jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mikroøkonomi

Mikroøkonomi (av det greske prefikset mikro, som betyr «liten») er en del av samfunnsøkonomien som studerer enkeltkonsumenters og enkeltbedrifters økonomiske beslutninger, og hvordan disse aktørene oppfører seg når de møtes på et marked.
Mikroøkonomi står i kontrast til makroøkonomi, som omhandler summen av all økonomisk aktivitet i et samfunn, herunder vekst, inflasjon og arbeidsledighet. Mikroøkonomi deles gjerne opp i tre bolker: konsumentteori, produsentteori og markedsteori.
Mikroøkonomien slik vi kjenner den i dag, stammer fra nyklassisk økonomisk tenkning.


== Konsumenteori ==

Konsumentteorien tar for seg enkeltkonsumentene i et økonomisk markedssystem. Konsumentteorien tar utgangspunkt i noen få fundamentale forutsetninger. To av de viktigste er at konsumenten er rasjonell, og at konsumenten er nyttemaksimerende.
På bakgrunn av disse forutsetningene kan mikroøkonomer konstruere en såkalt nyttefunksjon for hver enkelt konsument. Men konsumenten har ikke ubegrenset med midler. Han er underlagt en budsjettbetingelse. Konsumentens problem blir derfor å maksimere nyttefunksjonen når budsjettbetingelsen er gitt. Konsumentteorien predikerer konsumentens valg i ulike hypotetiske situasjoner. Sentrale problemsstillinger er hvordan konsumenten reagerer på endringer i prisene på de produktene han bruker, eller på lønnsnivået. 


== Produksjonsteori ==

Den andre fundamentale delen av mikroøkonomien er produsentteorien.  Her studerer man bedrifters økonomiske tilpasning. Man forutsetter at bedriftens teknologi kan representeres av en produktfunksjon. Bedriftens problem blir da å maksimere produksjonen når kostnadsrammen er gitt.  Man kommer da fram til at det er en faktorkombinasjon som er den beste for bedriften. Man sier da at bedriften tilpasser seg substitumalt. Langs substitumalen er det en entydig sammenheng mellom produksjonsmengde og kostnader. Bedriftens tilbudsfunksjon blir dermed identisk med den substitumale kostnadsfunksjonen.


== Markedsteori ==

En tredje viktig del av mikroøkonomien er markedsteorien, likevektsteorien eller pristeori. Her kobles bedrifter og konsumenter sammen i markedet og man studerer prisdannelsen. Man studerer også konsekvensene av ulikhet i strategisk type blant bedriftene. Altså om bedriften er en monopolbedrift eller frikonkurransebedrift eller en bedrift som ligger et eller annet sted imellom disse ytterformene.


== Se også ==
Makroøkonomi
Samfunnsøkonomi
Økonomi
Spillteori
Atomnummer

Atomnummer (Z) representerer i kjemi og fysikk antall protoner i en atomkjerne, og angir dermed grunnstoffets plass i periodesystemet. Siden protonene er positivt ladet, angir atomnummeret også antallet elektroner (som er negativt ladet). Atomer med samme atomnummer tilhører samme grunnstoff og har de samme kjemiske egenskapene. Forskjellig antall nøytroner i kjernen endrer ikke atomnummeret, men endrer massetallet som angir kjernens totale antall protoner og nøytroner. Atomer med forskjellig antall nøytroner kalles isotoper.


== Historie ==
Atomnummeret ble innført av den russiske kjemikeren Dmitrij Mendelejev da han satte opp det første utkastet til periodesystemet i 1869. Opprinnelig var atomnummeret ganske enkelt grunnstoffets løpenummer i tabellen, som var ordnet etter atomvekt. Det ble imidlertid klart at for å få tabellen til å stemme, måtte jod og tellur bytte plass slik at de kjemiske egenskapene stemte overens med «nabostoffene». I 1913 foreslo den nederlandske hobbyfysikeren Anton van den Broek at sorteringen og atomnummeret skulle bestemmes av atomets elektriske ladning, og ikke atommasse. Dette synet ble senere bekreftet av Henry Gwyn Jeffreys Moseley som fant en sammenheng mellom atomnummeret og grunnstoffets røntgenspektrum. Dette gjorde at Moseley konkluderte med at atomnummeret har nøye sammenheng med atomkjernens beregnede elektriske ladning – det vil si antall protoner. Moseley kunne på bakgrunn av dette fastslå at den kjemiske serien lantanoidene måtte omfatte 15 grunnstoff – hverken mer eller mindre – noe som innen datidens kjemi ikke var innlysende.


== Se også ==
Ioner
Moseleys lov


== Referanser ==
Proton

Et proton er en partikkel i en atomkjerne. Protonet er positivt ladd og består av to u-kvarker og en d-kvark. Antall protoner i kjernen bestemmer atomnummeret og derigjennom hvilket grunnstoff dette gjelder. Det er bare i hydrogenatomet at kjernen har akkurat ett proton, mens f. eks. helium har kjerner med to protoner. I grunnstoffer, isolert sett, er antallet protoner og elektroner like store. Disse har motsatte ladninger slik at atomet da samlet er nøytralt. Ikke isolert sett prøver atomet å oppnå oktettregelen, og gjør protontallet og elektrontallet ulikt. Protontallet er sammen med nøytrontallet, nukleontallet. Det er anslått at det finnes omkring 
  
    
      
        
          10
          
            80
          
        
      
    
    {\displaystyle 10^{80}}
   protoner i universet. Protoner har antipartikler.

Ladning: 
  
    
      
        +
        1.602177
        ⋅
        
          10
          
            −
            19
          
        
      
    
    {\displaystyle +1.602177\cdot 10^{-19}}
   C (innenfor eksperimentell usikkerhet, like stor som elektronladningen, men med motsatt fortegn)
Masse: 
  
    
      
        1.67262158
        ⋅
        
          10
          
            −
            27
          
        
      
    
    {\displaystyle 1.67262158\cdot 10^{-27}}
   kg (ca. 1836 ganger massen til et elektron)


== Historikk ==
Protonet ble oppdaget av flere fysikere, det er fordi man ofte ikke klarer å definere hva man har oppdaget, eller oppdaget det indirekte. Navn som bør nevnes er blant annet Eugen Goldstein i 1886, Wilhelm Wien i 1891 og Ernest Rutherford i 1919.


== Se også ==
Elektron
Nøytron
Bor (grunnstoff)

Bor er et grunnstoff med atomnummer 5 og kjemisk symbol B.


== Historie ==
Forbindelser av bor (fra arabisk buraq og persisk burah) har vært kjent i tusener av år. I oldtidens Egypt ble borforbindelser brukt i mumifiseringsprosessen, og i Romerriket ble det brukt i glassproduksjon. I Kina ble borforbindelser brukt til emalje på keramikk.
Bor ble ikke isolert før 1808 av Humphry Davy, Joseph Louis Gay-Lussac og Louis Jacques Thénard. Renheten de oppnådde var ca. 50 %. Ingen av dem forsto at det dreide seg om et grunnstoff. Det var den svenske kjemikeren Jöns Jakob Berzelius som identifiserte bor som et grunnstoff i 1824. Rent bor ble første gang fremstilt av den amerikanske kjemikeren W. Weintraub i 1909.


== Egenskaper ==
Bor er et trivalent (treverdig) halvmetall som finnes i flere allotrope former; Amorft bor er et gulaktig brunt pulver som selges for rundt 10 kr per gram. Krystallinsk bor er svart, sprøtt, overgås kun av diamant i hardhet, en relativt dårlig elektrisk leder og selges for rundt 30 kr per gram. Bor er lite reaktivt, og ikke-flyktige forbindelser er normalt ikke giftige selv når de inntas. Bor er et essensielt ultrasporstoff som er viktig for planter og dyr. Bormangel fører for eksempel ofte til at planteknopper ikke videreutvikles. Infrarød stråling stoppes ikke av bor.


=== Isotoper ===
Naturlig forekommende bor består av 2 stabile isotoper, 10B (19,9 %) og 11B (80,1 %). I tillegg finnes 12 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper hvorav den mest stabile er 8B med halveringstid 770 ms. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 30 ms.CAS-nummer: 7440-42-8


== Forekomst ==

Bor forekommer ikke i ren form naturlig, men finnes i flere oksygenholdige mineraler som boraks (Na2[B4O5(OH)4]·8H2O) og kernitt (Na2[B4O5(OH)4]·2H2O). Bor utgjør rundt 9 ppm av jordskorpen, og de største forekomstene finnes i Tyrkia.
I 2007 ble det produsert 4,3 millioner tonn boroksid på verdensbasis. De største produsentlandene var Tyrkia (2,5 millioner tonn), Argentina (650 000 tonn), Chile (460 000 tonn) og Russland (400 000 tonn). Produksjonstallene fra USA er hemmeligholdt av konkurransehensyn og er derfor ikke tatt med, men USA er en betydelig produsent av boroksid. Verdens utvinnbare reserver av bor er anslått til 170 millioner tonn, hvorav 60 millioner tonn ligger i Tyrkia. Gjenvinning av bor er ubetydelig.


== Anvendelse ==
Ulike forbindelser av bor brukes for eksempel i glassfiber, flatskjermer, solceller, og som buffer i øyedråper. Rent bor er et viktig doteringsstoff i halvledere. Bor brukes som tilsetningsstoff i rakettdrivstoff. Det brukes i fyrverkeri og gir en grønn farge. 


== Referanser ==
Klor

Klor  er et grunnstoff med kjemisk symbol Cl (av gresk chloros) og atomnummer 17.   


== Historie ==
Klor ble første gang isolert i 1774 av den svenske kjemikeren Carl Wilhelm Scheele ved å la mangandioksid (MnO2) reagere med saltsyre (HCl). Han var overbevist om at han hadde funnet en oksygen-forbindelse, men i 1810 slo den engelske kjemikeren Humphry Davy fast at det dreide seg om et grunnstoff.
Davy døpte det nye grunnstoffet chlorine fra gresk χλωρός chloros som betyr gulgrønn.


== Egenskaper ==
Klor er et halogen som vi finner i gruppe 17 i det periodiske systemet. Ved romtemperatur er rent klor en diatomisk (Cl2) gul-grønn gass. Den er to og en halv ganger så tung som luft, har en intens ubehagelig kvelende lukt og er giftig. Klor inngår lett kjemiske forbindelser med alle andre grunnstoff bortsett fra O2, N2 og edelgassene, men brenner ikke i luft. Det er imidlertid ikke like reaktivt som fluor. Klor løses lett opp i vann. Sammen med hydrogen – i det som kalles klorknallgass – reagerer det kraftig ved oppvarming. Ren klorgass er giftig.


=== Isotoper ===
Naturlig forekommende klor består av to stabile isotoper: 35Cl (75,77 %) og 37Cl (24,23 %). I tillegg finnes 22 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper hvorav de mest stabile er 36Cl med halveringstid 3,01 · 105 år, 39Cl med halveringstid 55,6 minutter, 38Cl med halveringstid 37,24 minutter, 34mCl med halveringstid 32 minutter og 40Cl med halveringstid 1,35 minutter. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 minutt, og de fleste kortere enn 10 sekunder.CAS-nummer: 7782-50-5


== Forekomst ==

Klor forekommer ikke i ren form naturlig, men finnes særlig i klorid-forbindelser, siden det er et svært reaktivt (reaksjonsvillig) grunnstoff. Som bestanddel i salter (som for eksempel natriumklorid, kaliumklorid og sinkklorid) finnes det i store mengder over hele jorden. Andelen av klor i jordskorpen er omtrent 0,05%. Det finnes over 2 400 kjente naturlige klorforbindelser.Fremstilling av klor foregår ved elektrolyse av natriumklorid eller kaliumklorid.


== Anvendelse ==
Klor brukes i en rekke produkter, og brukes i tillegg til desinfisering av svømmebasseng og drikkevann. Klorgass har også vært brukt som stridsgass i krig.


== Se også ==
Vannrensing


== Referanser ==
Kalium

Kalium eller kali (foreldet form) er et grunnstoff med kjemisk symbol K og atomnummer 19.


== Historie ==
Kalium ble oppdaget i 1807 av den britiske kjemikeren Humphry Davy, og var det første metallet som ble fremstilt ved elektrolyse. Davy utvant stoffet fra pottaske (kaliumkarbonat) og kunngjorde sin oppdagelse til The Royal Society i London 19. november samme år.
Den engelskspråklige betegnelsen «potassium» er avledet av ordet potash. Navnet kalium ble innført i 1796 av den tyske kjemikeren Martin Heinrich Klaproth, og kommer fra arabisk al-qali som betyr «fra aske».


== Egenskaper ==
Kalium er et svært mykt materiale som lett kan skjæres med kniv. Ved kontakt med luft oksideres det raskt, og det oppbevares derfor ofte i parafin. Hvis det kommer i kontakt med vann reagerer det voldsomt, under dannelse av hydrogen. Ved flammetest avgir kalium en fiolett flamme.


=== Isotoper ===
Naturlig forekommende kalium består av 3 isotoper, 2 stabile: 39K (93,2581%) og 41K (6,7302%) samt 1 ustabil (og dermed radioaktiv): 40K (0,0117%) med halveringstid 1,277 • 109 år. I tillegg finnes 22 kunstig fremstilte ustabile isotoper hvorav de mest stabile er 43K med halveringstid 22,3 timer, 42K med halveringstid 12,36 timer, 44K med halveringstid 22,13 minutter og 45K med halveringstid 17,3 minutter. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 10 minutter, og de fleste kortere enn 1 minutt.CAS-nummer: 7440-09-7


== Forekomst ==

Kalium utgjør ca. 2 % av jordskorpen, og kommer som nummer 8 i rekken av de vanligste grunnstoffene. Stoffet finnes imidlertid ikke naturlig i ren form på grunn av at det så lett reagerer med andre grunnstoffer.
Kalium forekommer i naturen i bl.a. mineralene karnalitt, kainitt, kalifeltspat og sylvin.


== Anvendelse ==
Kaliumdamp brukes i flere typer magnetometer. Legeringen med natrium (NaK) er flytende, og brukes til å transportere varmeenergi. Kaliumsalt (kaliumklorid) brukes som erstatning for bordsalt (natriumklorid). De fleste typer kunstgjødsel inneholder kaliumklorid.


== Biologisk betydning ==
Kalium er viktig for alle levende celler. Natrium pumpes ut av cellene og resulterer i at kalium strømmer inn i cellene. Ved flere alvorlige sykdomstilstander fungerer natriumpumpen dårlig og det strømmer kalium ut av cellene. For høyt nivå av kalium, kalt hyperkalemi, kan være dødelig. For lavt nivå kalium, kalt hypokalemi, kan også være dødelig. Normal konsentrasjon av kalium i blodplasma hos mennesker er 3,6–5,0 mmol/L. Lett hypokalemi tilsvarer en konsentrasjon på 3,0–3,5 mmol/L; moderat hypokalemi tilsvarer en konsentrasjon på 2,5–2,9 mmol/L; alvorlig hypokalemi, tilsvarer en konsentrasjon <2,5 mmol/L. Periodisk hypokalemisk paralyse er en sjelden genetisk sykdom som karakteriseres av at mengden kalium i blodet synker og gir lammelser.


== Referanser ==
Helligdager i verden

Religiøse og nasjonale helligdager er dager som forbindes med noe spesielt, eller er avsatt til en spesiell begivenhet. Her er en liste over helligdager fra hele verden:


== Januar ==
Nyttårsdag – 1. januar


== Februar ==
Valentins dag


== Mars ==
Aashura – sjiaislam – 1. mars
Holi – hinduisme – midten av Mars
Purim – jødedom – 7. mars
Naw-rúz – bahaier – 21. mars
Bikaramjit (nyttårsdag) – hinduisme, 21. mars
Maria budskapsdag – protestantisk, katolsk, kristendom – 25. mars
Ramanavami – hinduisme – mars / april


== April ==
Maria budskapsdag – ortodoks kristendom – 7. april
Pesach – jødedom, 6.-13. april
Baisaki – sikhisme – 14. april
Ridván – bahaier – 21. april – 2. mai
Jom Hashva – jødedom – 29. april


== Mai ==
Arbeidernes dag – Norge – 1. mai
Mawlid – islam – 2. mai
Vesak – buddhisme – 4. mai
Bábs åpenbaring – bahaier – 23. mai
Bahá'u'llahs bortgang – bahaier – 29. mai


== Juni ==
Guru Arjan Devs død – sikhisme – 16. juni
Sankthans, jonsok – kristendom – 23./24. juni


== Juli ==
Bábs martyrdød – bahaier – 9. juli
Olsok – kristendom, Norge – 29. juli


== August ==
Jomfru Marias opptagelse i himmelen - 15. august


== September ==


== Oktober ==
Ramadan innledes – islam
Bábs fødsel – bahaier, 20. oktober


== November ==
Bahá'u'llahs fødsel – bahaier – 12. november
Ramadan avsluttes- islam


== Desember ==
Julaften – protestantisk kristendom – 24. desember
Juledagen – katolsk kristendom – 25. desember


== Bevegelige helligdager ==
Palmesøndag – søndagen før påskedagen – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Skjærtorsdag – torsdagen før påskedagen – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Langfredag – fredagen før påskedagen – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Påskedag – første søndag etter første fullmåne etter vårjevndøgn – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Andre påskedag – mandagen etter påskedagen – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Kristi himmelfartsdag – den 40. dagen etter påskedagen – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Pinsedagen – den 50. dagen etter påskedagen – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Andre pinsedag – den 51. dagen etter påskedagen – protestantisk, katolsk, ortodoks kristendom
Kristi legemsfest - første torsdag etter treenighetssøndag - katolsk kristendom
Jom kippúr – den tiende dagen av måneden tisjré – jødedom


== Se også ==
Kalender, nyttår
Helligdager i Norge
Kirkeåret
1776


== Begivenheter ==
17. mars – Beleiringen av Boston tar slutt når britene trekker seg ut av Boston sjøveien.
1. april – Det Kongelige Modumske Blaafarveværk stiftes.
1. mai - Illuminatus-ordenen grunnlegges.
15. mai – Slaget ved Cedars i Den amerikanske uavhengighetskrigen starter
8. juni – Slaget ved Trois-Riviéres i Den amerikanske uavhengighetskrigen utkjempes og ender med britisk seier.
4. juli – Den amerikanske kongressen vedtar den amerikanske uavhengighetserklæringen
27. august – Britene beseirer George Washingtons hær i slaget ved Long Island
15. september – Britene går i land i Kips Bay på Manhattan og starter okkupasjonen av New York City
16. september – Slaget ved Harlem Heights i den amerikanske uavhengighetskrigen
22. november – Slaget ved Fort Cumberland i Den amerikanske uavhengighetskrigen starter
28. november – Briterne beseirer George Washingtons hær ved slaget ved White Plains
James Cook drar ut på sin tredje oppdagelsereise, nå for å finne Nordvestpassasjen
Adam Smith gir ut sitt hovedverk Wealth of Nations
San Francisco blir grunnlagt
Den amerikanske uavhengighetserklæringen. Innledes med en erklæring om menneskerettigheter.
James Watt tar patent på dampmaskinen


== Fødsler ==
1. januar – Hilmar Meincke Krohg, norsk amtmann  (d. 1851)
12. mars – Francisco Javier de Cienfuegos y Jovellanos, spansk kardinal (d. 1847)
11. juni – John Constable, engelsk maler (d. 1837)
16. august – Amalia von Helvig, tysk-svensk kunstner og forfatter (d. 1831)
13. oktober – James Gambier, engelsk admiral  (d. 1833)


== Dødsfall ==
25. august – David Hume, skotsk filosof, økonom og historiker (f. 1711)
22. september – Nathan Hale, amerikansk spion (f. 1755)
1775


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
19. april – Den amerikanske uavhengighetskrigen bryter ut med slagene ved Lexington og Concord som ender med amerikansk seier og starter beleiringen av Boston.
10. mai – Amerikanerne erobrer Fort Ticonderoga i den amerikanske uavhengighetskrigen..
25. mai – Forsterkninger på 4500 menn og tre generaler ankommer Boston.
17. juni – Britene vinner en pyrrhosseier over opprørerne i slaget ved Bunker Hill i den amerikanske uavhengighetskrigen.
3. juli – General George Washington ankommer Boston for å overta ledelsen av den kontinentale armé.
24. september – Britene beseirer amerikanerne under Ethan Allen i slaget ved Longue-Pointe.
31. desember – Amerikanerne forsøker å erobre Québec by i slaget ved Quebec, men blir beseiret av britene og må oppgi håpet om å få med seg Canada i uavhengighetskrigen.


=== Norge ===
1. april Det Kongelige Modumske Blaafarveværk stiftes.


== Fødsler ==
20. januar – André-Marie Ampère, fransk fysiker og matematiker (d. 1836)
27. januar – Friedrich von Schelling, tysk filosof (d. 1854)
3. mai – John Hansen Sørbrøden, medlem av riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814 (d. 1857)
2. desember – Bernhard Crusell, finlandssvensk komponist (d. 1838)
16. desember – Jane Austen, britisk forfatterinne (d. 1817)


== Dødsfall ==
10. mai – Caroline Mathilde av Danmark og Norge, dronning av Danmark og Norge (f. 1751)
31. desember – Richard Montgomery, amerikansk general (f. 1736)
1774


== Begivenheter ==
21. juli – Russland og Det osmanske riket signerer Kuchuk-Kainarji-avtalen som gjør slutt på den russisk-tyrkiske krig 1768-1774.
1. september – Powder Alarm: Britene konfiskere krutt og ammunisjon i et militært lager utenfor Boston. Militsen i området mobiliserer.


== Fødsler ==
21. juni – Daniel D. Tompkins, USAs 6. visepresident (d. 1825)Lalan Fakir, bengalsk forfatter og filosof (født ca. 1774) (d. 1890)


== Dødsfall ==
10. mai – Ludvig XV av Frankrike, konge (f. 1710)


== Litteratur ==
Johann Wolfgang von Goethe – Die Leiden des jungen Werther
1772


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
28. april – Den tyske legen Johann Friedrich Struensee ble henrettet ved halshogging i København. (f. 1737)
29. mai – Gustav III av Sverige krones sammen med sin ektefelle Sofia Magdalena av Danmark.
Mai – Den svenske Vasaorden innstiftes.


=== Norge ===
Norske Selskab dannes av blant annet Johan Herman Wessel.


== Fødsler ==
10. mars – Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel, tysk dikter og kritiker (d. 1829)
7. april –  Charles Fourier, fransk utopisk sosialist og filosof (d. 1837)
2. mai – Novalis, tysk forfatter (d. 1801)
21. oktober – Samuel Taylor Coleridge, engelsk dikter og filosof (d. 1834)


== Dødsfall ==
8. februar – Augusta av Sachsen-Coburg-Gotha, prinsesse av Wales (f. 1719)
18. februar – J.H.E. Bernstorff, dansk-norsk statsminister, geheimeråd og greve (f. 1712)
29. mars – Emanuel Swedenborg, svensk filosof og sannsiger, i London, England (f. 1688)
28. april – Johann Friedrich Struensee, tysk lege og politiker virksom i Danmark (f. 1737)
8. juni – Gowin Knight, engelsk fysiker og første bibliotekar ved British Museum i London (f. 1713)
1768


== Begivenheter ==
Siste observasjon av stellersjøku ved Beringøya.
1768–1771 – Leksikonet Encyclopædia Britannica utgis for første gang.
9. januar – Philip Astley oppfører det første moderne sirkus i London.
15. april – 16 mennesker omkom da gården Skjea i Sørum ble tatt av et kvikkleireskred.
1. desember – Slaveskipet «Fredensborg» forliser utenfor Arendal.


== Dødsfall ==
18. mars – Laurence Sterne, irsk-engelsk forfatter og geistlig (f. 1713)
4. november – Johan Gottfried Erichsen, tysk lege som virket i Bergen (f. 1713)


== Referanser ==
1767


== Begivenheter ==
7. april – Den thailandske byen Ayutthaya blir plyndret og rasert av burmeserne.
3. juli – første utgave av «Kongelig allene privilegerede Trondhiems Adresse-Contoirs Efterretninger» utgis. Avisen får senere navnet Adresseavisen.


== Fødsler ==
27. februar – Jacques-Charles Dupont de l'Eur, fransk advokat og statsmann (d. 1855)
15. mars – Andrew Jackson, amerikansk president (d. 1845)
25. mars – Joachim Murat, konge av Napoli 1808–1815 og fransk marskalk (d. 1815)
11. juli – John Quincy Adams, amerikansk president (d. 1848)


== Dødsfall ==
24. juni – Johan Henrik Freithoff, dansk-norsk komponist, fiolinist og embetsmann (f. 1713)
25. juni – Georg Philipp Telemann, tysk komponist (f. 1681)
1765


== Begivenheter ==
«Strilekrigen» i Bergen. Strilene nekter å betale ekstraskatt til futen, og det blir opptøyer.
Bergen filharmoniske orkester ("Harmonien") blir grunnlagt.
18. mai – En brann ødelegger store deler av Montréal, Quebec.


== Dødsfall ==
17. mai – Alexis Claude Clairaut, fransk astronom og matematiker (f. 1713)
1764


== Begivenheter ==
15. februar Den amerikanske byen St. Louis blir grunnlagt
James Hargreaves konstruerer Spinning Jenny
Beistet i Gévaudan begynte å spre skrekk i Gévaudan i Frankrike.


== Fødsler ==
15. februar – Jens Baggesen, dansk forfatter (d. 1826)
13. mars – Charles Grey, engelsk politiker (d. 1845)
9. juli – Ann Radcliffe, engelsk forfatter (d. 1823)
22. september – Carl Fredrik Fallén, svensk botaniker (d. 1830)


== Dødsfall ==
3. juni  – Hans Adolph Brorson, dansk teolog (f. 1694)
16. juli – Ivan VI av Russland, Russlands keiser fra oktober 1740 til desember 1741 (f. 1740)


== Litteratur ==
Horace Walpole – The Castle of Otranto
1760


== Begivenheter ==
20. mars – En stor bybrann i Boston, USA, ødelegger 349 bygninger.
23. juni – Syvårskrigen: I slaget ved Landshut ble Preussen beseiret av Østerrike
Syvårskrigen: Frankrike erobret Marburg.
Syvårskrigen: Sverige erobret deler av Pommern
Syvårskrigen: Hannover seiret over Frankrike i slaget ved Marburg
Syvårskrigen: Østerrike erobret Glatz i Schlesien
Syvårskrigen: Fredrik II av Preussens armé seiret over en tre ganger så stor styrke
Norges første vitenskapelige selskap, Det trondhiemske Selskab(fra 1767: Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab),blir stiftet.
3. november – Syvårskrigen: Preussen seiret over Østerrike i slaget ved Torgau


== Fødsler ==
27. oktober – August von Gneisenau, prøyssisk generalfeltmarskalk og hærreformator (d. 23. august 1831)


== Dødsfall ==
1761


== Begivenheter ==
4. januar – Syvårskrigen: Spania erklærte krig mot Storbritannia.
16. januar – Britene erobrer Pondicherry, India fra franskmennene.
Syvårskrigen: I slaget ved Villinghausen slo Ferdinand av Braunschweig en fransk styrke på 92 000 mann
Syvårskrigen: Russland erobret en større del av Pommern
Syvårskrigen: Østerrike erobret Świdnica