jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Høgskolen i Østfold

Høgskolen i Østfold (HiØ) er en statlig høgskole i Norge som ble etablert 1. august 1994. Høgskolen har nær 6 000 studenter og 510 ansatte.
Den er et resultat av at fem statlige høgskoler i Halden, Sarpsborg og Fredrikstad ble slått sammen som en del av Høgskolereformen i 1994. De fem høgskolene som fusjonerte var Østfold sykepleierskole (etablert i 1955), Halden lærerhøgskole (etablert i 1963), Østfold ingeniørhøgskole (etablert i 1965), Østfold distriktshøgskole (etablert i 1977) og Østfold vernepleierhøgskole (etablert i 1980).


== Studietilbud ==
Høgskolen tilbyr 139 studier og kurs (skoleåret 2020/2021). Undervisningstilbudet spenner fra halvårsenheter til bachelorgrader, mastergrader og enkelte doktorgradstudier, samt en rekke kurs-, etter- og videreutdanninger.


== Fakulteter og faglige enheter ==
Høgskolen i Østfold er delt opp i tre fakulteter, ett akademi og ett senter:

Fakultet for helse, velferd og organisasjon
Institutt for sykepleie, helse og bioingeniørfag
Institutt for velferd, ledelse og organisasjonFakultet for informasjonsteknologi, ingeniørfag og økonomi
Institutt for informasjonsteknologi og kommunikasjon
Institutt for ingeniørfag
Institutt for økonomi, innovasjon og samfunnFakultet for lærerutdanninger og språk
Institutt for språk, litteratur og kultur
Institutt for pedagogikk, IKT og læring
Institutt for real-, praktisk-estetiske, samfunns- og religionsfag
Nasjonalt senter for engelsk og fremmedspråk i opplæringenAkademi for scenekunst


== Samarbeid med NMBU ==
Det er også etablert samarbeid med Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) på Ås for å utvikle undervisningstilbudet og mulighetene for innovasjon.


== Navneformer ==
Høgskolen benytter forkortelsen HiØ, men som internettadresse brukes Hiof, da Ø er lite anvendelig, og HiO allerede var i bruk for daværende Høgskolen i Oslo da Høgskolen i Østfold opprettet sine hjemmesider og nettadresser.


== Se også ==
Studentsamskipnaden i Østfold
Halden Studentsamfund
Halden lærerhøgskole


== Litteratur ==
Halden lærerhøgskole 1963-1988. 1988. ISBN 8299177618. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Høgskolen i Østfold
Studentorganisasjonen i Østfold
Administrativt grevskap

Et administrativt grevskap (engelsk:administrative county) er en administrativ enhet, tilsvarende et fylke. Denne typen enheter finnes i England og Wales; i Wales ble ordningen dog modifisert noe i 1994. 
Begrepet ble innført i Storbritannia i 1888, da en ny lov om lokalforvaltning ble vedtatt. Det ble opprettet grevskapsråd for forskjellige områder, i stor grad basert på de tradisjonelle inndelingene i grevskap. De tradisjonelle enhetene ble i de fleste tilfeller bevart i form av seremonielle grevskap. 
I England og Wales ble lovgivningen endret i 1974, slik at de gamle grevskapsrådene ble erstattet med de administrative grevskapene.
I Skottland ble ordningen fjernet i 1975, og erstattet med regioner.
I Nord-Irland ble ordningen aldri formelt avskaffet, men har allikevel blitt erstattet av et system med 26 distrikter.
Irland behold den gamle ordningen inntil 2001, da grevskapsrådene ble erstattet av fylker (også i Irland kalt counties, men uten den samme historiske bakgrunn som egentlige grevskaper som i England).
AMC

AMC kan vise til:

American Motors Corporation
Australian Military Court
AMC (TV-kanal)
AMC Airlines
Islands kommuner

Island er delt inn i 8 landsdeler eller regioner (landsvæði) og 76 kommuner (sveitarfélög). Her følger ei liste over kommunene sortert etter folketall pr. 1. desember 2010.


== Flyttestrømmer ==
De siste årtiene har folkeflukt fra landbygda til Höfuðborgarsvæðið (Reykjavík og nabokommunene) preget innbyggertallsendringene på Island. Dette skyldes tekniske endringer i landbruk og fiskeindustrien. Industrioppbygging på Austurland skulle vende denne utviklingen og der med gikk innbyggertallene på Austurland (spesielt kommunene Fljótsdalshérað, Fljótsdalshreppur og Fjarðabyggð) betydelig opp. Dette gikk derimot tilbake når utenlandske håndverkere reiste hjem igjen til eget land når oppbyggingen var ferdig. Etter bankkrisa i 2008 flyttet en del av innbyggerne på Island vekk fra øya og i 2009 gikk innbyggertallet i landet ned for første gang etter 2. verdenskrig. Den steg derimot igjen i 2010, selv om endringen ikke var stor.


== Liste ==
New Order

New Order er et engelsk band som ble dannet i 1980, best kjent for sin synthpop fra 1980-tallet.
Bandet ble startet av de tidligere Joy Division-medlemmene Bernard Sumner, Peter Hook og Stephen Morris, som følge av vokalist Ian Curtis' selvmord. Gillian Gilbert ble med i bandet kort tid etterpå. Bandets største hit er sangene «Blue Monday» (1983) og «True Faith» (1987).
En sang av bandet, «Ceremony», ble brukt på lydsporet i filmen Marie Antoinette. Låta «True Faith» har de siste årene blitt brukt som intromusikk til Tour de France-sendingene på TV 2.


== Diskografi ==
Movement (1981)
Power, Corruption & Lies (1983)
Low-Life (1985)
Brotherhood (1986)
Technique (1989)
Republic (1993)
Get Ready (2001)
Waiting for the Sirens' Call (2005)
Lost Sirens (2013)
Music Complete (2015)


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) New Order (band) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) New Order (band) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) New Order på Internet Movie Database 
(da) New Order på Filmdatabasen 
(en) New Order på Apple Music 
(en) New Order på Discogs 
(en) New Order på MusicBrainz 
(en) New Order på SoundCloud 
(en) New Order på SoundCloud 
(en) New Order på Spotify 
(en) New Order på Songkick 
(en) New Order på Last.fm 
(en) New Order på Genius — sangtekster 
(en) New Order på AllMusic
Megameter

Megameter er en avledet SI-enhet for avstand.
En megameter er lik 106 meter, en million meter.
Symbolet for megameter er Mm.

Avstanden i luftlinje fra Oslo til Narvik er omtrent 1 Mm.
Jordens ekvatorialdiameter er 12,76 Mm.
Den gjennomsnittlige avstanden fra jorden til månen er 384,4 Mm.
Jupiters ekvatorialdiameter er 143 Mm.Megameter brukes lite i praksis ettersom enheten er for stor
for de fleste formål på jorden. Innen astronomien brukes
Mm noe til f.eks. å angi avstanden fra en planet til dens måner.
Det er også fare for forveksling med millimeter (mm) ettersom
en del mennesker feilaktig skriver SI-prefikset M (mega)
som m (milli).
1 megameter er lik:

106 meter
1000 kilometer
0,001 gigameterOg motsatt:

1 kilometer = 0,001 megameter
1 gigameter = 1000 megameter
Orgel

Orgel er en fellesbetegnelse for flere musikkinstrumenter. 
Orgelet er et av de eldste instrumentene vi kjenner til i dag. I den vestlige verden er orgelet vanlig som instrument i kirker og katedraler. Orientalske kirker har som regel ikke orgler, med unntak av enkelte emigrantkirker i USA; årsaken er en oppfatning om at kun den menneskelige stemmen skal skape kirkemusikken. 


== Ulike typer ==
Lydkilden i et pipeorgel er piper av tre eller metall. Pipeorgelet blir gjerne kalt kirkeorgel, fordi det oftest finnes i kirker, men det blir også brukt i enkelte synagoger og i verdslige bygg (for eksempel konserthus og kinoer. Ktesibios (Alexandria rundt 250 f. kr) regnes som pipeorgelets oppfinner.
Pipeorgelet spilles på tangenter, men lyden produseres ved at det åpnes for luft som kommer ut av pipene. 
Et trøorgel (også kalt harmonium) har ikke piper, men frie tunger som i et trekkspill. Trøorgelet var spesielt vanlig i bedehus og skoler før pianoet overtok på 1960-tallet.
Hammondorgelet ble opprinnelig utviklet som en erstatning for pipeorgelet, men er i dag mest brukt i populærmusikken.
Digitale orgel (som Hauptwerk), benytter samplingsteknikk der pipelyden er tatt opp og gjengitt via lydkabinetter. Noen kirker velger disse som hovedorgel; mest av økonomiske grunner, men også fordi dette gir et instrument med flere muligheter. Disse instrumentene har kortere levetid enn pipeorgel og regnes vanligvis ikke som fullverdige instrumenter.


== I overført betydning ==
Under andre verdenskrig kalte tyske soldater den sovjetiske rakettutskytingsbilen Katyusha for stalinorgel.


== Se også ==
Organist
Orgelbygger


== Eksterne lenker ==
(en) Organs (music) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Organ (music) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Helge Landmark: «Pipeorgel eller digitalt», artikkel på katolsk.no
Háskóli Íslands

Háskóli Íslands, eller Universitetet på Island, er et islandsk statlig universitet. Det ble grunnlagt i 1911, og hadde 45 studenter det første året. I dag har Háskóli Íslands rundt 8 000 studenter, fordelt på elleve fakultet, for en befolkning på rundt 310 000 innbyggere.
I tillegg til de store fakultetene, er det mange forskningsavdelinger forbundet med universitetet. Med 423 ansatte lærere, omtrent 1800 andre lærere og om lag 281 forskere og administratorer, er Háskóli Íslands den største enkelt-arbeidsplassen på Island. De første 29 årene var universitetet i Alltings-huset i sentrum av Reykjavík. I 1933 fikk universitetet tillatelse til å starte et eget lotteri. Universitetslotteriet som begynte i 1934 er fortsatt en hovedkilde til investeringer i bygningsmassen. I 1940 flyttet universitetet inn i det nye hovedbygget (Aðalbygging) på universitetsområdet ved Suðurgata. Der er de fleste bygningene også i dag.
Universitetet på Island kan tilby studier i 60 forskjellige emner. De mest populære blant utvekslingsstudenter er historie (spesielt eldre islandsk historie), litteratur (spesielt sagalitteratur) og geologi/naturgeografi (spesielt vulkanologi, glasiologi, seismikk og geoteknikk).
Undervisningsspråket er islandsk, men noen kurs er tilrettelagt for utenlandske studenter, slik at de kan fylle ett år med kurs der undervisningsspråket er engelsk. Utlendinger får lov til å skrive eksamen på engelsk i alle kurs. De fleste sensorene forstår også et skandinavisk språk, og da er det mulig for nordmenn å skrive eksamen på norsk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Universitetets hjemmesider: www.hi.is på engelsk Arkivert 30. desember 2011 hos Wayback Machine. og www.hi.is på islandsk
ABM-utvikling

ABM-utvikling – Statens samordnings- og utviklingsorgan for arkiv, bibliotek og museum var en norsk statlig etat, opprettet 1. januar 2003 ved sammenslåing av Statens bibliotektilsyn, Riksbibliotektjenesten og Norsk Museumsutvikling. ABM-utvikling var underlagt Kulturdepartementet, og ledet av et eget styre med representanter fra Kulturdepartementet, Miljøverndepartementet og Kunnskapsdepartementet. 


== Ansvarsområde ==
Etaten fungerte som rådgivende organ overfor Kulturdepartementet i saker om arkiv, bibliotek og museum, og hadde ansvar for gjennomføringen av politiske vedtak i sektorene. Den hadde også en viktig funksjon for utvikling av arkiv, bibliotek og museum, blant annet gjennom tildeling av prosjektmidler. ABM-utvikling hadde også i oppgave å samle inn statistikk fra ca. 5 500 biblioteker, museer og arkiver. Museene søkte om driftsmidler fra Kulturdepartementet og rapporterte bruken av dem gjennom statistikksystemet til ABM-utvikling. Organisasjonen arbeidet også med utvikling av arkiv utenfor Arkivverket, med fotobevaring og andre kulturvernoppgaver.
ABM-utvikling holdt til i Oslo, i Observatoriegata 1B som er tilbygget til Nasjonalbiblioteket. 


== Avvikling ==
Organisasjonen ble omorganisert på ny i 2010, da deler av virksomheten ble besluttet overført til Nasjonalbiblioteket og Norsk vitenskapsindeks, mens den resterende og største delen fra 1. januar 2011 skulle innfusjoneres som en del av Norsk kulturråd. Som en direkte følge av den politiske beslutningen om den nye omorganiseringen, sendte styret for ABM-utvikling ut en pressemelding 17. februar 2010, der de kunngjorde at styret gikk av.I oktober 2010 ble Anne Aasheim utnevnt til direktør for det nye, sammenslåtte Norsk kulturråd; hun tiltrådte 1. januar 2011.


== Direktører ==
2003–2008 Jon Birger Østby
2008–2009 Leikny Haga Indergaard (konstituert)
2009–2010 Stein Slyngstad


== Se også ==
ABM-institusjon


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
ABM-utviklings hjemmeside
kulturnett.no
Prosjektet Norsk digitalt bibliotek
Stortingsmelding nr. 22 (1999–2000) Kilder til kunnskap og opplevelser Om arkiv, bibliotek og museum i en IKT-tid og om bygningsmessige rammevilkår på kulturområdet («ABM-meldingen»)
Norsk digitalt bibliotek

Norsk digitalt bibliotek var et program initiert av ABM-utvikling, Statens senter for arkiv-, bibliotek- og museum, for å koordinere og samordne digitale ressurser og tjenester på Internett. Prosjektet ble gjennomført i perioden 2003-2008. Følgende visjon ble lansert for de permanente tjenester og produkter i Norsk digitalt bibliotek:  "Norsk digitalt bibliotek skal gi alle enkel tilgang til digital informasjon og kunnskap".
Offentlige arkiver med blant annet bildesamlinger skulle digitaliseres og gjøres offentlig tilgjengelig.


== Se også ==
Digitalt bibliotek
Liste over digitale bibliotek


== Eksterne lenker ==
Norsk digitalt bibliotek
Torquay

Torquay er en by på sørkysten av England i grevskapet Devon. På 1800-tallet ble det en populær badeby, berømt for sitt helsebringende klima. Den er administrasjonssenter for den enhetlige myndigheten Torbay. Den ligger 29 km sør for hovedstaden for grevskapet, Exeter, og 45 km østnordøst for Plymouth på nordsiden av bukten Tor Bay, tilstøtende til nabobyen Paignton på vestsiden av bukten og tvers over for fiskehavnen i Brixham. I folketellingen for 2011 hadde Torquay en befolkning på 65 245 innbyggere, omtrent halvparten av hva som er hel Torbay.Torquay er fødestedet til kriminalforfatteren Agatha Christie. Fotballaget Torquay United FC spiller i Football League Two. Handlingen i TV-serien Hotell i særklasse, der blant andre John Cleese medvirket, er lagt til Torquay, selv om innspillingen faktisk foregikk i Cambridge, Berkshire og Bedfordshire.
Byen er populær for elever som reiser på språkskole om sommeren.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Torquay – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Torquay (DMOZ.org)
 Torquay hos Wikivoyage
Torquay United Supporters Norway

Torquay United Supporters Norway er supporterklubb for den engelske fotballklubben Torquay United FC. Supporterklubben ble etablert 11. november 1999 i Stavanger av Bård O. Håland og Svein A. Handeland, og oppgir å ha ca. 350 medlemmer over hele Norge. Det er dermed den nest største supporterklubben for Torquay United i hele verden (etter den lokale i Torquay). TUSN har fått mye oppmerksomhet i britisk media, og har blant annet hatt hovedroller i en dokumentar for ITV.


== Eksterne lenker ==
Supporterklubbens hjemmesider
Larry Page

Larry Page (født 26. mars 1973 i Michigan) er en av grunnleggerne av søkemotoren Google. Page har en bachelorgrad i teknologi fra Universitetet i Michigan og mastergrad fra Stanford-universitetet. Larry Page har etter Google-eventyret investert aktivt i alt fra selvkjørende biler, kunstig intelligens, og hvordan man kan hindre aldring hos mennesker. Ofte benytter Page seg av en «tannbørstetest» når han skal bestemme seg for hvilke idéer og produkter han skal investere i.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Larry Pages hjemmeside fra Stanford
Sergey Brin

Sergey Mikhaylovich Brin (russisk Sergej Mikhajlovitsj Brin, Серге́й Миха́йлович Брин, født 21. august 1973 i Moskva i Sovjetunionen) er en russisk-amerikansk dataingeniør som sammen med Larry Page utviklet søkemotoren Google, et av verdens mest profitable internettselskaper.. Han har en estimert formue på 92,3 milliarder dollar (Forbes, 2022). Brin og Page eier tilsammen 16 prosent av selskapet.
Brin kom til USA fra Sovjetunionen i en alder av seks år. Han studerte først matematikk og informatikk ved University of Maryland og fortsatte etter endt studie der på et masterstudie ved Stanford University. Det var ved Stanford han møtte Larry Page og de begynte å utvikle det som etterhvert ble til søkemotoren i Google.


== Oppvekst og utdannelse ==
Brin ble født i Moskva etter jødiske foreldre, Michael og Eugenia Brin, begge utdannet ved Statsuniversitetet i Moskva.I 1979 da Sergey var 6 år gammel emigrerte familien til USA. Selv om det ikke eksisterte noen offisielle retningslinjer om å forfordele jøder så gjorde foreldrenes jødiske bakgrunn at de i praksis var forhindret fra mange studier på høyere nivå og ikke kunne ta den utdannelsen de ønsket seg.Familien søkte om utreisevisum i september 1978 og både moren og faren fikk som er resultat, kort tid etter sparken fra sine stillinger. I løpet av de neste 8 månedene mens de ventet i usikkerhet på svar på visumsøknaden livnærte de seg på vikarjobber og kortvarige oppdrag. I mai 1979 fikk de endelig svar på søknad og fikk vite at de fikk lov til å forlate landet.


=== Utdannelse etter ankomst til USA ===
Brin gjennomførte grunnskolen ved Paint Branch Montessoriskole i Adelphi, Maryland. I tillegg fikk han hjemmeundervisning av faren som da hadde blitt en matematikkprofessor ved University of Maryland og familien hjalp han å vedlikeholde sine russiske språkkunskaper. I september 1990 begynte han på et dataingeniørstudie ved University of Maryland hvor han 3 år senere gikk ut med en Bachelor of Science. Han begynte deretter på videre studier ved Stanford University som han foreløpig ikke har fullført. Det var her han møtte Larry Page og grunnlaget for det som senere ble til søkemotoren Google ble lagt.


== Søkemotoren Google ==
I forbindelse med en innføring for nye studenter ved Stanford møtte Brin Larry Page. De ble etterhvert gode venner og skrev sammen oppgaven «The Anatomy of a Large-Scale Hypertextual Web Search Engine.» som senere er ansett for å hatt stor betydning for den videre utviklingen av Google. De jobbet videre med utviklingen av deres søkemotordesign og fylte opp hybelen sin ved Stanford med billige datamaskiner. Prosjektet vokste etterhvert såpass raskt at det begynte å skape problemer for Stanfords datanettverk, og de innså at de hadde utviklet en avansert søkemotor som antageligvis overgikk de alternativene som fantes på den tiden. De avbrøt da sine doktorgradsstudier for å jobbe videre på prosjektet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sergey Brin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sergey Brin på Internet Movie Database 
(en) Sergey Brin hos The Movie Database 
Artikkelen har ingen egenskaper for sosiale medier i Wikidata
Terameter

Terameter er en avledet SI-enhet for avstand.
En terameter er lik 1012 meter, en billion meter.
Symbolet for terameter er Tm.

1 Tm er lik 6,685 AU.
Gjennomsnittlig radius av Saturns bane er 1,43 Tm.
Gjennomsnittlig radius av Neptuns bane er 4,50 Tm.
I januar 2004 var romsonden Voyager 1 13,5 Tm fra Solen.
Lyset tilbakelegger en avstand på 1 Tm i løpet av  55 m og 36 s.Terameter brukes så å si aldri i praksis ettersom enheten er for stor
for noe formål på jorden, og fordi astronomer har lange
tradisjoner for heller å bruke millioner kilometer og
astronomiske enheter (AU).
1 terameter er lik:

1012 meter
1000 gigameter
0,001 petameterOg motsatt:

1 gigameter = 0,001 terameter
1 petameter = 1000 terameter
Petameter

Petameter er en avledet SI-enhet for avstand.
En petameter er lik 1015 meter.
Symbolet for petameter er Pm.

1 Pm er lik 6685 AU.
1 lysår er lik 9.46 Pm.
1 parsec er lik 30.86 Pm.
Avstanden til Proxima Centauri er 40 Pm.
Avstanden til Sirius er 81 Pm.
Avstanden til Vega er 237 Pm.
Lys tilbakelegger en avstand på 1 Pm i løpet av 38,6 dager (38 d, 14 t, 34 m og 1 s).Petameter kunne blitt brukt til å måle interstellare
avstander (avstander mellom stjerner), men astronomer
har lange tradisjoner for heller å bruke
lysår (omtrent 9,5 petameter) og parsec (omtrent 31 petameter).
1 petameter er lik:

1015 meter
1000 terameter
0,001 exameterOg motsatt:

1 terameter = 0,001 petameter
1 exameter = 1000 petameter
Zettameter

Zettameter er en SI-enhet for måling av avstand.
En zettameter er lik 1021 meter.
Symbolet for zettameter er Zm.

1 Zm er lik  105 700 lysår eller 32 408 parsec.
Avstanden til den store magellanske sky er 1,6 Zm.
Avstanden til Andromedagalaksen er 22,3 Zm.
Avstanden til «Svart-øye-galaksen» (M64) er 160 Zm.Zettameter kunne blitt brukt til å måle intergalaktiske
avstander (avstander mellom galakser), men astronomer
har lange tradisjoner for heller å bruke
lysår og parsec.
1 zettameter er lik:

1021 meter
1000 exameter
0,001 yottameterOg motsatt:

1 exameter = 0,001 zettameter
1 yottameter = 1000 zettameter
Dungeness

Dungeness er en grend (eller landsby) i det sørøstlige Kent i England og en odde ved kysten mot den engelske kanal. Den er i stor grad strand med rullestein i form av et nes. Det verner et stort område av lavtliggende våtlandsområde ved navn Romney Marsh. Dungeness er foruten navnet på grenden, også navnet på en kraftstasjon, og er et viktig økologisk område. Det ligger innenfor den verdslige sognet Lydd. De fleste av husene er små trehus av en type som fiskere tradisjonelt har bodd i det sørlige England. 


== Etymologi ==
Stedsnavnet Dungeness er sammensatt av to ledd; første del er antagelig knyttet til nærliggende Denge Marsh, en populær forklar har gitt en arkaisk fransk opprinnelse i tolkningen «farlig nese» (en referanse til områdets geografi). Andre ledd, -ness, er mer sikker, det er norrøn opprinnelse, tilsvarende som norske nes eller odde.


== Severdigheter ==

Den mest kjente turistattraksjonen, bortsett fra at hele landsbyen er så spesiell at den kan regnes som en severdighet, er regissøren Derek Jarmans hytte, som er malt i svart, med et dikt malt på den ene veggen. Hagen er dekorert med småstein, drivved, skrapjern og noen hardføre planter. Det er skrevet en bok om den.Et fyrtårn i utkanten av landsbyen er åpent for publikum. 
I 1920- og 1930-årene ble det bygget tre massive betongkonstruksjoner, kjent som «Lyttende ører». De er akustiske speil, som skulle fungere som varselsystem ved en eventuell fiendtlig invasjon. De fungerte ikke spesielt godt, og da radar ble tilgjengelig ble de lagt ned. English Heritage arbeider for å sørge for at offentlighetene skal få adgang til lyttestasjonene.
Landskapet rundt Dungeness er svært spesielt, med mange små innsjøer som dels er naturlige og dels kunstige. Det har oppstått et unikt økosystem, med flere planter og dyr som ikke finnes andre steder i England. Området er også attraktivt for sjøfugler, og det er opprettet et beskyttelseområde for fugler og et fugleobservatorium.
Rett ved Dungeness ligger to store atomkraftverk (Dungeness kjernekraftverk) som forsyner området med elektrisk kraft. 
Landsbyen har vært brukt i innspillingen av flere musikkvideoer, og er avbildet på flere platecovere, som So Much for the City av The Thrills og Aled av Aled Jones.
Jernbanestasjonen i Dungeness er endestasjon for Romney, Hythe & Dymchurch-banen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dungeness – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

dungeness-nnr.co.uk - Official site for Dungeness National Nature Reserve
Dungeness Bird Observatory
Romney Marsh & Dungeness news and community
Dungeness the Village
Dungeness RNLI lifeboat
Dungeness lighthouse
Dungeness History