jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Beauforts skala

Beauforts skala er en skala og måleenhet som brukes for å måle og uttrykke vindstyrke. Den ble utviklet og oppkalt etter den engelske admiralen Francis Beaufort tidlig på 1800-tallet. Ideen var å definere vindstyrken ut fra nødvendig seilføring på fullriggede orlogsfartøy (man of war) som var den vanligste skipstypen i den britiske marinen på den tiden.


== Inndeling av skalaen ==
Skalaen fikk 13 nivåer. I dag refereres det til nivåtallene som eksempelvis «Bf 9». Men den opprinnelige skalaen hadde kvalitative beskrivelser av effekten vinden hadde på seilføringen fra «Akkurat nok til styrefart» til «Det som ingen seil kan tåle».
Nivåene 0-4 omfatter vindstyrker der fartøyet kan forventes å ha alle seil satt, 5-9 omfatter seilsettingen som kreves for å beholde manøvreringsevnen i en stridssituasjon og 10-12 omfatter seilføring for å overleve. Senere tiders meteorologer (International Meteorological Committee, 1946) har lagt til trinn 13-17 for å omfatte også de vindstyrker som kan oppstå i tropiske orkaner, tornadoer (skypumper) m.m., men de er normalt ikke tatt med når skalaen presenteres i en populærsammenheng.


== Bakgrunn ==
På 1800-tallet fantes det en rekke vindskalaer rundt om i verden og det er et slumpetreff at nettopp Beauforts har overlevd og blitt en universell standard – en slump der den gjengse historieskrivningen, to oppfinnelser og en værkatastrofe spiller viktige roller. Beauforts skala ble antatt som en standard av Royal Navy i 1838, Samuel Morse oppfant telegrafen i 1837, T.R. Robinson oppfant skål-anemometeret for vindmåling i 1846 og i slaget ved Sevastopol i 1854 slo en overraskende vinterstorm store deler av de franske og engelske flåtene til pinneved. Mot denne bakgrunnen oppstod det et behov for å kunne varsle plutselige omslag i været, og løsningen ble oppdaget da fremsynte personer i admiralitetet koplet sammen de nye eksakte vindmålingene og muligheten for ved hjelp av Beauforts sifrer å kunne telegrafere prognoser til flåteenhetene.
På 1900-tallet kom skalaen til å bli tolket på ulike måter i samband med at man forsøkte å oversette skalaens nivåer til en felles standard med angivelser av vindhastighet og meteorologiske benevninger – et komplisert skritt, dels med tanke på ulike enhetssystem og dels ettersom orlogsfartøys seilsetting ikke lengre var allmenn kunnskap. Gradvis vokste en felles standard frem, og ved midten av 1900-tallet hadde de nye vindstyrkebetegnelsene slått ut Beauforts sifre i de fleste sammenhenger utenom i skipsloggbøkene.


== Skalaen ==
Styrkebetegnelsene og hastighetsintervallene refererer seg til vindens middelverdi. Ved instrumentmålinger nyttes gjennomsnittet for 10 minutter, forvent derfor sterkere vind i kastene.
Ved bedømming av styrken og eventuelle skader som følge av orkaner i Nord-Amerika anvendes Saffir–Simpson-skalaen.


== Bølgehøyde i meter ==


== Eksterne lenker ==
Beauforts skala Arkivert 19. januar 2013 hos Wayback Machine., fra nettsidene til yr.no
Treghet

Treghet eller massetreghet er innen fysikken en egenskap ved all materie som gjør at legemer motsetter seg endringer av bevegelsestilstanden.
All masse har treghet. Tregheten til et legeme er proporsjonal med legemets masse, i henhold til Newtons andre lov.
Dersom summen av kreftene på et legeme er lik null, vil legemet fortsette å bevege seg med den samme hastigheten i samme retning helt til summen av kreftene på legemet endres. Et legeme kan altså ikke endre hastighet eller retning dersom det ikke blir påvirket av noen kraft. Dette er definert ved Newtons første lov, og et uttrykk for treghet.
Byrkjelo

Byrkjelo er et tettsted i Gloppen kommune i Sogn og Fjordane. Tettstedet har 333 innbyggere per 1. januar 2022. Tine Meierier har sitt anlegg med Norges største produksjon av gulost plassert på Byrkjelo. Byrkjelo stadion ligger sentralt til ved siden av barneskolen Breim skole.
Europavei 39 kommer gjennom Votedalen fra Jølster og skjærer gjennom Byrkjelo sentrum mot Sandane. E39 krysser fylkesvei 60 mot Stryn i Byrkjelo og er et sentralt trafikknutepunkt for buss.
Et sentralt landmerke for Byrkjelo er fjelltoppen Eggjenibba mot sør. Myklebustdalselva renner gjennom sentrum og møter Breimselva like sør for Byrkjelo.


== Historie ==
Byrkjelo er en tidligere gård, også skrevet Bjørkelo.
Da veiforbindelsen Vadheim – Sandane (senere riksvei 14, nå Europavei 39) var ferdig i 1889 begynte Byrkjelo i Breim å ta form som et bygdesenter. Tidligere var Reed det naturlige senteret i Breim.


== Byrkjelo stadion ==

Byrkjelo stadion er et fotball- og friidrettsanlegg med gummidekke (Spurtan). Anlegget er hovedarena for kommunen og hjemmebane til idrettslaget Breimsbygda idrettslag. Byrkjelo og banen er kjent for friidrettskonkurransene Byrkjelo Games som ble holdt her hvert år. Banen har også vært arena for norgesmesterskapet i friidrett tre ganger, i 1988, 1999 og i 2011


== Referanser ==
Tidsdilatasjon

Tidsdilatasjon er et reelt fenomen som Albert Einstein postulerte i relativitetsteorien. Dersom en betrakter er i jevn bevegelse eller i ro vil ifølge den spesielle relativitetsteorien ethvert ur som er i bevegelse i forhold til betrakteren gå langsommere enn hans eget ur. Fenomenet gjelder naturligvis ikke bare for ur, men også for tiden i det systemet som beveger seg i forhold til betrakteren, og dermed for alle prosesser i dette systemet.
Ifølge relativitetsteorien finnes det ingen absolutt tid.  Tidsdimensjonen påvirkes av bevegelsestilstanden og av gravitasjonsfeltet rundt observatøren.  Det innebærer at tiden går med forskjellig hastighet i to treghetsystemer som beveger seg i forhold til hverandre, eller som befinner seg på forskjellige steder i et gravitasjonsfelt.
Tidsdilatasjonen gir opphav til det såkalte tvillingparadokset.


== Eksperimentelle bevis ==
I dag er det eksperimentelt bekreftet at tiden virkelig går saktere under høye hastigheter og i gravitasjonsfelt.


=== Bevis ved hjelp av to atomur ===
At tiden går saktere er bevist ved å bruke to atomur, der det ene er på jorden og det andre blir med på en tur i et supersonisk fly. Ved sammenligning av urene etterpå, har man sett at uret som var om bord i flyet har saktnet en tanke i forhold til det uret som har vært på jorden hele tiden. (Selv om supersoniske fly går fort, så er hastigheten langt fra lysets hastighet – for Concorde omkring 1/500 000 – så effekten er svært liten, men kan være målbar.)


=== Bevis ved partikkelakseleratorer ===
Når partikler akselereres til svært høye hastigheter i forbindelse med fysiske eksperimenter er det nødvendig å regne med relativistiske bevegelsesligninger for å få akseleratoren til å virke.


=== GPS ===
Det globale navigasjonssystemet GPS bygger på relativistiske bevegelsesligninger.  Ombord i satellittene som inngår i systemet er det atomklokker som gjør det mulig å beregne satellittens  nøyaktige posisjon basert på hva klokken er.  Uten å korrigere for at tiden går fortere (summen av hastighetsforskjellen, og gravitasjonsforskjellen) ombord i satellittene, hadde systemet ikke fungert.


== Se også ==
Relativitetsteorien
Tvillingparadokset
Global Positioning System


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«tidsdilatasjon», fra Store norske leksikon
«Time dilation», fra Khan Academy (engelsk)
Tvillingparadokset

Tvillingparadokset er ifølge Einsteins relativitetsteori at tiden ikke går med samme hastighet for alle observatører. For å tydeliggjøre tidsdilatasjonen, er det satt fram et paradoksalt tankeeksperiment:
Et enegget tvillingpar, født samtidig, vokser opp, hvorav en velger å bli astronaut. Vedkommende blir med på den første bemannede reisen til Alfa Centauri. Fartøyet går med en hastighet nær lysfarten. Romfarerne når sitt mål, og returnerer til jorden.
Relativitetsteorien sier at man må presisere nærmere hvilken tid det er snakk om. For tvillingen som ble med på reisen har det gått 10 år mellom avreise og hjemkomst. På jorden derimot har tiden gått raskere, og det har passert 40 år mellom de to hendelsene. Neste gang tvillingene har fødselsdag. Merk at ingen av de to har gått glipp av noen år, de har ganske enkelt opplevd at tiden ikke er absolutt. Grunnen til at tiden går langsommere for vedkommende som reiser tur/retur Proxima Centauri, er den hastigheten han/hun utsetter seg for. Den spesielle relativitetsteorien beskriver hvordan høye hastigheter (spesielt hastigheter nær lysets hastighet) fører til at tiden går langsommere.
Forklaringen er at astronauten skifter treghetsystem i det han/hun snur for å vende tilbake til jorden, mens tvillingen på jorden hele tiden er i samme treghetsystem. Derfor er det den jordfaste tvillingen som regner riktig.
Tidsdilatasjon er eksperimentelt bekreftet.


== Se også ==
Tidsdilatasjon
Relativitetsteori
Lysets hastighet
Albert Einstein
Genova

Genova (tysk Genua, genovesisk Zena (zay'nah), italiensk Genova, fransk Gênes) er en havneby i det nordlige Italia. Byen hadde en befolkning på rundt 580 000 i 2018 og er hovedstaden i Liguria.
Ligurernes by var lojal mot Roma mens andre stilte seg på karthagernes side under den andre punerkrigen, men mistet sin betydning som havneby etter at Vada Sabatia ble bygget nær Savona. 
I middelalderen var Genova en uavhengig og mektig republikk (en av de såkalte Repubbliche Marinare, de andre var Venezia, Pisa og Amalfi) primært orientert mot sjøen. Republikken Genova dekket det moderne Liguria og Piemonte. Den hadde flere kolonier i Midtøsten, Svartehavet, på Sicilia, Sardinia og i Nord-Afrika. Den kontrollerte også Korsika. Genova er verdens eldste republikk.
Berømte genovesiske familier som Doria hadde i praksis full kontroll over det tyrrhenske hav.
Genova mistet selvstendigheten under napoleonskrigene. Republikken utgjorde 1797–1805 det meste av Den liguriske republikk, men ble så direkte underlagt Frankrike. Wienerkongressen i 1815 godkjente at Genova tilfalt Kongeriket Sardinia og ble en del av Piemonte.
Berømte genovesere er Christofer Columbus, admiral Andrea Doria, fiolinisten Nicolò Paganini og den italienske patrioten Giuseppe Mazzini. Arkitekten Renzo Piano (mannen bak Pompidousenteret) kommer fra Genova.
Landemerker i byen er Palazzo Ducale, Cattedrale di San Lorenzo, den gamle bryggen Porto Antico, og Via Garibaldi med sine praktfulle paleer.
I 2001 holdt G8-landene toppmøte i Genova. EU utnevnte Genova til kulturhovedstad i unionen i 2004 sammen med den franske byen Lille.


== Idrett ==


=== Fotball ===
Genova er hjembyen til to store italienske fotballag. Den tradisjonsrike klubben Genoa har vunnet Serie A hele ni ganger. Byens andre store fotballag, Sampdoria, har vunnet Serie A én gang.


== Bilder ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Genoa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Genova – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
http://www.fotogian.com/genova.html
Charles Francis Richter

Charles Francis Richter (født 26. april 1900 i Overpeck i Ohio i USA, død 20. april 1985 i Los Angeles) var en amerikansk seismolog. Han er mest kjent for å ha utviklet Richters skala, som brukes for å måle styrken på jordskjelv, sammen med Beno Gutenberg i 1935.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Richter var av tysk avstaming. Hans oldefar kom fra Baden-Baden (i Baden-Württemberg) i 1848 på grunn av hjemlandets politiske ustabilitet i dette opprørets år i mange europeiske land.Foreldrene (Fred W. Kinsinger og Lillian Anna Richter) ble skilt tidlig, og gutten ble da med moren som flyttet med ham til sin egen far. Ni år gammel flyttet Richter slik til Los Angeles, der bestefaren var sekretær og reparatør i et firma som produserte maskiner.


=== Forsker ===
Han studerte ved Stanford University og begynte med sin doktorgradsforskning i fysikk ved Caltech under Robert Millikan. Før han avsluttet dette, takket han i 1927 ja til en stilling ved det seismologiske laboratorium ledet av Harry O. Wood (1879–1958).
Richters skala, som han utviklet for jordskjelvmåling i samarbeid med tyskeren Beno Gutenberg, ble lansert i 1935. Da var Richter forsker ved California Institute of Technology i Pasadena rett nord for Los Angeles. Staten California er kjent som et område med mye jordskjelv. I starten var Richter-skalaen bare gyldig sør i California. Målemetoden ble etter dette videreutviklet til å kunne brukes jorden rundt. 
Frem til da hadde styrkegraden til jordskjelv blitt målt i forhold til hverandre på grunnlag av skader. Særlig gjaldt dette graden av skader i bystrøk. Richter og Gutenberg lanserte en skala med absolutte verdier. Gutenberg fant ut at jordskjelvskalaen burde være logaritmisk. Trinn fire er ti ganger mer i amplitude enn trinn tre. Amplituden er størrelsen på sjokkbølgene et jordskjelv lager. Slike bølger gir utslag på en seismograf. Den utløste energien er 31 ganger større for hvert trinn på Richter-skalaen.
I et intervju på sine gamle dager sa Richter at det bare var ved en tilfeldighet at jordskjelvskalaen ble knyttet til hans navn. Han mente at Gutenberg hadde en like viktig rolle som ham i utviklingen av skalaen.Da Richter døde i 1985 var han verdenskjent, og gikk under namnet Dr. Quake, eller Doktor Skjelv. På det tidspunktet var Richter-skalaen i det alt vesentlige blitt erstattet av en annen skala, momentmagnitude.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Susan Elizabeth Hough: Richter's scale. Measure of an earthquake, measure of a man. Princeton Univ. Press, Princeton o.a. 2007. ISBN 0-691-12807-3
Augsburg

Augsburg er en by i den tyske delstaten Bayern, beliggende ved elven Lech. Den er administrasjonssentrum for bezirk Schwaben og for Landkreis Augsburg. Byens vannreguleringssystem som delvis stammer fra 1300-tallet, er oppført på Unescos verdensarvliste. Byen var hovedsete for Fugger-familien og ga navnet til Augsburg-bekjennelsen. Berthold Brecht ble født i Augsburg. Byen har (2019) en overveiende katolsk befolkning.


== Historie ==
Byen ble grunnlagt av keiser Augustus i 15 f.Kr. under navnet Augusta Vindelicorum, men fikk byrettigheter først i år 121 under keiser Hadrian. I Romerriket var dette hovedstad i provinsen Raetia og den nest største byen nord for Alpene – med om lag 12 000 mennesker – bare overgått av Trier. Byen ble inntatt av alemannerne i 450, men ble spart for ødeleggelse fordi den i århundrer forble en viktig katolsk valfartsby og bispesete, til minne om martyren Sta. Afra (død i 304).
Den ble en riksstad i det tysk-romerske rike i 1276. Handelen blomstret på grunn av byens strategiske posisjon som bindeledd mellom Tyskland og Italia. Det var her den rike bankierfamilien Fugger hadde sitt stamsete. En håndverkeroppstand i 1368 førte til innføring av en stenderforfatning. Fra 1469 regjerte overborgermester Ulrich Schwarz i praksis som diktator i spissen for et lavstender-regime, inntil han ble henrettet i 1478.
Augsburg var svært viktig i reformasjonen, og her formulerte Philipp Melanchthon den såkalte augsburgske konfesjon som er det teologiske grunnlag for den lutherske (protestantiske) kirke. Byen ble i tredveårskrigen inntatt av svenske styrker i 1632.
Augsburg var åsted for et veveropprør i 1794, da innslag av mekanisert tekstilindustri begynte å true lønnsomheten til de mange veverne i byen. Schüleschen Kattunfabrik fra 1771 regnes som en av Europas aller første fabrikker. Da det tysk-romerske rike ble oppløst i 1806 mistet Augsburg sin status som fristad og ble lagt under kongedømmet Bayern.
Tekstilindustrien forble viktig på 1800-tallet, mens neste århundre ble preget av mer avansert industri. Byen fikk elektrisk trikk fra 1898, og flyfabrikanten Messerschmitt hadde sitt hovedkvarter i Augsburg fra 1927. 
Ved riksdagsvalget i 1933 oppnådde NSDAP knappe 33% av stemmene. I 1938 ble byens synagoge brent og den sosialdemokratiske motstandsmannen Bebo Wager ble drept i Augsburg. Byen led store tap ved bombing med mer enn 300 000 brannbomber under andre verdenskrig. USAs 7. Armé befridde byen 28. april 1945, uten motstand.
I 2019 ble byens vannreguleringssystem oppført på Unescos verdensarvliste.Majoriteten av befolkningen er katolikker.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Confessio Augustana


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Augsburg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Augsburg – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Det hellige land

Jødedom, kristendom, islam samt bahai betegner Israel og Palestina som Det hellige land. I tillegg regnes gjerne også deler av Jordan, Libanon, Syria og Sinai-halvøya som en del av Det hellige land.


== Abrahams land ==
Guds beslutning om å gi Abrahams etterkommere Det hellige land står ved makt. Gud åpenbarte seg for Abraham og sa: "Ditt avkom gir jeg dette land" ( 1.Mos.15:18) I kap. 17 vers 8 gjentar Gud sitt løfte til Abraham, og understreker, at det gjelder for alltid.


== Kristen valfart ==
I mange århundrer har kristne valfartet til Det hellige land. Etter opprettelsen av staten Israel har denne virksomheten bare økt, dels i form av pilegrimsreiser eller tradisjonelle bibelturer, dels i form av studiereiser, men også i form av vanlige turistreiser.


== Korstog ==
Det var flere historiske grunner til å gå i korstog til Det hellige land:
a) Man ville befri Det hellige land fra de vantro muhamedanere.
b) Man ville sikre handelsrutene, herunder Silkeveien til Østen.
c) Man ønsket å misjonere og kanskje samtidig vinne nytt land.
Når fant de sted – og hvem ledet dem?

1095–99 – Under Pave Urban II, Jerusalem erobres i 1099.
1145–47 – Initiativ av abbed Bernhard av Clairvaux.
1189–93 – Blant annet ledet av Rikard Løvehjerte.
1202–04 – "Kremmerkorstoget".


== Kritikk på reiser ==
Middelalderens reisebeskrivelser forteller at folk hadde ulike motiver for å besøke landet den gangen også. I senere tid har en del kritisert bibelturene til Israel, fordi de er lagt opp uten noen synlig interesse for politiske forhold som er brennende i dagens situasjon.


== Hellige plasser ==
Jerusalem: symbol for alle religionene, det aller helligste sted i jødedommen og kristendommen, og islams tredje helligste sted (etter Mekka og Medina).
Karmelberget: her ligger bahaienes hellige plasser, Qiblih og Det universelle rettferdighetens hus.
Regensburg

Regensburg (latin:  Castra Regina: festningen ved Regen – fra 179 e. Kr. en romersk militærleir for en legion) er en kretsfri by i den østre delen av delstaten Bayern i Tyskland. Den ligger ved elven Donau ca. 100 km nord for München. Fra 2006 er gamlebyen i Regensburg og bydelen Stadtamhof på Donaus venstre bredd, oppført på UNESCOs liste over verdensarven. Steinerne Brücke er Tysklands eldste steinbro.I skriftlige kilder nevnes stedet som et romersk kastell omkring år 80. Regensburg var fra 1245 en fri riksstad og fra 1663 til 1806 var byen det permanente setet for Det tysk-romerske rikes riksdag. Byens historiske kjerne er fremdeles stort sett intakt, til tross for bombeangrep mot Messerschmitt-fabrikken i nærheten av byen under krigen. Det ble grunnlagt et universitet her i 1962. Main-Donaukanalen ble oppført mellom 1960 og 1992.Regensburg er sete for det romersk-katolske Regensburg bispedømme med blant annet de berømte Regensburger Domspatzen. Her finnes også fyrstehuset Thurn und Taxis og et av Europas største bebodde slott, Schloss Thurn und Taxis. Pave Benedikt XVI var professor ved byens universitet mellom 1969 og 1977.


== Bildegalleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Regensburg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Regensburg – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
James Earl Jones

James Earl Jones (født Todd Jones 17. januar 1931 i Arkbutla i Mississippi) er en amerikansk Emmy- og Tony-belønnet skuespiller. Han vokste opp i Dublin i Michigan. Han er kjent for sin tordnende, dype basstemme (basso profondo). Jones var som barn plaget med stamming og unngikk å snakke inntil en lærer på videregående skole hjalp ham å kontrollere stammingen ved å fremføre dikt. Han antas å ha den mest kjente og gjenkjennelige stemmene i film og TV.Jones' første rolle var i filmen Dr. Strangelove i 1964. Han har senere blant annet bidratt med stemme til en god del filmer, blant annet stemmen til Darth Vader i Star Wars-filmene, Mufasa i Løvenes konge, en god del gjestestemmer i Simpsons, Conan the Barbarian og CNN-introen «This Is CNN» og fortellerstemme i andre fjernsynsprogrammer og dokumentarer.I 1997 hadde Jones en gjesterolle i tre episoder av serien Homicide: Drapsavsnittet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) James Earl Jones – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) James Earl Jones på Internet Movie Database 
(sv) James Earl Jones i Svensk Filmdatabas 
(da) James Earl Jones på Filmdatabasen 
(da) James Earl Jones på Scope 
(fr) James Earl Jones på Allociné 
(en) James Earl Jones på AllMovie 
(en) James Earl Jones hos Rotten Tomatoes 
(en) James Earl Jones hos The Movie Database 
(en) James Earl Jones hos Internet Broadway Database 
(en) James Earl Jones hos Behind The Voice Actors 
(en) James Earl Jones på Apple Music 
(en) James Earl Jones på Discogs 
(en) James Earl Jones på MusicBrainz 
(en) James Earl Jones på Spotify 
(en) James Earl Jones på Internet Broadway Database
(en) James Earl Jones på Internet Off-Broadway Database
BSD

BSD kan vise til:

Berkeley Software Distribution
BSD-lisensen
bahamansk dollar
NetBSD

NetBSD er et fritt og åpent Unix-liknende operativsystem. Det nedstammer fra Berkeley Software Distribution (BSD), som igjen var et derivat av forsknings-Unix. BSD ble utviklet ved University of California, Berkeley.
Som den første Berkeley Software Distribution-varianten ble systemet formelt lansert som versjon 0.8 i mai 1993.
Under mottoet «Of course it runs NetBSD» kan systemet kjøres på over 58 forskjellige datamaskinarkitekturer. Samtlige versjoner er bygd fra samme kildekode, noe som gjør det mulig å tilby et tilnærmet eksakt likt operativsystem for et stort antall datamaskiner.
NetBSD leveres med en egen, tredjeparts programvarepakke (ports), the NetBSD Packages Collection (pkgsrc), som består av over 4 000 forskjellige programmer. Dette gjør det mulig å installere programvaren ved å gå til riktig mappe og skrive «make install». Programmet blir da hentet, pakket ut, konfigurert, kompilert og installert på en enkel måte, som samtidig gjør det like enkelt å fjerne programmet i ettertid. Ferdigkompilert programvare for de forskjellige plattformene tilbys også.
Som et resultat av systemets fleksibilitet tilbys også pkgsrc for andre unix-varianter som Linux, FreeBSD, OpenBSD, Solaris, macOS mfl.
NetBSD er et registrert varemerke for The NetBSD foundation.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) NetBSD – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NetBSD 4.0 installasjonsvideo
Fredrik III av Tyskland

Fredrik III (ty. Friedrich III) (født 18. oktober 1831 i Potsdam, død 15. juni 1888 i Potsdam) var konge av Preussen og tysk keiser. Han regjerte 99 dager i 1888.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var sønn av Vilhelm I, den daværende prins Vilhelm, yngre bror av kong Fredrik Vilhelm IV av Preussen, og keiserinne Augusta. Fredrik giftet seg i 1858 med prinsesse Victoria av Storbritannia og Irland, den eldste datteren av prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha og dronning Victoria (av huset Hannover). Victoria øvet stor innflytelse på sin mann med sine liberale politiske synspunkter.


=== General og keiser ===
Da Fredriks far ble konge ble Fredrik Preussens kronprins. Han kommanderte armeene under den østerriksk-prøyssiske krig i 1866 og i den fransk-prøyssiske krig i 1870, hvor han gjorde seg bemerket. Han ble aldri likt av Bismarck, som så med skepsis på hans, og særlig hans kones liberalisme, og ble derfor holdt utenfor enhver virkelig maktposisjon så lenge hans far levde. 
Da hans far døde og Fredrik etterfulgte ham som konge og keiser, led han uhelbredelig av kreft. Sykdommen hadde blitt feildiagnostisert i 1887, noe som førte til at en nødvendig operasjon ble kansellert. Fredrik regjerte kun 99 dager før han døde. Han ble etterfulgt av sin sønn Vilhelm II.


== Referanser ==