jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Surselva

Surselva er dalen til Rein anteriur (tysk Vorderrhein) i den sveitsiske kantonen Graubünden. Dalens forløp er fra vest til øst. Sammen med de sørlige sidedalene Val Medel, Val Sumvitg, Val Lumnezia og Safiental utgjør Surselva også det største og vestligste av Graubündens elleve forvaltningsdistrikter. Befolkningen i Surselva er retoromansk- og tysktalende (hhv. 58 og 36 %). Landskapets retoromanske dialekt heter sursilvan[sk] og er det offisielle språket i de fleste av distriktets kommuner. 
Noen av de tyske kommunene (nærmere bestemt de som har over 80 % tysk språkandel) er walserlandsbyer. Dette gjelder områdene Obersaxen vest for Glion, sidedalen Valsertal og sidedalen Safiental.
Landskapets retoromanske navn Surselva betyr «ovenfor skogen». Skogen som menes er det ville, fremdeles forholdsvis urørte og store skogsområdet rundt juvet Ruinaulta (tysk Rheinschlucht), som oppstod etter et gedigent fjellskred etter den siste istiden for om lag 10 000 år siden. Juvet ligger på omtrent 800 moh. og er opptil 400 m dyp; det begrenser Surselva mot øst og de lavereliggende delene av Rhindalen (Imboden). Dalens sluttpunkt i vest er Alpsu-passet (2044 moh.; tysk Oberalppass) mot kantonen Uri. I nærheten av dette passet ligger flere av kildene som kan betraktes som Rhinens hovedkilder (siden de ligger lengst fra Rhinens munning). På tysk betegnes dalen også som Bündner Oberland (eller bare Oberland), men betegnelsen Surselva har nå blitt vanlig på tysk òg.
Surselva avgrenses av Glarner Alpen mot nord (3614 moh. i Piz Russein, tysk Tödi) og av Adulagruppen i sør (3402 moh. i Rheinwaldhorn). Landskapet er derfor preget av til dels nokså uberørte alpine økosystemer. Med 22 300 innbyggere fordelt over 1377 km² er distriktet Surselva dessuten forholdsvis tynt befolket (16 innbyggere/km²).
Nabodistrikter er Imboden i nordøst og Hinterrhein i sydøst. Dessuten grenser det til Ticino i syd, Uri i vest og Glarus i nord. Det fins ingen direkte trafikkforbindelser til Hinterrhein eller Glarus. Forbindelsen til Ticino skjer over Cuolm Lucmagn (1914 moh., tysk Lukmanierpass) i slutten av Val Medel.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Surselva består av fem kretser (ret. circul, tysk Kreis) og 43 kommuner (ret. cumün, tysk Gemeinde), som har stor grad av politisk selvstyre. Kretsene gjenspeiler også til en viss grad dalens geografiske inndeling:

Kretsen Mustér (tysk Disentis) er Surselvas øvre (vestlige) del inkl. Tujetsch, pluss sidedalene  Val Medel og Val Sumvitg.
Kretsen Rueun (tysk Ruis) er Surselvas midterste del.
Kretsen Glion (tysk Ilanz) er Surselvas nedre (østlige) del.
Kretsen Lumnezia (tysk Lugnez) tilsvarer den retoromansktalende sidedalen Val Lumnezia samt dennes walserspråklige sidedal Valsertal. Valsertal heter Val Sogn Pieder på retoromansk.
Kretsen Safien tilsvarer sidedalen Safiental med walserbefolkning. Safiental heter Val Stussavgia på retoromansk.


== Oversikt over distriktets kretser og kommuner ==

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.
Distriktet Hinterrhein

Distriktet Hinterrhein (tysk: Bezirk Hinterrhein, retoromansk: dertgira Rain posteriur) er et forvaltningsdistrikt i den sveitsiske kantonen Graubünden. Distriktet er oppkalt etter den sørlige (eller «bakre») kildeelven av Rhinen og omfatter dalen til denne samt dalen til Averser Rhein. Det dekker et areal på 615 km² og har 12 500 innbyggere. Området er overveiende tyskspråklig (85 %; inkludert enkelte walsertyske kommuner), men har en retoromansktalende minoritet (sutsilvan-dialekten; 6 %). To prosent snakker italiensk.
Distriktets fire kretser gjenspeiler den naturlige og kulturelle inndelingen av distriktet:

Rheinwald (= «Rhinskogen», men avledet av retoromansk Valragn = «Rhindalen») helt syd er den øverste delen av Hinterrheindalen, som strekker seg i vest–øst-retning. Den ble på 1200-tallet kolonialisert av walserfolket og er derfor tysktalende. Landsbyene ligger mellom 1420 og 1620 moh., og landskapet er omgitt av høye fjell på alle sider (3402 moh. i Rheinwaldhorn). Via San Bernadino-passet og -tunnelen er Rheinwald forbundet med Valle Mesolcina og via Splügenpasset med Italia i syd. Nedover begrenses Rheinwald gjennom et juv (Roflaschlucht).
Schams (tysk) eller Val Schons (retoromansk) er Hinterrheindalens midterste del, som strekker seg i syd–nord-retning. Inntil midten av 1900-tallet var området nesten rent retoromansktalende, men tysk har nå fått større utbredelse. Dalen ligger mellom 1094 og 883 moh. og avgrenses nedover gjennom atter et juv (Viamala).
Kretsen Thusis ( ret. Tusaun / Tusàn inkludert  Heinzenberg som kalles Mantogna på retoromansk) lenger nord er den nederste venstre (vestre) delen av Hinterrheindalen.
Domleschg (ret. Tumleastga) helt nord er den nederste høyre (østre) delen av Hinterrheindalen ved inngangen til Albuladalen.
Avers ( ret. Val d´Avras ) utgjør den øverste delen av dalen til Averser Rhein syd for Schams, og er også en gammel walserbosetning.Distriktet Hinterrheins nabodistrikter er Surselva i vest, Imboden og Plessur i nord, Albula i øst, Maloja i sydøst og Moesa i sydvest. Dessuten grenser det til Ticino i vest og Lombardia (Italia) i syd. Det fins ingen direkte trafikkforbindelser til Ticino, Surselva eller distriktet Maloja.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Hinterrhein består av fem kretser (tysk Kreis, ret. circul) og 38 kommuner (tysk Gemeinde, ret. cumün), som har stor grad av politisk selvstyre.


== Oversikt over distriktets kretser og kommuner ==

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.
Hinterrhein

Hinterrhein er

Hinterrhein (elv); én av Rhinens kildeelver i den sveitsiske kantonen Graubünden,men kan også referere til

distriktet Hinterrhein, som er sammenfallende med den nevnte elvens dalføre.
Distriktet Albula

Distriktet Albula (tysk: Bezirk Albula, retoromansk: dertgira Alvra) er et forvaltningsdistrikt midt i den sveitsiske kantonen Graubünden. Distriktet er oppkalt etter elven Albula (ret. Alvra) og omfatter dalen til denne samt dalen til bielven Julia (ret. Gelgia). Det dekker et areal på 723 km² og har 8700 innbyggere. Området var overveiende retoromansktalende (surmiran-dialekten; i dag 26 %), men tysk er nå det største språket i distriktet (66 %). Retoromansk er imidlertid fremdeles flertallsspråket i flere kommuner, spesielt i Surses (tysk Oberhalbstein), som er dalen til Julia og ett av distriktets kretser. Tre prosent snakker italiensk; mesteparten av disse bor i kommunen Bivio lengst syd i distriktet.
Distriktet Albulas nabodistrikter er Hinterrhein og Plessur i vest, (Prättigau/)Davos i nord og Maloja i øst. Forbindelsen til distriktet Maloja skjer over Julier- eller Albula-passet eller gjennom Albulatunnelen (jernbane)
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Albula består av fire kretser (tysk Kreis, ret. circul) og 23 kommuner (tysk Gemeinde, ret. cumün), som har stor grad av politisk selvstyre. Disse er:

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.
Distriktet Plessur

Distriktet Plessur (retoromansk: Il district da la Plessur) er et forvaltningsdistrikt (tysk Bezirk) i den sveitsiske kantonen Graubünden. Distriktet er oppkalt etter elven Plessur og omfatter kantonshovedstaden Chur med dalen til Plessur. Det dekker et areal på 266 km² og har 39 000 innbyggere. Området hører til den tyskspråklige delen av Graubünden (82 % andel). Schanfigg, som er dalens høyeste avsnitt, består av walserbosetninger. Retoromansk og italiensk snakkes av bare 4 % (hver).
Distriktet Plessurs nabodistrikter er Landquart i nord, Prättigau/Davos i øst, Albula i syd og Hinterrhein og Imboden i vest.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Plessur består av tre kretser (Kreise) og 16 kommuner (Gemeinden), som har stor grad av politisk selvstyre. Disse er:

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.


== Eksterne lenker ==
(en) Plessur (district) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Val Mesolcina

Val Mesolcina (italiensk; tysk Misox og på retoromansk la val Mesauc ) er en dal sør for Alpenes hovedvannskille i Sveits. Administrativt utgjør dalen også distriktet Moesa (distretto di Moesa) i kantonen Graubünden. Distriktet er oppkalt etter elven Moesa som drenerer dalen. Val Mesolcina begynner med San Bernadino-passet i nord og møter Valle Leventina i Ticono i sør.
Val Mesolcina er 496 km² stort og har 7700 innbyggere. Dalen har opplevd en sterk fraflytting gjennom de siste om lag hundre år, men denne negative befolkningstrenden ser nå ut til å ha stoppet opp. Val Mesolcina er ved siden av Val Bregaglia og Valposchiavo ett av Graubündens tre italienskspråklige områder. Her snakker 88 % italiensk og 7 % tysk, mens retoromansk praktisk talt ikke forekommer. Val Mesolcina sluttet seg mellom 1480 (den nordlige delen) og 1496 (den sørlige delen) til Graubünden.
Val Mesolcinas eneste nabodistrikt i Graubünden er Hinterrhein i nord, som man når via San Bernadino-passet. Ellers grenser Val Mesolcina til kantonen Ticino i vest og til Lombardia (Italia) i øst. Til Italia fins det imidlertid ingen direkte trafikkforbindelse.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Moesa består av tre kretser (it. circolo, tysk Kreis) og 17 kommuner (it. comune, tysk Gemeinde), som har stor grad av politisk selvstyre. Kretsene gjenspeiler også dalens geografiske inndeling:

Kretsen Mesocco er Val Mesolcinas øvre (nordlige) del.
Kretsen Roveredo er Val Mesolcinas nedre (sørlige) del.
Kretsen Calanca tilsvarer Val Calanca, som er en vestlig sidedal til den egentlige Val Mesolcina.Her følger en fullstendig oversikt over distriktets kretser og kommuner:

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.


== Eksterne lenker ==
(en) Val Mesolcina – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Prättigau

Prättigau (Partenz eller Purtenza på retoromansk) er et landskap i den sveitsiske kantonen Graubünden. Det består av den 40 km lange dalen til elven Landquart mellom fjellkjeden Rätikon i nord og Plessur-Alpene i syd. Dalen strekker seg fra sydøst til nordvest. Krysser man Wolfgangpasset (1631 moh.) øverst i Prättigau, kommer man sydover til Davos. Flüelapasset (2383 moh.) i øst danner forbindelsen til Engadin. Via fotstier, f.eks. over Schlappinpasset (2203 moh.), består det også kontakt til den østerrikske dalen Montafon i nord.
Sammen med kommunen Davos utgjør Prättigau (under navnet Bezirk Prättigau/Davos på tysk og Il district dal Partenz/Tavau på retoromansk) et forvaltningsdistrikt i Graubünden. Distriktet dekker et areal på 823 km² og har 25 200 innbyggere. Området er nesten rent tysktalende (90 %). I de to høyest beliggende kommunene (Davos og Klosters) tales walsertyske dialekter.
Prättigau/Davos' nabodistrikter er Landquart og Plessur i vest, Albula og Maloja i syd, og Inn i øst. Dessuten grenser det til Vorarlberg (Østerrike) i nord. Det fins ingen direkte veiforbindelser til distriktet Maloja eller til Østerrike.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Prättigau/Davos består av sju kretser (Kreise) og 15 kommuner (Gemeinden), som har stor grad av politisk selvstyre. Disse er:

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.
Valposchiavo

Valposchiavo (italiensk; på lokal dialekt Pus'ciav, tysk Puschlav) er en dal syd for Alpenes hovedkam i Sveits. Administrativt utgjør dalen også distriktet Bernina (distretto di Bernina) i kantonen Graubünden. Distriktet er oppkalt etter Bernina-Alpene, som dalen ligger i. Dalen strekker seg over 25 km lengde sydsydvestover fra 2338 moh. (Berninapasset) og ned til 550 moh. Dalen dreneres av Poschiavino, en bielv til Adda.
Valposchiavo er 237 km² stort og har 4700 innbyggere. Valposchiavo er ved siden av Val Bregaglia og Val Mesolcina ett av Graubündens tre italienskspråklige områder. Her snakker 91 % italiensk og 7 % tysk, mens retoromansk praktisk talt ikke forekommer. Valposchiavo valgte å bli del av Chur bispedømme i 1408. Etter dette ble den en del av Graubünden.
Valposchiavo er omgitt av Lombardia (Italia) på nesten alle kanter. Bare helt i nordvest grenser den til distriktet Maloja. Det fins vei- og jernbaneforbindelse til St. Moritz i nord og Tirano (Italia) i syd. Dessuten kan man via Livignopasset i nord nå den italienske kommunen Livigno.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Bernina består av to kommuner (comuni) som også hver utgjør sin egen krets (circolo). Disse er:

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.
Imboden

Imboden ( il Plaun på retoromansk ) er et landskap og et forvaltningsdistrikt (tysk Bezirk Imboden, retoromansk dertgira Plaun) i den sveitsiske kantonen Graubünden. Landskapet ligger ved sammenløpet av Vorderrhein og Hinterrhein, som danner Rhinen i kommunen Tamins. Imboden ligger dermed ved inngangen til disse to kildeelvenes daler, Surselva i vest og Hinterrheindalen  (Sutselva) i sør. De resterende nabodistriktene er Plessur og Landquart i øst. Dessuten grenser Imboden til kantonene Glarus og St. Gallen i nord, men på grunn av fjellkjeden Glarner Alpen fins det ingen direkte trafikkforbindelse dit.
Imboden har et areal på 203 km² og en befolkning på 17 700. Området har vært overveiende retoromansktalende (en blanding av sutsilvan- og sursilvan-dialekten) helt opptil siste halvdel av 1900-tallet (46 % i 1980, 29 % i 1990). I praksis kan dialekten i Imboden innordnes under sutsilvan-dialekten, men i det skriftlige har befolkninga her tradisjonelt benytta seg av sursilvan-dialekten. Selv om en stor del av befolkningen fremdeles forstår retoromansk, bruker nå bare 9 % det som førstespråk. Resten har gått over til (eller alltid snakket) tysk (80 %). Fire prosent snakker italiensk.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Imboden består av to kretser (Kreise) og sju kommuner (Gemeinden), som har stor grad av politisk selvstyre. Disse er:

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.
Distriktet Landquart

Distriktet Landquart er med et areal på 193 km² det minste forvaltningsdistriktet i den sveitsiske kantonen Graubünden. Distriktet er oppkalt etter elven Landquart, som munner ut i Rhinen midt i distriktet. Befolkningen på 22 700 er overveiende tysktalende. (Under to prosent snakker retoromansk eller italiensk.)
Distriktet Landquarts nabodistrikter er Prättigau/Davos i øst og Plessur og Imboden i sør. Dessuten grenser det til St. Gallen i vest og Liechtenstein og Østerrike (Vorarlberg) i nord. Det fins imidlertid ingen direkte trafikkforbindelser til Østerrike.
Distriktene i Graubünden er rent administrative enheter. Distriktet Landquart består av to kretser (Kreise) og elleve kommuner (Gemeinden), som har stor grad av politisk selvstyre. Disse er:

Alle befolkningstall og språkandeler bygger på folketellingen fra 2005.
Svenska språkbyrån

Svenska språkbyrån er avdelingen for svenskspråklig språkbeskyttelse innen Institutet för de inhemska språken i Finland. Svenska språkbyrån har ansvaret for å ivareta det svenske språket i Finland og kan regnes som Finlands offisielle språkmyndighet for svensk.
Den viktigste oppgaven til Svenska språkbyrån er å gi støtte til de som bruker svensk i sitt arbeide i Finland og trenger råd. Som del av sitt rådgivende arbeid gis Svenska språkbyrån ut ordbøker, ordlister og håndbøker. De gir også råd til publikum pr telefon og e-post. 
Svenska språkbyrån gir ut tidsskriftet Språkbruk. Den inneholder artikler informasjon om språkrelatert litteratur og råd og anbefalinger i språkspørsmål.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Institutet för de inhemska språken i Finland
Åboland

Åboland (finsk: Turunmaa) er en finsk økonomisk region i landskapet Egentliga Finland. Regionens areal er 1 587 km², og antall innbyggere var 22 678 (hvorav 61,3 % svensktalende) i 2011. Åboland utgjør skjærgården sørvest for byen Åbo og består av to kommuner: 

Kimitoön
Pargas


== Eksterne lenker ==
Region Åboland
Åbo skärgård
Ordnance Survey Ireland

Ordnance Survey Ireland (OSI, irsk Suirbhéireacht Ordanáis na hÉireann) er det statlige kartverket i Irland. 
Etaten utgjør sammen med Ordnance Survey of Northern Ireland en etterfølger til den irske avdelingen av den britiske Ordnance Survey. Denne avdelingen ble etablert i 1824 for å lage en detaljert kartlegging av hele øya i skala 6 tommer til en mile, det vil si 1:10 560. En viktig bakgrunn for dette var behovet for å kunne utarbeide en rettferdig ordning for skattlegging. 
I perioden 1825–1846 reiste landmålere ledet av offiserer fra Royal Engineers og mannskap fra Royal Sappers and Miners rundt på øya og gjorde en grundig oppmåling og kartlegging. Arbeidet ble ledet av oberstløytnant Thomas Frederick Colby og løytnant Thomas Larcom. Den topografiske seksjonen ble ledet av George Petrie, mens forskere som John O'Donovan og Eugene O'Curry ble ansatt for å undersøke stedsnavn. Kvaliteten på kartene de produserte var meget høy.
Francisco Taveira

Francisco Taveira (født 1575 i Macao i Kina, død 9. februar 1652) var en katolsk kinamisjonær tilhørende jesuittordenen. Han ble født av portugisiske foreldre i Macao trådte inn i ordenen der og ble presteviet 29. september 1621.


== Litteratur ==
Louis Pfister: Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)
Thomas Wharton, 1. baron Wharton

Thomas Wharton, 1. baron Wharton (født 1495, død 23. august 1568) ble født i Kirkby Stephen, Westmorland, England, som den eldste sønnen av Thomas Wharton av Wharton Hall og hans hustru Agnes Warcup. I 1518 giftet han seg med Eleanor Stapleton, datter av Bryan Stapleton av Wighill. I 1531 kjøpte han herregården Healaugh hvor han bodde i den siste delen av livet sitt.
Han ble gjort til ridder ved Windsor i 1527 og var medlem av parlamentet for Appleby i årene 1529–1536 og for Cumberland 1542–1544. Han var sheriff av Cumberland (1529), utpekt som vokter av de nordlige områdene mot Skottland i 1537, og i 1541 ble han kaptein for festningen Carlisle Castle. Han fikk en del positiv omtale for sin krigføring mot skottene i 1542, spesielt for hans seier i slaget ved Solway Moss, noe han ble belønnet med et baroni av kong Henrik VIII av England i 1544, og han tok sitt sete i Overhuset i 1545.
Han er, for øvrig, fortsatt omtalt i negative vendinger i området rundt Kirkby Stephen for å ha ødelagt og fjernet byen Wharton ettersom den lå i vegen for hans utsikt over dalen. Han er beskrevet som en bestemt mann og en tyrannisk herre. Han var konstant i krangle med folk i sitt nabolag. Senere i livet flyttet han fra Wharton Hall til Healough i Yorkshire ettersom han var konstant i frykt for at noen av hans fiender ville drepe ham. Han døde ved Healaugh i 1568.
Han giftet seg første gang med Eleanor Stapleton i 1518 og fikk følgende barn med henne:

Feorina Wharton
Thomas Wharton, 2. baron Wharton
Henry Wharton
Joan WhartonHan giftet seg andre gang med Anne Talbot den 18. november 1561 i Sheffield. Ekteskapet synes å ha vært barnløst.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Wharton, Edward Ross (1898): The Whartons of Wharton Hall. Oxford: Oxford University Press.
Wharton, Nathan Earl (1949): The Wharton Sleeve. San Marino, Calif.: privately published manuscript.
Dale, Bryan (1906): Good Lord Wharton. London: The Congregational Union of England and Wales.
Michel Trigault

Michel Trigault (født 1602 i Douai i Frankrike, død 30. september 1667 i Kanton i Kina) var en katolsk kinamisjonær tilhørende jesuittordenen. Han var nevø til pater Nicolas Trigault, som også var kinamisjonær.
Han kom til Kina i 1630 og virket først i Xian og fra 1660 i Jiangzhou. Der ble han arrestert sammen med pater Christian Herdtrich i 1665 under forfølgelsen av de kristne som tok til da, og først ført til Beijing og deretter i eksil til Kanton.


== Se også ==
Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen


== Litteratur ==
Louis Pfister: Notices biographiques et bibliographiques sur les jésuites de l'ancienne mission de Chine, 1552-1773, Chang-hai, 1932-1934 (Nendeln: Kraus Reprint, 1971)
Bord na Móna

Bord na Móna er et delvis offentlig selskap i Irland. Det ble opprettet i 1946 som en videreføring av Turf Development Board, Ltd. som hadde vært virksomt siden 1933.
Selskapet er ansvarlig for mekanisert innhøsting av torv fra de store myrområdene sentralt på øya Irland, først og fremst i grevskapene Offaly, Longford og Westmeath og da særlig fra Bog of Allen. Torven brukes i dag i hovedsak til energiproduksjon.
Selskapet har hovedkvarter i Newbridge i grevskapet Kildare.
Den mekaniserte innhøstingen av torv har ført til at store myrområder nå er ødelagt eller truet av ødeleggelse. Bord na Móna koordinerer de irske myndighetenes kampanje for bevaring av gammelt torv- og myrlandskap.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bord na Móna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Individual Thought Patterns

Individual Thought Patterns er det femte albumet av det amerikanske death metal bandet Death, utgitt i 1993. Svenske Andy LaRoque, kjent fra King Diamond, var gitarist ved siden av Chuck Schuldiner i studio.


== Sporliste ==
«Overactive Imagination» (3:28)
«In Human Form» (3:55)
«Jealousy» (3:39)
«Trapped in a Corner» (4:11)
«Nothing Is Everything» (3:16)
«Mentally Blind» (4:45)
«Individual Thought Patterns» (4:00)
«Destiny» (4:04)
«Out of Touch» (4:19)
«The Philosopher» (4:10)


== Besetning ==
Chuck Schuldiner – Gitar og vokal
Andy LaRocque – Gitar
Steve DiGiorgio – Bass
Gene Hoglan – Trommer


== Eksterne lenker ==
(en) Individual Thought Patterns på Discogs 
(en) Individual Thought Patterns på MusicBrainz 
(en) Individual Thought Patterns på Spotify 
(en) Individual Thought Patterns på AllMusic
.gd

.gd er Grenadas nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett.


== Registrering ==
Registrering av domenenavn foregår direkte på andre nivå.


== Se også ==
Domenenavn
Landskoder (internett)
Toppnivådomene


== Eksterne lenker ==
IANA .gd whois information
.gy

.gy er Guyanas nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett. Det administreres og styres av Universitetet i Guyanas nettsted.


== Se også ==
Domenenavn
Landskoder (internett)
Toppnivådomene


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IANA .gy whois informasjon
.ls

.ls er Lesothos nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett.


== Se også ==
Domenenavn
Landskoder (internett)
Toppnivådomene


== Eksterne lenker ==
IANA .ls whois informasjon
Registreringsnettsted for .ls domenet
F-34

F-34 er et drivstoff som brukes av Forsvaret. Navnet F-34 kommer fra NATO-koden til drivstoffet. Det er standard drivstoff for alle fly og helikopter med jetmotorer, og består hovedsakelig av parafin. Drivstoffet er også kjent som JP-8 (Jet Propellant 8). Det ligner på Jet A-1 som benyttes i sivile fly, men inneholder noen flere tilsetningsstoffer. 
Forsvaret benytter også F-34 i sine kjøretøyer med dieselmotorer. Motorene vil gi noe lavere effekt, men dette er til liten grad noen ulempe for Forsvarets bruk, hvor drivstoffet har flere fordeler. F-34 er for eksempel mer lagringsstabil enn diesel, og endrer ikke egenskaper like mye ved kulde. F-34 benyttes også i varmeovner og på primuser av Forsvaret. Fordelen ved å benytte F-34 til alt dette er at det gjør logistikken enklere, da man trenger langt færre drivstofftyper. Forsvaret benytter F-34 til stort sett alt. Bare en liten del av det som brukes er F-67 bensin, ettersom kjøretøyer som går på bensin nå for det meste er faset ut. Unntak fra dette er lette terrengkjøretøy som sekshjuling og snøskuter. Bensin blir nå stort sett bare brukt på småmaskiner som gressklippere etc.