jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nektar

Nektar (avledet fra latin nectar), honningnektar eller blomsterhonning er et sukkerholdig (sukrose, glukose og fruktose) sekret som også inneholder alle de tjue aminosyrene og flere andre substanser, som organiske syrer, terpener, proteiner, vitaminer og ulike eteriske oljer med mer.


== Nektarier ==
Nektarier er et kjertelvev som produserer og skiller ut nektar, også kjent som både plantekjertler og honningkjertler.


=== Florale nektarier ===
Nektar produseres i blomstenes florale nektarier og skilles ut i honninggjemmene, en skål- eller sporeformet beholder som fins hos mange blomster med biotisk pollinering.
En såkalt nektarmarkør (et merke med kontrastfarge eller en spesiell form) leder pollinerende individer til nektariene i en blomst. Nektaren fungerer som belønning for besøkende, som regel insekter. For mange insekter er nektar en viktig en kilde til honning, for eksempel honningbier, humler, sommerfugler og nattsvermere, men også kolibrier, honningetere og noen flaggermusarter høster nektar og bidrar til den for planten viktige pollineringsprosessen.


=== Ekstraflorale nektarier ===
Også ikke-blomstrende planter kan ha nektarier som produserer nektar. Slike nektarier kalles ekstraflorale nektarier (utenfor-blomster nektarier) og kan skilles ut på ulike steder og deler av planten, som på blader, stilker og ledd. Slik nektar har ingen misjon i pollineringsprosessen, men kan derimot være en del av en plantes forsvarsstrategi. Det er eksempelvis kjent at noen arter maur utnytter slik nektar som en kilde til energi, og som takk for nektaren så forsvarer mauren planten mot skadedyr, som ulike planteetere (for eksempel planteetende larver).


== Etymologi ==
Ordet nektar stammer fra gresk mytologi og er avledet fra det latinske uttrykket nectar. De gamle grekerne regnet denne væsken som en «gudedrikk». Sammen med ambrosia (maten) skulle nektar (drikken) gi de greske gudene «udødelighet og evig ungdom».


== Se også ==
Fruktnektar


== Referanser ==
Limonade

Limonade er et drikkeferdig blandingsprodukt fremstilt av vann, naturlige uttrekk av frukt og bær som kan være tilsatt sukker. De fleste limonader inneholder sitron, men om dette nødvendig for at drikken skal kategoriseres som en limonadedrikk, er det stor uenighet om. Limonade kan dessuten inneholde saft, saftkonsentrat, knust frukt og bær, frukt og fruktleskedrikk.


== Norge ==
Ifølge norsk forskrift skal råsaftinnholdet i limonade være minst 8 g i 100 g drikkeferdig vare. Det er imidlertid svært mange som ikke kjenner forskjellene på juice, nektar og limonade, og produsentene og forretningene markedsfører dem gjerne som tilnærmet likeverdige.
Avon

Avon, forvansket fra walisisk afon som betyr «elv», er navnet på en rekke elver. Man antar at karttegnere har spurt lokalkjente hva en elv heter, fått beskjed om at det er en afon, og så skrevet ned dette. En rekke elver og byer i andre deler av verden har senere blitt oppkalt etter en av de britiske elvene som heter Avon. 


== Elver ==
England

Avon (Devon)
Avon (Warwickshire)
Avon (Hampshire)
Avon (Bristol)Skottland

Avon (Falkirk)
Avon (Strathspey)
Avon WaterCanada

Avon (Ontario)
Avon (Nova Scotia)New Zealand

Avon (New Zealand)Australia

Avon (Australia)


== Steder ==
Canada

Avon (New Brunswick)
Avon (Ontario)
Black Avon, Nova Scotia
New Avon, New BrunswickFrankrike

Avon (Seine-et-Marne) – en kommune i Seine-et-Marne
Avon (Deux-Sèvres) – en kommune i Deux-Sèvres
Avon-la-Pèze – en kommune i Aube
Avon-les-Roches – en kommune i Indre-et-LoireAmerikas forente stater

Avon (Alabama))
Avon (Colorado)
Avon (Connecticut)
Avon (Illinois)
Avon (Indiana)
Avon (Maine)
Avon (Massachusetts)
Avon (Minnesota)
Avon (Montana)
Avon (town) (New York))
Avon (village) (New York)
Avon (North Carolina)
Avon (Ohio)
Avon (Pennsylvania)
Avon (South Dakota=
Avon (Utah)
Avon (Wisconsin)
Avon-by-Sea, New Jersey
Avon Lake, Ohio
Avon Park, Florida


== Annet ==
Avon (forlag) – forlag i Harper Collins-gruppen.
Avon Inflatables – produsent av oppblåsbare båter og sikkerhetsutstyr.
Avon Rubber – produsent av gummiartikler.
Avon (grevskap) – et tidligere grevskap i England
Jarlen av Avon – en tittel som ble gitt til Anthony Eden
Trowbridge (England)

Trowbridge er en by i grevskapet Wiltshire, England. Den er administrasjonsby både for grevskapet og for distriktet West Wiltshire. Den ligger ved elven Biss vest i Wiltshire, 13 km sørøst for Bath i Somerset, som den er adskilt fra ved Mendip Hills, kalksteinsåser som ligger 4,8 km i vest. Det verdslige sognet Trowbridge har en befolkning på 33 108 innbyggere i henhold til folketellingen i 2011. Sognet består av bosetningene Longfield, Lower Studley, Upper Studley, Studley Green og Trowle Common. Tilstøtende sogn er Staverton, Hilperton, West Ashton, North Bradley, Southwick og Wingfield; de nærmeste byene er Bradford on Avon, Westbury, Melksham og Devizes.
Tidligere var ullproduksjon viktigste næringsvei, men den siste fabrikken la ned i 1982.


== Historie ==
Den eldste skriftlige omtalen av byen finnes i Domesday Book (1086). Opprinnelsen til navnet er uklart, men det er foreslått at det er avledet fra angelsaksisk treow-brycg, som betyr «trebro» eller «bro ved et tre», kanskje en referanse til broen over elven Bliss.Trowbridge Castle ble reist på 1100-tallet. Det er i dag ingen synlige spor etter selve festningen, men i byplanen kan man se at en av gatene i sentrum, Fore Street, følger en kurve som tilsvarer slottets vollgrav. Stedet hvor festningen lå er nå dekket av et kjøpesenter. Utgravninger som ble foretatt før senteret ble bygget viste at det fantes en saksisk bosetning der, og man fant spor etter en kirke fra ca. 850, med en kirkegård ved siden av. Gravstener fra denne står nå i St James's Church og Trowbridge museum.
I 1200 fikk Trowbridge charter som markedsby. Den begynte da å vokse, og fra 1300-tallet var tekstil- og tøyproduksjon, og særlig ulltøy, den største industrien. En rettsprotokoll fra 1306 refererer til dette; en mann fra byen ble det året hengt for å ha stjålet et stykke tøy fra en lokal mølle.
Etter borgerkrigen begynte man å produsere medley, et lett stoff laget av spansk ull som var farget før det ble spunnet. Dette førte til store inntekter i de neste 150 årene. Den industrielle revolusjon førte også til økt velstand, og byen vokste kraftig i begynnelsen av 1800-tallet. Flere fabrikkeiere fikk reist staselige hjem i byen, og flere av disse er bevart.


== Bilder ==
Bygninger tidligere knyttet til ullproduksjonen
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Trowbridge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Trowbridge – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
 Trowbridge (England) hos Wikivoyage
Town Council, lokalemyndighetenes nettsted
Trowbridge history hos Wiltshire County Council
Trowbridge (England) i Open Directory Project
Saft

Saft, eller jus, er de flytende bestanddelene i planter, bær og frukt. Saft i kommersiell sammenheng har en snevrere betydning, og for å skille det kommersielle produktet saft fra den generelle betydningen av ordet omtales saft ofte som råsaft. Ugjæret råsaft av noen frukter og bær, slik som druer, epler og pærer, kan omtales som most. Most kommer fra latin og benyttes spesielt om nypresset saft som kan gjæres for å fremstille alkoholholdig drikk.
I videre forstand kan saft også sikte til væsken i andre organismer, eller til og med om livskraft, i overført betydning.


== Saft, råsaft eller jus? ==
Saft, råsaft og juice, eller jus, brukes ofte om hverandre og kan gi opphav til forvirring. Regulering av kommersielle produkter kan forme bruken av ordene i dagligtale, uten at det blir mer eller mindre riktig å bruke ordene på den ene eller andre måten. De flytende bestanddelene i frukt bær og grønnsaker kan omtales ved alle disse navnene. Råsaft kan brukes i en snevrere betydning, og bety saft som er konservert uten oppvarming.  Som nevnt tidligere kan også saft brukes mer begrenset om konsentrert saft ment for utvanning. Noen ganger brukes jus om ferskpresset saft for å skille det fra saft tilberedt ved koking. Juice er et engelsk fremmedord som er registrert for første gang på norsk i 1961. Det kommer fra indoeuropeisk, via fransk til engelsk og deretter til norsk. Felles betydning av de forskjellige ordene er «kraften av noe». Det er beslektet med ost, sjy og sevje. Saft favner altså vidt, og omfatter væsken i planter, frukt og bær, men også i sin videste forstand væsken i andre organismer, slik som i uttrykket «kjøttsaft». Ordet jus på norsk brukes nå ganske enkelt i betydningen «fruktsaft», slik saft ble brukt før jus kom inn i språket.


== Safting ==
Fremstilling av saft, eller safting, er utvinning og konservering av råsaft fra frukt, bær og grønnsaker. Gjærsopp kan ødelegge saft ved at den fermenteres og blir ubrukelig på grunn av dårlig lukt og smak. Saft, jus og andre kommersielle produkter som inneholder råsaft er derfor vanligvis pasteurisert. Saft pasteuriseres ved at den varmes opp før den fylles på beholdere i varm tilstand og forsegles.


== Saft i butikkhyllene ==
Saft er blant de viktigste industrielle produktene som fremstilles av frukt og bær. I kommersiell sammenheng brukes saft ofte i en begrenset betydning, og sikter vanligvis til et produkt som er beregnet for uttynning med vann før det drikkes. Saft som selges kommersielt er altså ofte konsentrert og har lang holdbarhetstid, men det finnes også «drikkeklar» saft i butikkhyllene. I forskrift om særavgifter er saft definert som «en vare med råsaftinnhold på minst 50 gram i 100 gram» som ikke er tilsatt vann. Juiceforskriften inneholder definisjoner og betegnelser på kommersielle produkter framstilt av råsaft. I forskriften skilles det mellom fruktjuice, fruktjuice fra konsentrat, konsentrert fruktjuice, vannekstrahert fruktjuice, dehydrert fruktjuice, fruktnektar og eplemost. Det stilles dessuten krav til råvarenes kvalitet, behandling av dem og hvilke tilsetningsstoffer som kan tilsettes.


== Referanser ==
Sirup

Sirup (norrøn sirop, fra arabisk شراب sharab, drikk, via latin siropus) er i matlaging en betegnelse på flere flytende søtningsmidler som fremstilles av ulike råstoffer.
Når ordet sirup brukes alene, tenker man vanligvis på det som fremstilles av sukkerrør eller sukkerroer ved raffinering. Det har en flytende form og en gyllen farge. Det brukes i stor grad til baking og annen matlaging.
Lignende søtningsmidler fremstilles av annet plantemateriale, som sevjen fra visse trær. Særlig kjent er lønnesirup, som fremstilles av sevjen fra noen lønnetrær i Nord-Amerika. Også sevjen fra bjørk kan brukes til å fremstille et slikt søtningsmiddel. I USA er det en omfattende bruk av maissirup i næringsmiddelindustrien.
Sirup er også betegnelse på ikke-drikkeferdig råsaft av solbær, rips, bringebær, jordbær eller kirsebær. Sirup kan inneholde mindre råsaft enn saft, men ikke mindre enn 40 gram per 100 gram.


== Sirup for drikkevarer ==
Et utvalg av drikkevarer trenger søtningsstoffer for å oppveie surheten av noen av juicene som benyttes oppskrifter. Sukker løser seg ikke lett i kalde drikker eller etylalkohol. Siden de følgende siruper er væsker, er de lette å blande med andre væsker i blandede drikkevarer, noe som gjør dem overlegne alternativer til strøsukker.


=== Sukkerlake ===
Sukkerlake eller klar sirup (engelsk: Simple syrup) som benyttes til å lage drinker i barer. Sukkerlake er laget ved å røre om strøsukker i varmt vann i en kjele til sukkeret er oppløst, og deretter avkjøle oppløsningen. Vanligvis kan forholdet mellom sukker og vann variere mellom 01:01-02:01. Sukkerlake kan anvendes som søtningsmiddel. Men siden den fort blir geleaktig når pektin er lagt til, er dens primære kulinariske bruk som base for fruktsauser, pålegg og syltetøy.


=== Smaksstoffsirup ===
Smaksstoffsiruper (engelsk: flavoured syrup) er laget ved å tilsette smaksstoff til en sukkerlake. For eksempel er syrupus aromaticus fremstilt ved å tilsette visse mengder av appelsinsmak- og kanelvann til sukkerlake. Denne type sirup er vanlig brukt i kaffebarer, spesielt i USA, for å smakstilsette drikke.


=== Gommesirup ===
Gommesirup (engelsk: Gomme syrup eller gum syrup; gomme er fransk for «gummi») er en ingrediens som vanligvis brukes i blandede drinker. Det er også ofte brukt som et søtningsmiddel for avkjølt kaffe i Japan. Som bar-siruper, er det en 02:01 sukker og vann-blanding, men har en ekstra bestanddel av gummi arabikum som virker som et emulgeringsmiddel. Gommesirup er laget med høyest mulig andel av sukker i vann som er mulig, mens gummiarabikum hindrer at sukkeret utkrystalliserer og lagger en glatt tekstur.


== Referanser ==
Leskedrikk

Leskedrikk (av lty. leschen som betyr slukke (tørsten)) er et drikkeferdig produkt, med eller uten kullsyre, som er framstilt av vann primært, naturlige (bær, frukt med videre) eller ikke-naturlige aromastoffer og søtning. Kullsyreholdige leskedrikker kalles gjerne brus.
Per definisjon er imidlertid alle drikker som kan stille tørste å forstå som leskende drikker, også rent vann og for noen arter som har evnen til å skille ut salt også saltvann.
Leskedrikker selges også i konsentrert form, et produkt som etter fortynning med vann gir en drikkeferdig leskedrikk.
Leskedrikker som har råsaft fra spesifikke frukt og bær i forskriftsmessig mengde (minst 8 prosent per 10. januar 2013), kan kalles eksempelvis appelsindrikk, appelsinlimonade, appelsinbrus og lignende om råsaften kommer fra appelsin. Leskedrikker som har under minstemålet (mindre enn 8 prosent råsaft) av bær og frukt må derimot skrives drikk med appelsinsmak, limonade med appelsinsmak, brus med appelsinsmak og lignende.


== Referanser ==


== Kilder ==
Forskrift for vegetabilske konserver. Kapittel III. Særbestemmelser for erstatningsmidler for frukt, bær og grønnsakkonserver. §§ 33-2 og 33-2. Særbestemmelser for erstatningsmidler. Lovdata.
Programmering

Programmering består av å designe, skrive, teste, feilsøke og vedlikeholde kildekoden til et program som skal tolkes av en datamaskin. Personen som foretar seg programmering kalles en programmerer eller utvikler. Utvikleren skriver kode etter en spesifikk syntaks som inneholder instruksjoner på hvordan programmet skal oppføre seg og hvilke kalkulasjoner det skal gjøre.Man skiller som regel ut nivåene man skriver kode i lavnivå- og høynivåprogrammering, men også markeringsspråk. Kort sagt består lavnivå-programmering av koding hvor det er svært få abstraksjoner, eller lag, mellom koden utvikleren skriver og instruksjonene som maskinen leser. Et eksempel på lavnivåprogrammering er maskinkode, mens programmering i høynivå vil for eksempel være  Java eller C++. For markeringsspråk så blir dette ikke sett som programmering fordi dette ikke tillater å definere prosesser. 
Ada Byron Lovelace var den første som beskrev hvordan en maskin kunne programmeres.


== Se også ==
Programmeringsspråk
Maskinkode

Maskinkode eller «maskinspråk» er et sett med instruksjoner som blir utført direkte i datamaskinens prosessor (CPU). Hver instruksjon utfører en særskilt oppgave, eksempelvis aritmetisk operasjon på en enhet med data. Hvert dataprogram som direkte blir utført av CPU består av en slik rekke med instruksjoner.Numerisk maskinkode (ikke assemblerkode) kan bli forstått som representasjon på laveste nivå av et kompilert og/eller assemblerprogram, eller som et primitivt og maskinvareavhengig programmeringsspråk. Mens det er teoretisk mulig å skrive programmer direkte i numerisk maskinkode er det kjedsommelig og lett å gjøre feil å håndtere de enkelte bits og kalkulere numeriske adresser og konstanter manuelt. Det er derfor gjort svært sjelden i dag, unntatt for de situasjoner som krever ekstrem optimalisering eller debugging.
Bortimot alle praktiske programmer i dag er skrevet i et høynivåspråk eller i et assemblerspråk, og deretter oversatt til maskinkode av en kompilator. Programmer i et fortolket språk er imidlertid ikke oversatt til maskinkode, skjønt deres fortolker består av utførbar maskinkode (generert fra assembler og/eller høynivåspråklig kildekode).
Hver prosessor eller prosessorfamilie har sitt eget særskilte instruksjonssett av maskinkode. Instruksjoner er mønstre av bits som ved sin fysiske design tilsvarer til ulike kommandoer til maskinen. Således er instruksjonssettet særskilt til en klasse av prosessorer som benytter samme maskinarkitektur.


== Instruksjoner i maskinkode ==
Maskinspråk består bare av tallene 0 og 1. Prosessen med å oversette fra et programmeringsspråk til maskinkode kalles kompilering. 
Et typisk program som er skrevet i maskinspråk, kan se ut omtrent som dette:

0010  1010  0001  1101
0011  1100  1010  1111
0101  0110  1101  0101
1101  1111  0010  1001

Maskinkode er i utgangspunktet et meget enkelt språk. Det består for det meste av enkle instruksjoner som eksempelvis å lagre et tall i minnet, hente det frem igjen, legge det til et annet tall og lignende. En enkel sak som å konvertere alle bokstavene i en tekst til store bokstaver krever imidlertid hundrevis – om ikke tusenvis – av slike «små» instruksjoner. En maskin klarer å utføre alle disse instruksjonene i en imponerende hastighet, slik at antallet instruksjoner ikke nødvendigvis sier noe om hvor lang tid maskinen bruker på å utføre dem.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hennessy, John L.; Patterson, David A. (2008): Computer Organization and Design. The Hardware/Software Interface. Morgan Kaufmann Publishers. ISBN 1-55860-281-X.
Tanenbaum, Andrew S. (2012): Structured Computer Organization. Prentice Hall. ISBN 0-13-020435-8.
Brookshear, J. Glenn (2014): Computer Science: An Overview. 12. utg. Addison Wesley. ISBN 0-321-38701-5.


== Se også ==
Programmering
Programmeringsspråk
Datamaskin


== Eksterne lenker ==
Computer Organization and Design, nedlastbar PDF av nevnte bok
Computer Science: An Overview, nedlastbar PDF av nevnte bok
Åmotsdal

Åmotsdal er en dal og ei bygd i Seljord kommune i Telemark.
Åmotsdal er ei lita fjellbygd med om lag 75 husstander i Seljord Kommune, Telemark.
Grendene Langlim, Dyrlandsdalen og Lisleherad grenser til Åmotsdal. Åmotsdal har sin egen barnehage og en nærbutikk med gatekjøkken.
Kjøreavstand til Seljord eller Rauland er omtrent ½ time. Eva Bull Holtes museum er åpent hver sommer. Hytteutbygginga er på fremmarsj ved Kvambekk, Angre, Bøle, Sudbø og Fossheim.


== Åmotsdal kirke ==
Åmotsdal kirke er en bordkledd korskirke av tømmer, innviet i 1792, bygget der det tidligere stod ei stavkirke. Den er bygget av Jarand Rønjom, en allsidig kunstner og håndverker fra Åmotsdal. I København henger en klokke med runer som stammer fra stavkirken.


== Landbruket ==
Geit, sau og kyr beiter på fjellet om sommeren. Det har og blitt tatt opp igjen stølsdrift i Øverbø-liane, der de selger prim og ost fra Nystaul.
Landbruket i Åmotsdal er i stor grad preget av mindre enheter og brattlendte bruk. En god del av gårdene har jorder som man ikke kan bruke traktor på, og knapt nok en tohjuling. Dette gjør driften av gårdene i de fleste tilfeller tungvindt. 
Sauenæringen er viktig i området, i tillegg til at flere driver med melkeproduksjon. Mye av den tungt drevne jorden blir nå brukt som beite. I den senere tid har Åmotsdal fått en viss tilflytting av folk, som bosetter seg på mange av de nedlagte gårdsbrukene, noen av dem forsøker til og med å gjenoppta en viss drift og bærdyrking.Kulturlandskapet i Åmotsdal er verdifullt, både biologisk og historisk. Mange av gårdene som ligger oppe i de bratte bakkene har solsvidde, lafta bygninger. I tillegg til de gamle og forseggjorte bygningene er det steinrøyser og steingarder som vitner om en annen tid. De blomsterrike engene i Åmotsdal har et mangfold en ikke finner i vanlige slåtteenger i dag. Landskapet her vanskeliggjør rasjonell drift, noe som har gjort det mulig for en god del arter å overleve.
New Hampshire

For hønserasen, se new hampshire (hønserase).New Hampshire er en delstat i USA. Den ligger nordøst i landet ved Atlanterhavet og grenser mot Canada i nord, Maine i øst, Massachusetts i sør og mot Vermont i vest. Den har tilnavnet The Granite State


== Historie ==
New Hampshire-kolonien ble grunnlagt av kaptein John Mason og først bosatt i 1623, bare tre år etter at pilegrimene landet i Massachusetts, og den var en av de tretten koloniene som gjorde opprør mot britisk styre i den amerikanske revolusjon. New Hampshire var den første staten som erklærte sin uavhengighet. Det historiske angrepet på Fort William and Mary (nå Fort Constitution) hjalp til med å forsyne kanoner og ammunisjon som trengtes i slaget om Bunker Hill som fant sted nord for Boston noen få måneder senere. 
I 1830-årene så New Hampshire to betydelige hendelser, grunnleggelsen av Republic of Indian Stream på sin nordlige grense med Canada over den uløste grensetvisten fra tiden etter den revolusjonære krigen og grunnleggelsen av det moderne Republikanske parti av Amos Tuck og vennene. New Hampshire vokste som kjerneområde for abolisjonistiske følelser frem til den amerikanske borgerkrigen og deltok i «The Underground Railroad» med å skaffe sikre ruter inn i Canada, primært via Connecticut-elven.
I det 20. århundre er New Hampshire politisk kjent for å avholde de første primærvalgene i prosessen som nominerer de store partienes presidentkandidater. En kommune i delstaten avholder dessuten presidentvalget like etter midnatt på valgdagen, og er således den første valgkretsen som telles opp.


== Fylker ==
New Hampshire består av ti fylker (counties):


== Demografi ==


=== Bosetning ===
Bureau of the Census anslo i juli 2011 at innbyggerantallet i New Hampshire var 1 318 194, noe som tilsvarte en økning på 0,13 % fra folketellingen i 2010.


== Religion ==
Befolkningen i New Hampshire har tilkjennegitt sin religiøse tilhørighet slik (prosentavrunding fører til sum på over 100):

Kristne – 80%
Protestanter – 43%
Kongregasjonalister/United Church of Christ – 7%
Baptister – 7%
Episkopale – 4%
Metodister – 3%
Andre protestanter – 22%
Katolikker – 35%
Andre kristne – 2%
Jøder – <1%
Muslimer – <1%
Andre religioner – 1%
Ikke-religiøse – 19%Selv om protestantene samlet sett er i absolutt flertall, er den største enkeltkonfesjon Den katolske kirke.


== Økonomi ==
 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) New Hampshire – kategori av bilder, video eller lyd på Commons