jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Markaryd

Markaryd er et tettsted i Kronobergs län i Småland i Sverige. Det er Markaryd kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet 3 966 innbyggere.Markaryd ligger langs E4 mellom Helsingborg og Stockholm nær grensen mellom Skåne og Småland.


== Historie ==
Markaryd var frem til Roskildefreden i 1658 en viktig grenseby for Sverige. I 1638 ble Sveriges andre poststasjon anlagt her for å knytte Stockholm til posttrafikken fra Danmark og det øvrige Europa. Etter at Skåne ble erobret av Sverige, ble stedets betydning redusert.
På slutten av 1800-tallet ble det anlagt jernbane fra Åstorp til Jönköping, og en fra Hässleholm til Halmstad. Disse banene fikk sitt krysningspunkt i Markaryd, som dermed ble et jernbaneknutepunkt. Jernbanen har i dag mindre betydning, så jernbanen til Åstorp er nedlagt, i likhet med banen nordover. Banen mellom Hässleholm og Halmstad eksisterer fremdeles, men brukes i dag bare til godstrafikk og X 2000 mellom Malmö-Göteborg og nattogene mellom Malmö-Stockholm/Oslo via Hässleholm og Göteborg.
I og med at veien mellom Helsingborg og Stockholm gikk gjennom Markaryd, økte stedets betydning. Fremfor alt vokste det frem en industri basert på verksteds- og skogsproduktforetak.
Markaryd har omfattende industrivirksomhet. Nibe Industrier AB er et av de største foretakene. 
På stedet er dagligvarebutikken ICA Kvantum, en nybygd kino, en svømmehall (som ble bygd om til badeland sommeren 2005) samt hotell, flere restauranter og barer. man finner også flere pizzeriaer og frisørsalonger.
Den andre helgen i september avholdes hvert år et av Sveriges største høstmarkeder, Markaryds marknad.


== Referanser ==
Uppvidinge kommune

Uppvidinge er en kommune i Kronobergs län i landskapet Småland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Åseda.


== Tettsteder ==
Uppvidinge kommune har fem tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Befolkningsutvikling ==


== Referanser ==
Grez-Doiceau

Grez-Doiceau (nederlandsk: Graven) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Grez-Doiceau – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hélécine

Hélécine (nederlandsk: Heilissem) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hélécine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Incourt

Incourt er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Incourt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ittre

Ittre er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Ittre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nivelles

Nivelles (nederlandsk: Nijvel) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nivelles – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nivelles – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Ottignies-Louvain-la-Neuve

Ottignies-Louvain-la-Neuve er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ottignies-Louvain-la-Neuve – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Perwez

Perwez er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Perwez – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tubize

Tubize (nederlandsk: Tubeke) er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Tubize – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Villers-la-Ville

Villers-la-Ville er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Villers-la-Ville – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Walhain

Walhain er en kommune i den belgiske provinsen Vallonsk Brabant.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Walhain – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Boechout

Boechout er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Boechout – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Boechout – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Arendonk

Arendonk er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Baarle-Hertog

Baarle-Hertog er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen. Baarle-Hertog er kjent for sin noe kompliserte grense til Baarle-Nassau i Nederland. Totalt består kommunen av 24 separate deler. Ved siden av hoveddelen (kalt Zondereigen) består kommunen av tyve belgiske eksklaver inne i Nederland og tre andre på grensen mellom Nederland og Belgia. Dessuten ligger det syv nederlandske eksklaver inne i de belgiske eksklavene, og en nederlandsk eksklave i Zondereigen.


== Liste over belgiske eksklaver som utgjør Baarle-Hertog ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Baarle-Hertog – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Baarle-Hertog – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Jan S. Kroghs Geosite: Om enklavene og eksklavene i Baarle-Hertog og Baarle-Nassau
Beerse

Beerse er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Boden

Boden (lulesamisk: Suttes, finsk: Puuti) er en by i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Den er administrasjonssenter for Boden kommune. I 2010 hadde tettstedet Boden 18 277 innbyggere.Boden fikk bystatus i 1919. 


== Historie ==
Opprinnelig var Boden ei kirkebygd ("kyrkby") i Överluleå sogn. Første skriftlige benevning på Boden er Bodebyn fra 1539, derav navnet. I 1543 hadde bygda sju gårder. Fra tidligere var det samer som var bosatt her.
Överluleå kirke ble bygd fra 1827, og derved ble sentrum flyttet til Bodträsk fra Heden. Nedenfor kirken dannet det seg ei lita kirkebygd. Formålet var at befolkningen skulle ha noen steder å bo når de skulle overvære gudstjenesten.
På 1860-tallet begynte man å legge til rette for frakt av jernmalm langs Luleälven. For å unngå elvens fosser begynte man å grave en kanal sør for elven mellom Heden og nåværende Boden Kraftstasjon. Prosjektet, som ble kalt Engelske kanalen, ble avbrutt, men den halvferdige kanalen kan man ennå i dag se restene av enkelte steder i terrenget.
Siden slutten av 1800-tallet har byen vært det viktigste knutepunktet for jernbanen i landets nordligste deler. Jernmalm fra gruvene i Kiruna og Malmberget transporteres gjennom Boden, enten til stålverkene i Luleå eller videre sørover i landet. Også Haparandabanen går ut fra Boden. Stambanen gjennom øvre Norrland forbinder byen med de sørlige landsdelene. Banen ble bygget 1883-1894, og elektrifisert 1939-42. Den har flere svinger og større helning enn det som er tillatt for moderne jernbaner. Gjennomsnittshastigheten er 85 km/t, til tross for en rekke forbedringer. 


== Referanser ==
Arvidsjaur

Arvidsjaur (umesamisk: Árviesjávrrie) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Det er Arvidsjaur kommunes administrasjonssenter, Arvidsjaur ligger ved E45, ca. 110 km sør for polarsirkelen og 160 km vest for Luleå. I 2010 hadde tettstedet 4 635 innbyggere.


== Historie ==
I 1607 ble det reist en luthersk kirke i Arvidsjaur, hvorfra det ble drevet misjon blant områdets samer. Først i 1757 fikk stedet varig bofast svensk befolkning.


== Samferdsel ==
Arvidsjaur er en stasjon på Inlandsbanan og var tidligere et jernbaneknutepunkt med jernbanelinje til Jörn på Stambanan genom övre Norrland. Tverrforbindelsen Arvidsjaur-Jörn har imidlertid vært nedlagt siden 1990.Arvidsjaur lufthavn ligger 11 km fra tettstedet og har daglige forbindelser til Stockholm Arlanda.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Arvidsjaur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Haparanda

Haparanda (finsk: Haaparanta, nordsamisk: Háhpárándi) er en by i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Den er administrasjonssenter for Haparanda kommune. I 2005 hadde byen 4 778 innbyggere, som i 2010 var økt til 4 856.Haparanda fikk bystatus i 1842. Den ligger ved finske grensen ved Bottenviken og er Sveriges østligste by. Like over grensen, som går i Torneälven, ligger den finske byen Torneå (finsk: Tornio). De to byene på hver side av riksgrensen anses ofte som en sammenvokst by, og omtales gjerne som Haparanda-Tornio (Tornio-Haparanda).
Haparandabanan knytter Haparanda til det svenske og det finske jernbanenettet. I 2000 ble persontrafikken lagt ned på banen og i dag er det kun godstrafikk på strekninga.
Mellom Haparanda og Torneå bysenter avviker riksgrensen fra Torneälvens hovedløp, og går i et gammelt biløp til elven. Den største delen av Haparanda by ligger lenger sør, nærmere utløpet av Torneälven i Bottenviken.


== Ikea ==
I 2005 ble det klart at Ikea skulle etablere seg i Haparanda. Det er det nordligste Ikea i verden, og  det 16:e i Sverige. Varehuset ble kalt Ikea Haparanda-Tornio, ”verldens mest internationelle Ikea”.Ikeavaruhuset er på 24 500 kvadratmeter (et normalstort Ikeavarehus) og det finnes også ytterligere shoppingyte i området. Det bor cirka 500. 000 personer nær byen (en radius på 14 mil). Styret i Ikea ville egentlig ikke bygge siden de har en regel at det skal være 300.000 innbyggere innen 10 mils radie (flere av de større byene ligger lenger unna), og dessuten er transportene kostbare så langt nord. Men folket i denne regionen er vant ved lange avstand og besluttet å etablere ble gjort av Ingvar Kamprad personlig. EU:s momsunion har gjort etableringen mulig. Før den måtte man betale moms på varer verdt et par tusen når man passerte grensen. 


== Idrettsforeningar ==
Haparanda golfklubb
Haparanda SKT
Haparanda-Torneå PV
Haparanda FF
Haparanda HF


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Haparanda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Blekinge

Blekinge er et landskap, geografisk identisk med fylket Blekinge län, i det sørøstre Sverige. Blekinge har om lag 150 000 innbyggere og er tett befolket. Landskapet kalles ofte «Sveriges hage», og har vakre skogsområder, landsbyer og en mye besøkt skjærgård. 
Blekinge var dansk frem til freden i Roskilde i 1658. Det pågikk blodige kriger her mellom de to landene om herredømmet over Blekinge. Länshovedstaden Karlskrona ble bygget opp som en marineby nærest mulig Danmark og kontinentet, for å hevde Sveriges nyvunne makt etter freden i Roskilde. Marinehavnen Karlskrona står på UNESCOs verdensarvliste.Skjærgården i Blekinge er med i Unescos program Man and the Biosphere Programme.

Blekinge ligger sørøst i Sverige og grenser mot Østersjøen i øst og sør og til Skåne i vest og Småland i nord. Administrasjonssenteret er Karlskrona, mens Ronneby er Blekinges eldste by. Det er flyplass ved Ronneby. Den 12. mars 2018 ble det kjent at prinsesse Adrienne har fått tittelen hertuginne av Blekinge.


== Større tettsteder ==
De største tettstedene i landskapet etter regulering i 2005 er:


== Se også ==
Blekinge län


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
http://www.blekinge.se/
Berlaar

Berlaar er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Bonheiden

Bonheiden er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Borsbeek

Borsbeek er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Borsbeek – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Edegem

Edegem er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.
Kommune består kun av byen Edegem. Den gamle kirken Sint-Antoniuskerk (Sankt Andreas) er ikke lenger åpen for publikum. Man er ikke sikker når den ble bygget, men noen kilder indikerer så langt tilbake som 1500-tallet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Edegems nettsted (nederlandsk)
Hellmobotn

Hellmobotn (lulesamisk: Vuodnabahta) ligger i Hamarøy kommune. Med 6,3 km i luftlinje mellom havet og grensen til Sverige er det her Norge er på sitt smaleste sør for Finnmark. Hellmofjorden er omgitt av høye fjell på alle kanter. Hellmofjorden er en fortsettelse av Tysfjorden, som igjen er en sidefjord til Vestfjorden. En del av Atlanterhavet når med det her helt inn til den skandinaviske høyfjellskjeden Kjølen.
Fra Hellmobotn er det turterreng hvor man kan spasere nokså tørrskodd på broer over elvene. Det er utkikkspunkt fra fjellet Hievsstin og flere fiskevann over mot Sverige. Det er ikke fastboende i innerste del av fjorden, og hurtigbåten har rutetrafikk til Nordbukt og Hellmobotn bare om somrene. Fra fjorden og opp til utkikkspunktet Kanonen tar det cirka to timer med vanlig gange. Herfra går det flatt innover til svenskegrensen, en tur på et par kilometer. Fra Kanonen er det utsikt ut over Hellmojuvet, 200 meter loddrett rett under Kanonen. 
Under 2. verdenskrig var dette en rute for flyktninger for å komme seg over til Sverige på grunn av den korte distansen. Dette ble tyskerne fort klar over, og fortsatt kan man se flere bunkere langs stien opp mot svenskegrensen.


== Se også ==
Hellmofjorden
Lulesamisk
Samisk språk


== Referanser ==
Älvsbyn

Älvsbyn er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Det er Älvsbyn kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet 4 967 innbyggere.


== Referanser ==
Överkalix

Överkalix (finsk: Ylikainuu) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Det er Överkalix kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet 975 innbyggere.Överkalix kommune ligger ved Kalixälven, ca. 100 kilometer nordøst for Luleå, og ca. 55 kilometer nord for E4 langs E10 opp mot Gällivare og Kiruna. Nordfra kommer Kalixälven og gjør en Z-sving forbi tettstedet, der også Ängesån munner ut i elven. Like sørøst for tettstedet Bränna ligger de to sjøene Grundträsk og Djupträsk, den siste strekker seg knappe 10 kilometer sørover. Vest for elven ligger det 260 meter høye Lappberget, der man fra toppen har milevid utsikt i alle retninger.
Kommunesenteret, der kirke, kommuneadministrasjon og skoler ligger, kalles Bränna. Grelsbyn, som ligger ca. en kilometer sør for Bränna, samt Brännaberget, ca. 500 meter sørøst for Bränna, og Tallvik, som ligger på den andre siden av elven, ca. en kilometer nord for Bränna, regnes også med til tettstedet.
Kalixälven med sitt klare vann og faste sandbunn byr på mange gode bademuligheter fra midten av juli til midten av august, mange ganger med vanntemperatur over 20 grader C. Elven er derfor godt besøkt i sommermånedene av såvel lokalbefolkningen som tilreisende, hvorav mange kommer fra Nord-Norge. Överkalix har også en campingplass i nærheten av elven, som er mye besøkt av turister om sommeren, de fleste fra Norge.


== Historie ==
I 1644 ble Överkalix et eget sogn, men området har en historie som strekker seg til omkring år 4000 f.kr.
Den lokale dialekten kalles Överkalixbondska, og oppfattes som vanskelig å forstå for ikke-innfødte, men desto mer interessant for språkvitenskapen. Flere doktoravhandlinger har blitt skrevet om dialekten, f.eks. av Carin Pihl allerede på 1920-tallet.
Brännaberget ligger like sør for tettstedet, og er en festplass og et utsiktspunkt. I 2002 var festplassen 50 år, og da ble anlegget modernisert.
I kommunen fins en steinalderboplass der man har funnet den østlige keramikktypen kamkeramik. Stedet heter Lillberget og ligger nord for stedet Gyljen, ca. 15 kilometer nord for Bränna. I Gyljen fantes et jernverk og senere et større sagbruk på 1800-tallet.


== Næringsliv ==
Næringslivet domineres av en bedrift som lager kundetilpassede sandwichelementer, IT-virksomhet, samt offentlig sektor.


== Referanser ==
LKAB

LKAB (Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag) er et svensk gruvedriftsselskap som bryter jernmalm i Kiruna og Malmberget. Selskapet er heleid av den svenske stat.
Mesteparten av jernmalmen blir transportert med tog til Narvik i Norge, og skipes derfra ut til land over hele verden.


== Historikk ==
Den første kjente malmforekomsten dateres tilbake til 1660-årene. Mange skjønte at det lå store rikdommer i fjellene, men vanskelighetene var store ved å nyttiggjøre seg malmen, ikke minst å transportere den til nærmeste havn. I 1888 ble Malmbanan bygget mellom Luleå og Kiruna. LKAB ble stiftet 1890.
LKAB var fra først et privat selskap, noe som førte til en heftig debatt i Sveriges riksdag om hvorvidt staten skulle overta eller ikke. Mange mente at staten burde overta til «rikets beste», og denne mening sto også militæret for, da man der fryktet hva som kunne skje hvis utenlandske eiere la beslag på svenske naturressurser. LKAB ble til slutt (1907) et selskap hvor staten eide halvparten, med opsjon på å overta resten etter 50 år. Dette skjedde så i 1957, da selskapet ble helstatlig.


== Sporveien i Kiruna ==
Etter initiativ fra Hjalmar Lundbohm begynte LKAB med drift av sporvogner i 1907. Billettprisen var 10 øre – gratis for LKAB-ansatte – og denne prisen ble ikke økt i den tiden driften av sporvognen varte. Den ble nedlagt i 1958 og erstattet av busser.


== Se også ==
Kiruna byforvandling
Kirunastreiken
Bromsgård


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) LKAB – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Råggejávrrerájgge

Råggejávrrerájgge er Nord-Europas dypeste grotte. Det lulesamiske navnet betyr, rett oversatt, «grop-vass-hullet». Grotten ligger like ved Musken i Hamarøy kommune i Nordland. Råggejávrrerájgge er en kalksteinsgrotte som er erodert av en underjordisk elv. Med en dybde på 580 meter er det den dypeste hulen i Skandinavia og den eneste kjente dype hulen nord for polarsirkelen.


== Regionale forhold ==
Generelt er området et stort platå (som strekker seg en høyde på 700 meter over havet) som er snittet av den dype Tysfjorden. Innenfor den ugjennomtrengelige fjellformasjonen er det tre todimensjonale striper av marmor som løper fra toppen av platået til under havoverflaten (fjorden er 450 meter dyp), og fortsetter på den andre siden. Råggejávrrerájgge ligger på sørsiden av fjorden innenfor den vestligste stripen. Noen steder opptar hulen hele bredden på marmoren, som ikke overstiger 30 meter.
Vei til inngangen er begrenset. Den nærmeste veien ender ved tettstedet Drag (via Bodø ), omtrent 18 kilometer mot nord. Fra Drag er det en rutebåt som kan tas til den lille bygda Musken. Skyss og henting med båt kan avtales med lokalbefolkningen i Musken. Etter en hard tur på en tildels gjengrodd sti opp til en høyde på 600 meter, nås det øvre inngangspartiet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
71 Nord TV Norge: S11 E15 https://www.dplay.no/programmer/71-nord-norges-tffeste-kjendis
Övertorneå (tettsted i Sverige)

Övertorneå (meänkieli: Matarengi; finsk: Matarenki) er et tettsted i landskapet Norrbotten i Norrbottens län i Sverige. Det er Övertorneå kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet 1 917 innbyggere.Övertorneå ligger ved Torneälven, som danner grensen til Finland. På den andre siden av elven ligger den finske kommunen Övertorneå.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Övertorneå – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bornem

Bornem er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Essen (Belgia)

Essen er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Zwijndrecht (Belgia)

Zwijndrecht er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Befolkningsutvikling ==

Kilde : DGS - Anmerking: 1806 til 1970 = folketelling; siden 1971 = antall innbyggere hver 1. januar


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Hemiksem

Hemiksem er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Hove (Belgia)

Hove er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Dessel

Dessel er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Duffel

Duffel er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen. Stedet har gitt navnet til stoffet dyffel og klesplagget duffelcoat.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Kapellen

Kapellen er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Kontich

Kontich er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kontich – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lint

Lint er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Maller

Maller er en orden strålefinnede fisker med stor variasjon mellom artene. De finnes i alle typer ferskvann. Noen arter fra familiene Ariidae og Plotosidae finnes også i saltvann. 
Størrelsen varierer fra den største ferskvannsfisken europeisk malle, til de aller minste, deriblant Ancistrus salgadae på 20 mm og den fryktede candiruen som blir 25 mm lang og regnes som den eneste virveldyr-parasitten som angriper mennesker.


== Anatomi ==
Maller har ikke skjell. Alle artene, unntatt medlemmer av Malapteruridae (elektriske maller), har en sterk, hul giftpigg på ryggfinnen og brystfinnene.
I likhet med andre Ostariophysi har maller et webersk apparat i forbindelse med svømmeblæren. Dette kan de høre høyfrekvente lyder med og også bruke til selv å produsere lyd. Maller er fysostome, og noen kan bruke svømmeblæren som en enkel lunge. Det tillater dem å leve i oksygenfattige sumper og grunne innsjøer der andre fisker ikke trives. Noen maller kan også krype lengre avstander over fuktig land.


== Systematikk og utbredelse ==
I 2003 regnet man med 35 familier av maller, men antallet er ustabilt fordi det taksonomiske arbeidet stadig gir ny innsikt. Oversikten over familier under må derfor sees som provisorisk:

Akysidae
Amblycipitidae
Amphiliidae
Ariidae
Astroblepidae
Auchenipteridae
Bagridae
banjomaller
Cetopsidae
Chacidae
ålemaller (Clariidae)
Claroteidae
Cranoglanididae
Diplomystidae
Doradidae
dvergmallefamilien, 1 art i Norge (innført)
Erethistidae
haimaller
harniskmaller
Hypophthalmidae
Lacantuniidae
Malapteruridae
Mochokidae
Nematogenyidae
pansermaller
Parakysidae
Plotosidae
Pseudopimelodidae
Schilbeidae
Scoloplacidae
Siluridae, 2 arter i Europa
sisorider (Sisoridae)
snyltemaller
trådmaller


== Bruk av mennesker ==
Maller er en viktig matfisk over hele verden. Mange arter i gruppene harniskmaller og pansermaller er også populære akvariefisk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) maller – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) maller i Encyclopedia of Life 
(en) maller i Global Biodiversity Information Facility 
(no) maller hos Artsdatabanken 
(sv) maller hos Dyntaxa 
(en) maller hos Fauna Europaea 
(en) maller hos Fossilworks 
(en) maller hos ITIS 
(en) maller hos NCBI 
(en) maller hos NCBI 
(en) Kategori:Siluriformes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Geel

Geel er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Grobbendonk

Grobbendonk er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Ranst

Ranst er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Herentals

Herentals er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Herentals – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rumst

Rumst er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside
Herenthout

Herenthout er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Herenthout – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Schelle

Schelle er en kommune i den belgiske provinsen Antwerpen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kommunens nettside