da Nørlyng herred og Sønderlyng herred ble slått sammen. Ved kommunalreformen i 2007 ble kommunen en del av nye Viborg kommune i Region Midtjylland.Kommunen lå mellom Viborg og Randers. Ørum og Hammershøj var de største tettstedene i kommunen. 
Stedet er stasjon for Cross-Skagerraks elkabel mellom Norge og Danmark, da det danske elnettet har et knutepunkt her. Derfor ligger også Apples datasenter her.


== Referanser ==
Aalestrup kommune

Aalestrup kommune er en tidligere kommune i Viborg amt i Danmark, opprettet ved Kommunalreformen (1970) fra 1. april 1970. Ved regionreformen i 2007 ble kommunen en del av nye Vesthimmerlands kommune i Region Nordjylland. Bare skoledistriktene Hvam og Hvilsom i Aalestrup kommune ble ikke innlemmet i den nye kommunen, men gikk i stedet inn i henholdsvis Viborg kommune (Hvam) og Mariagerfjord kommune (Hvilsom).


== Referanser ==
Sebastiano Galeati

Sebastiano Galeati (født 8. februar 1822 i Imola i Italia, død 25. januar 1901) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Ravenna 1887–1901. 
Han ble kreert til kardinal i 1890 av pave Leo XIII.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Gaspard Mermillod

Gaspard Mermillod (født 22. september 1824 i Caruge ved Genève i Sveits, død 23. februar 1892 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var biskop av Genève og Lausanne 1883–1891.
Før sin utnevnelse til biskop, hadde han vært den katolske apostoliske administrator / vikar av den kalvinistiske byen. Kantonen Genèves regjering anerkjente aldri hans posisjon, og utviste ham, slik at han måtte styre bispedømmet i eksil fra Ferney i Frankrike. Senere fikk han vende tilbake til Sveits, men kantonen anerkjente aldri hans embede.Han ble kreert til kardinal i 1890 av pave Leo XIII.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba  (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santorio  (1532-1602) *bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale  (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Erkebiskop Enrico Enríquez (1701-1756) *1743
Erkebiskop Manuel Quintano Bonifaz (1698-1774) *1749
Kardinal Buenaventura Córdoba Espinosa de la Cerda (1724-1777) *1761
Kardinal Giuseppe Maria Doria Pamphilj (1751-1816) *1785
Pave Pius VIII (1761-1830) *1816
Pave Pius IX (1792-1878) *1827
Kardinal Gaspard Mermillod (1824-1892) *1864


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Kynologi

Kynologi er læren om hunden som dyr og redskap i menneskets tjeneste, akkurat som zoologi er læren om alle dyr. Ordet kynologi kommer av gr. kyon som betyr hund og logos som betyr vitenskap.
Kynologer er spesialister på hundedyr (tamhund, ulv og rødrev) og kan ha flere års høyere utdannelse innenfor sitt fagfelt gjennom en zoologisk akademisk tilnærming, men ikke nødvendig vis. I Norge finnes det svært få kliniske kynologer og andre som er eksperter innenfor områdene de studerer: hundedyrenes evolusjon, utvikling og mangfold, atferd og læremønster, samt historie. 
Temaet kynologi eksisterte knapt før på siste halvdel av 1800-tallet, da såkalte renrasede hunder dukket opp i historien og for første gang ble organisert, gjennom dannelsen av The Kennel Club i Storbritannia i 1873. I dag er den fremste kynologiske organisasjonen i verden Fédération Cynologique Internationale (FCI), som blant annet organiserer vår egen hjemlige Norsk Kennel Klub (stiftet 1898) og en rekke andre nasjonale kennelklubber.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cynology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stokastisk analyse

Stokastisk analyse er en del av sannsynlighetsteorien hvis hensikt er å formulere en teori for integrasjon av stokastiske prosesser som integrander med tanke på en stokastisk prosess. Fra dette kan man formulere stokastiske differensialligninger analogt med ordinære differensialligninger, men med den forskjellen at "støy" er til stede. Den vanligste støykilden i stokastiske differensialligninger er den Brownske bevegelsen, men andre er også tillatt som generelle Levy-prosesser.
Stokastisk analyse finner sine fremste anvendelser innen matematisk finans, men også i andre fagområder hvor støy er til stede som kommunikasjonsteori og fysikk.
Joseph-Alfred Foulon

Joseph-Alfred Foulon (født 29. april 1823 i Paris i Frankrike, død 23. januar 1893 i Lyon) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Lyon 1887–1893.
Han ble kreert til kardinal i 1889 av pave Leo XIII.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Giovanni Francesco Albani (1720-1803) *1760
Kardinal Carlo Rezzonico den yngre (1724-1799) *1773
Kardinal Antonio Dugnani (1748-1818) *1785
Erkebiskop Jean-Charles de Coucy (1724-1799) *1790
Erkebiskop Jean-Joseph-Marie-Victoire de Cosnac (1764-1843) *1819
Kardinal Clément Villecourt (1787-1867) *1836
Kardinal Charles-Martial-Allemand Lavigerie (1825-1892) *1863
Kardinal Joseph-Alfred Foulon (1823-1893) *1867


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Aimé-Victor-François Guilbert

Aimé-Victor-François Guilbert  (født 15. november 1812 i Cerisy-la-Forêt i Normandie i Frankrike, død 16. august 1889 i Gap) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Bordeaux 1883–1889. 
Han ble kreert til kardinal i mai 1889 av pave Leo XIII.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
Pave Julius II (1443-1513) *1481
Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
Pave Leo X (1475-1521) *1513
Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
Biskop Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.) (1569-1646) *1625
Kardinal Marcantonio Franciotti (1592-1666) *1637
Kardinal Nicolò Guidi di Bagno (|583-1663) *1644
Erkebiskop François de Harlay de Champvallon (1625-1695) *1651
Kardinal Louis-Antoine de Noailles (1651-1729) *1679
Biskop Jean-François Salgues de Valderies de Lescure (1644-1723) *1699
Erkebiskop Louis-Jacques Chapt de Rastignac (1690-1750) *1722
Erkebiskop Christophe de Beaumont du Repaire (1703-1781) *1741
Biskop César-Guillaume de La Luzerne (1738-1821) *1770
Erkebiskop Gabriel Cortois de Pressigny (1745-1823) *1786
Erkebiskop Hyacinthe-Louis de Quélen (1778-1839) *1817
Kardinal Thomas Gousset (1792-1866) *1836
Erkebiskop François-Augustin Delamare (1800-1871) *1856
Kardinal Aimé-Victor-François Guilbert (1792-1866) *1836


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Cardinals of the Holy Roman Church
Achille Apolloni

Achille Apolloni (født 13. mai 1823 i Anagni i Italia, død 3. april 1893 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet Den romerske kurie.
Han ble kreert til kardinal i mai 1889 av pave Leo XIII.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Cardinals of the Holy Roman Church
Gaetano de Ruggiero

Gaetano de Ruggiero (født 12. januar 1816 i Napoli i Italia, død 9. oktober 1896 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet Den romerske kurie.
Han ble kreert til kardinal i mai 1889 av pave Leo XIII.


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Ebeltoft kommune

Ebeltoft kommune er en tidligere kommune i Århus amt i Danmark. Kommunen ble opprettet  ved kommunalreformen i 1970, og innlemmet i den helt nye samlingskommunen Syddjurs kommune i Region Midtjylland ved regionreformen i 2007. Kommunale valg til den nye kommunen ble gjennomført i 2005.
Kommunesenteret Ebeltoft er hovedby i området Mols. Den tidligere kommunen ligger sørøst i Djursland på Jyllands østkyst.


== Se også ==
«Jylland» (fregatt)
Vraket i Ebeltoft Fiskerihavn


== Referanser ==
Høgskolen i Oslo

Høgskolen i Oslo (HiO) var en statlig høgskole i Norge som eksisterte fra 1. august 1994 til 1. august 2011, da den ble slått sammen med Høgskolen i Akershus til Høgskolen i Oslo og Akershus, som fra 2018 ble til Oslomet – storbyuniversitetet.
HiO hadde i 2011 omkring 11 000 studenter og 1 100 tilsatte. Den ble opprettet da tretten statlige høgskoler i Oslo ble slått sammen som en del av Høgskolereformen i 1994.
De tretten høgskolene var Aker sykepleierhøgskole, Barnevernsakademiet i Oslo, Bislet høgskolesenter, Norges kommunal- og sosialhøgskole, Norsk Journalisthøgskole, Oslo ingeniørhøgskole,  Statens bibliotek- og informasjonshøgskole, Statens lærerhøgskole i forming, Oslo, Statens reseptarhøgskole, Statens sykepleierhøgskole, Ullevål sykepleierhøgskole, Statens yrkespedagogiske høgskole, Østlandets musikkonservatorium.


== Lokalisering ==
Høgskolen i Oslo var samlokalisert på Bislett (Frydenlund, Pilestredet park og Holbergs plass), med hovedadresse Pilestredet 46 på Bislett i Oslo.


== Avdelinger og studietilbud ==
Høgskolen tilbød fag- og profesjonsstudier innen en rekke fagområder og var landets største statlige høgskole. Disse kunne tas i varierende lengder fra halvårsenheter til bachelorgrader, mastergrader og et doktorgradstudium, samt en rekke kurs-, etter- og videreutdanninger.
Høgskolens sju avdelinger var:

Avdeling for helsefag
Avdeling for samfunnsfag
Avdeling for estetiske fag
Avdeling for ingeniørutdanning
Avdeling for sykepleierutdanning
Avdeling for lærerutdanning og internasjonale studier
Avdeling for journalistikk, bibliotek- og informasjonsfagI tillegg kom Senter for profesjonsstudier (SPS).
Høgskolen tilbød internasjonalisering av studier, både muligheter for å ta deler av sin ordinære utdanning i utlandet, eller ved å fortsette å utdanne seg i utlandet etter endte studier.
I 2007 ble Høgskolen i Oslo, avdeling for lærerutdanning og internasjonale studier, tildelt ansvaret for opprettingen av Norges første permanente tolkeutdanning, og opprettet samme år studietilbudet «Tolking i offentlig sektor» hvor det i løpet av 2007 og 2008 ble tilbudt tolkeutdanning i 30 ulike språkkombinasjoner.


== Rektorer ved Høgskolen i Oslo ==
Steinar Stjernø 1994-2000
Per Lilleengen 2000-2007
Sissel Østberg 2007-2011


== Se også ==
Oslo- og Akershushøgskolenes studentsamskipnad
Oslostudenten (studentavis)
Studentersamfunnet Bislet
Studentparlamentet


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fra bryggeri til høgskole, om utbyggingen av Frydenlundområdet 1922-1999. redigert av Jon Li. Oslo, 1999. ISBN 82-579-0274-8


== Eksterne lenker ==
Høgskolen i Oslo
Avdeling for ingeniørutdanning
Studentparlamentet
Oslostudenten (Studentavis)
Galten kommune

Galten kommune er en tidligere dansk kommune i Århus amt. Kommunen ble opprettet ved kommunalreformen i 1970, og ble gjennom region- og kommunalreformen 2005–07 innlemmet i den nye Skanderborg kommune i Region Midtjylland.


== Borgermestre ==
Jens Grønlund (Venstre) 1998–2006
Leif Jensen (S) 1990–1998
Kurt Christensen (Venstre) 1982–1990
Knud Hegelund (Venstre) 1978–1982
Regner Grønlund (Venstre) 1970–1978


== Referanser ==
Gjern kommune

Gjern kommune er en tidligere kommune i Århus amt i Danmark. Kommunen ble opprettet ved  kommunalreformen i 1970, og gjennom 
regionreformen i 2007 slått sammen med Silkeborg kommune, Kjellerup kommune og Them kommune til nye Silkeborg kommune i Region Midtjylland.Gjerns viktigste tettsteder er: Gjern, Fårvang, Voel, Grauballe og Sorring


== Borgermestre ==
Ella Porskær (V) 2000–2006
Per Kromann (V) 1990–2000
Sven Møller Jensen (S) 1986–1990
Ejvind Brøndum Nielsen (V) 1974–1986
Laurits Madsen (Lokal liste) 1970–1974


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Opplysninger om kommunene – Århus Amt
Kart over nye kommuner fra 2007
Grenaa kommune

Grenaa kommune er en tidligere kommune i Århus amt i Danmark opprettet ved Kommunalreformen (1970). Ved region- og kommunalreformen i 2007 ble kommunen en del av den nye Norddjurs kommune i Region Midtjylland.  Byen Grenaa fortsatte med å være administrasjonssenter også for den nye kommunen. 


== Vennskapsbyer ==


== Referanser ==