jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Songdalselva

Songdalselva, eller Søgneelva (deler av elva er også kjent som Songa og Kravleelva, eller Sygna om hele elva), er ei elv som har sitt utspring fra Sognevannet på heia nord i Finsland i Kristiansand kommune.


== Elveløp ==
Fra Sognevannet kommer den lille elva Songa og fra Hagelandsvannet kommer Auståna. Elvene renner sammen noen kilometer lenger nede ved Øvland. Den er innom Vennesla kommune ved Kravlen og blir til Kravleelva som stuper ned i Juvet og forener seg med Gumpedalselva ved Underåsen. Herfra kalles den Songdalselva. Lenger nede får den tilførsel fra Stokkåna som kommer fra Røyrvannet og Fidjevannet.  Elva faller ikke mer enn ca. 20 meter de siste 20 kilometer mot havet, og har på denne strekningen et svært meandrerende løp. 
Fra strykstrekningen etter Volleberg til havet kalles den Søgneelva. Ved Søgne Landbruksskole er en noen meter høy foss, Søgnefossen.  Søgneelva renner ut i havet mellom Høllen og Åros i Høllefjorden i Søgne kommune.
Nedbørfeltet på 207 km² ligger mellom Otras og Mandalselvas nedbørfelt, i hovedsak i Songdalen i Kristiansand kommune, men noe ligger i Marnardal og Vennesla kommuner. De høyeste åsene i nedbørfeltet går opp til 450 moh. Vannføringen er normalt minst om sommeren og størst om høsten og våren. Det er få og små innsjøer i vassdraget. De bratte skråningene ned fra heiene kan skape korte og intense flommer.


== Miljøtrusler og vern ==
I etterkrigstiden, frem til 1980-tallet, var elva alvorlig forurenset av kloakkutslipp. Det ble frarådet både å bade og å spise fisk fra elva. Vannkvaliteten ble bedret da kloakken ble lagt i rør, og renset før utslipp til sjø. Dagens miljøproblem stammer hovedsakelig fra ulovlig søppeltømming og plastavfall fra landbruket som akkumuleres langs breddene og tildels flyter ut i havet ved flom.
Vassdraget ble i 1993 vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan IV for vassdrag.


== Dyreliv og fiske ==
I meandrenes yttersvinger dannes åpne sandskråninger på grunn av elvas erosjon. Her finnes en relativt stor hekkekoloni av sandsvaler.I 2004 ble det fisket 79 kg laks og 243 kg sjøørret i elva.

		


== Referanser ==
Tottenham Court Road undergrunnsstasjon

Tottenham Court Road undergrunnstasjon er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den betjener Central-linjen og Northern-linjens Charing Cross-gren. Stasjonen ligger i kollektivsone 1. 
Stasjonen åpnet som en del av Central London Railway (nå Central-linjen) den 30. juli 1900. Plattformene ligger under Oxford Street, vest for krysset mellom denne og Tottenham Court Road. Plattformene var opprinnelig forbundet med inngangshallen via heiser. 
Charing Cross, Euston and Hampstead Railway (CCEHR, nå Nortern-linjen) åpnet plattformer på stasjonen 22. juli 1907. Det var ikke direkte forbindelse mellom plattformene, så passasjerer måtte gå ut og gjennom en annen inngang. Denne delen av stasjonen gikk under navnet Oxford Street undergrunnsstasjon. I september 1908 ble det laget en tunnel som forbant endene av de to linjenes plattformer, og begge linjer begynte å bruke samme navn for stasjonen. Ettersom Northern-linjen hadde en annen stasjon som het Tottenham Court Road ble denne omdøpt til Goodge Street undergrunnsstasjon.
De originale heissjaktene og trappen som fungerte som nødutgang er bevart, og når antall passasjer er spesielt høyt brukes fortsatt trappene, ettersom rulletrappene ikke klarer å ta unna alle. Heissjaktene er innlemmet i kontorer og servicetjenestene på stasjonen, og den nederste delen av en av dem er nå en del av tunnelen mellom plattformene.
Da Centre Point ble bygget i 1960-årene ble de opprinnelige stasjonsbygningene revet. Man benyttet da sjansen til å installere rulletrapper, og å legge en ny tunnel mellom midten av plattformene, gjennom en heissjakt, for å lette overgang. Et problem på stasjonen er at passasjerene som skal ut og passasjerene som skal bytte linje kommer i veien for hverandre, slik at det lett oppstår trengsel ved rulletrappene. 
I 1970-årene ble stasjonen dekorert på nytt, og de distinkte gamle flisene fra CCEHR og Central London Railways hvite fliser ble fjernet. De ble erstattet av veggmalerier av Eduardo Pauli satt opp som mosaikker. Verkene er signert av kunstneren flere steder.


== Ombygging ==

Fordi stasjonen er sentralt plassert ved Oxford Street, som er en av Londons travleste gater, og ved Dominion Theatre, som også trekker mange mennesker, er den en av de travleste i hele undergrunnsnettet. I rushtiden hender det ofte at inngangen blir blokkert fordi det er for mange mennesker som skal gjennom sperreportene i billetthallen. Transport for London bygger derfor nå (pr. april 2012) om stasjonen. Dette inkluderer en ny og mye større billetthall under Centre Point, nye rulletrapper og bedre adkomst for funksjonshemmede. Dersom Crossrails linje 2 mellom Chelsea og Hackney blir bygget, vil den stoppe ved Tottenham Court Road, noe som også er tatt med i utbyggingsplanene. Ombyggingen av stasjonen er ventet å være ferdigstilt i 2016.[trenger oppdatering]


== Eksterne lenker ==
Om ombyggingen på Transport for Londons nettsider
Tottenham Court Road Underground Station Transport for London (Engelsk)
Greipstad (Vest-Agder)

Greipstad er et sokn og en tidligere norsk kommune i Vest-Agder. Den ble i 1913 skilt ut fra Søgne kommune. I 1964 ble Greipstad, det meste av Finsland og en mindre del av Øvrebø slått sammen til Songdalen kommune. 
Greipstad (og Søgne) ble eget prestegjeld 10. juli 1604. Greipstad er fortsatt eget sokn under Søgne prestegjeld i Mandal prosti.  


== Referanser ==
Finsland

Finsland er en bygd i Kristiansand kommune i Agder. Finsland var fra 1838 en selvstendig kommune (formannskapsdistrikt) i Vest-Agder. 1. januar 1964 ble det meste av Finsland (med 797 innbyggere) slått sammen med Greipstad og en mindre del av Øvrebø kommune til Songdalen kommune. Et område ved Kleveland bro med 34 innbyggere ble fra samme dato tillagt den nye Marnardal kommune. 
Forfatteren Gaute Heivoll er oppvokst i Finsland. Han har skrevet en roman fra andre verdenskrig, Sang for 68 landsforrædere, der han tar opp at Finsland var blant stedene med aller flest NS-medlemmer, selv om ingen frontkjempere ble rekruttert fra bygda.Våren 1978 herjet en pyroman i Finsland, og anstiftet i løpet av en måned ni branner og ett branntilløp før han ble tatt. Gaute Heivoll skrev roman også om dette, Før jeg brenner ned (2010). Romanen er også filmatisert (2016).


== Navnet ==
Navnet kommer fra gården som ligger ved elva Finså, som renner ut i Mandalselva. Der ligger også gårdene Finsdal og Finsådal. Ordet «finne» betyr villmark, og er i slekt med adjektivet «fjern». Jakob Sande skriver i diktet Fløytelåt om den gamle mannen som husker tilbake på ungdomstiden, da også han «sprang berrføtt i fjell og finne». Ordet er også kjent fra Finse, stasjonen på Bergensbanen.


== Referanser ==
Hægeland

Hægeland er et tettsted og en bygd som ligger i Vennesla kommune. Hægeland var egen kommune fra 1896 til 1964, da den ble slått sammen med Øvrebø og Vennesla. Bygda ligger langs «Setesdalsveien» riksvei 9, 35 km nord for Kristiansand og 25 km sør for Evje. Innbyggertallet har tradisjonelt ligget mellom 600-700. Tettstedet hadde 364 innbyggere per 1. januar 2022. Hægeland er på mange måter en typisk bygd i indre Agder med Hægeland kirke, barneskole, eldrehjem, butikker, trevarefabrikk, bensinstasjon, verksted mm. Ungdomsskole, idrettslag og korps har man felles med den tidligere kommunen Øvrebø, og må da ca. 13 km sør for Hægeland. 
Hægeland er også kjent for et rikt kristent menighetsliv. Helbredelsespredikanten Svein-Magne Pedersen hadde videre sine kontorer her frem til 2008.


== Kjente steder/attraksjoner på Hægeland ==
Turløype Lauvås, preparert skiløype som går mellom Høversland, Tveite og Lauvås. Omtales ofte som Agders flotteste turløype i lavlandet. Den gamle gang- og rideveien Fjellmannsvegen, er en merket gangløype som også går over Lauvåsheia.
Robstadknuten, fjell 485m over havet, noen km sørvest for Hægeland. Svært god utsikt langs kysten og utover Skagerak.
Hægeland stasjon, nedlagt jernbanestasjon langs Setesdalsbanen. Ligger ved Kilefjorden, 4 km nord for Hægeland.
Hægeland Bygdemuseum, skolemuseum og samling av lokale landsbruksgjenstander. Åpent etter avtale.
Bringsvær Leirskole, helårs leirskole på Røyneland hvor mange elever har hatt sin leirskoleuke.


== Kjente personer fra Hægeland ==
Torhild Bransdal, Krf-politiker, og ordfører i Vennesla kommune fra 1999.
Bernt Rune Stray, musiker, tekstkomponist og anerkjent gitarist.
Bjørn Alfred Ropstad, mangeårig ordfører i Evje og Hornnes kommune, og far til Kjell Ingolf Ropstad.


== Kirkesognet ==
Hægeland sogn hadde egen kirke i middelalderen og var trolig eget prestegjeld i katolsk tid. Forstavelsen i det opprinnelige gårdsnavnet kommer av norrønt heilagr, som ble til Helgaland, eller 'den hellige gården', et navn som knyttes til den norrøne religionsutøvelsen. Ved sentraliseringen av landet etter reformasjonen ble Hægeland lagt under Oddernes prestegjeld, som omfattet de vestlige delene av datidens Mandals len og det senere Mandals amt.
Hægeland hørte til Oddernes prestegjeld inntil 1645 da Oddernes, Øvrebø, Vennesla og Hægeland ble anneks til den nyanlagte byen Kristiansand. Ved kgl. brev av 05.04.1704 ble Oddernes med Øvrebø, Vennesla og Hægeland skilt ut fra Kristiansand og dannet igjen Oddernes prestegjeld. Ved reskr. 01.11.1805 ble Øvrebø, Vennesla og Hægeland skilt ut fra Oddernes og dannet Øvrebø prestegjeld. Ved regj. res. 22.06.1905 ble det bestemt at Vennesla skulle bli hovedsokn i prestegjeldet, så snart Øvrebø prestegård var blitt solgt.Hægeland utgjør i dag et kirkesogn i Otredal prosti i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over turløype Lauvås
Bringsvær leirskole Arkivert 23. mars 2013 hos Wayback Machine.
Bilder Hægeland stasjon, Kilefjorden
Kongen i statsråd

Kongen i statsråd er den formelle betegnelsen når en konge møter sitt statsråd (regjeringen) for å treffe beslutninger. I monarkier med herskende dronning brukes betegnelsen Dronningen i statsråd.


== Norge ==
For hvilke saker som skal/må avgjøres i statsråd, se kongelig resolusjonI Norge refererer «Kongen i statsråd» til det formelle møtet hvor regjeringen under ledelse av kongen er samlet på Slottet, normalt hver fredag klokken 11. Dersom kongen er syk eller på reise i utlandet, er det Kronprinsen som leder statsrådsmøtet i henhold til Grunnloven § 41. I lovgivningen, herunder i Grunnloven, brukes betegnelsen «Kongen i statsråd» (ofte forkortet til Kongen) også om Kongen som det statsrettslige organ som leder den utøvende makt.En beslutning som er fattet i Statsrådet under kongens ledelse er en kongelig resolusjon. 
Tidligere ble beslutninger som ble fattet når kronprinsen ledet statsråd, jf. Grunnloven § 41, kalt kronprinsregentens resolusjon. Når verken kongen eller kronprinsen leder statsrådet, blir de resolusjoner som fattes, kalt regjeringens res./resolusjon (nynorsk: Regjeringa sin resolusjon).Under koronaviruspandemien ble det besluttet å holde statsråd via telefon/videooverføring. I tillegg måtte hoffet gjøre endringer i statsrådssalen for å sikre smittevernet. Kongen ledet også statsråd på telefon fra Kongsseteren mens han var i karantene etter en utenlandsreise.


== Storbritannia ==
Kongen i statsråd (King-in-Council) (Dronningen i statsråd når riket regjeres av en kvinnelig monark) er den konstitusjonelle betegnelsen på utøvelsen av den utøvende makt på øverste nivå i Storbritannia og de øvrige samvelderikene. Beskrivelsen betegner at monarken handler etter råd og med samtykke fra sitt kongelige råd (privy council) i Storbritannia og  Canada eller statsrådet (executive council) i andre samvelderiker og i de canadiske provinsene. I andre samvelderiker enn Storbritannia og noen av de britiske besittelsene er monarkens myndighet delegert til en generalguvernør, viseguvernør eller guvernør, slik at den statsrettslige betegnelsen blir Generalguvernøren i statsråd, Viseguvernøren i statsråd eller Guvernøren i statsråd.Etter britisk praksis gir Kongen i statsråd den endelige, formelle avslutningen av avgjørelser som Kabinettet allerede har tatt, ved kongelig resolusjon. Etter britisk rettsorden kan domstolene etterprøve avgjørelser som tas.


== Sverige ==

I Sverige fra 1975 har kongen ikke politisk makt, leder ikke regjeringsmøter, og har ingen myndighet i forbindelse med statsministerskifter. Den svenske regenten leder imidlertid møter i Utrikesnämnden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt fra statsråd - saksliste og kort omtale av beslutningene i Kongen i statsråd (Norge)
Otto Austad

Otto Austad (født 6. februar 1926) er en norsk skihopper fra Siljan i Telemark som vant spesialhopprennet i Holmenkollen i 1953.Han er æresmedlem av Siljan Idrettslag.


== Referanser ==


== Se også ==
Spesialhopprenn i Holmenkollbakken - Otto Austad 1953


== Eksterne lenker ==
(en) Otto Austad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bakke (Vest-Agder)

Bakke er et sogn i Lister prosti og en tidligere kommune i tidligere Vest-Agder.


== Historikk ==
I 1837 var Bakke ett prestegjeld, men siden det var delt på langs av fylkesgrensen mellom tidligere Vest-Agder og Rogaland (som fulgte elveløpet til Åna-Sira) måtte det deles i to formannskapsdistrikter. (For samme problem se også Bindal, Birkenes, Røldal, Strømm og Åseral – samt Hemne.) Fylkesgrensen ble flyttet vestover til sin nåværende posisjon i august 1838.
De fire sognene Bakke, Gyland, Tonstad og Øvre Sirdal utgjorde én samlet kommune fra 1838 til 1848. I 1849 ble Tonstad og Øvre Sirdal fradelt Bakke formannskapsdistrikt og dannet Sirdal kommune. Fra og med 1849 var Bakke en del av Bakke og Gyland kommune fram til Gyland ble fradelt som egen kommune i 1894.
Den 1. januar 1965 ble Bakke og Gyland kommuner (sammen med Nes og Hidra kommuner) slått sammen med Flekkefjord by til Flekkefjord kommune.
De eldre kommunale arkivkildene for kommunen finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder IKS (IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller og skoleprotokoller.


== Eksterne lenker ==
(no) Bakke kommune på Arkivportalen
Laudal

Laudal er ei grend i Lindesnes kommune i Agder. Laudal er eget sogn og var egen kommune i årene 1899 - 1964. Sognet tilsvarer den tidligere kommunen.


== Samfunn ==
I Laudal sentrum ligger Laudal barnehage. Ved siden av barnehagen ligger Laudal skole. Skolen er en fådelt barneskole. Det betyr at klassene er fortrinnsvis hver for seg i basisfagene; regning, norsk og engelsk. I de andre fagene er klassene sammen på tvers av klassetrinn. Skolen har også SFO.


== Laudal kommune ==
Kommunen ble opprettet i 1899 ved utskillelse fra Øyslebø og Laudal kommune; den tidligere kommunen var 250 km2 og hadde 1827 innbyggere da den ble delt.I 1964 ble Laudal slått sammen med Øyslebø, unntatt Brunvatne; Bjelland, unntatt Ågedal/Midtbø; den nye kommunen fikk navnet Marnardal kommune. Ved sammenslåingen var Laudal kommune 93 km2 og hadde 560 innbyggere.


== Laudal kirke ==
Laudal kirke er ei korskirke i tre som ble bygget i 1826. Kirken har 300 sitteplasser.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Johs Sætherskar: Det Norske næringsliv. 15 : Vest-Agder fylkesleksikon, Bergen 1953
Vigleik Leira: Ordlaging og ordelement i norsk, Oslo 1992.
Alf Henry Rasmussen (1993). «Laudal kirke». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 464. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
Laudal på norgeskart.no
Om Laudal på Store norske leksikon
Om Laudal skole på minskole.no. Arkivert 4. februar 2017 hos Wayback Machine.
Om laudal barnehage på minskole.no Arkivert 4. februar 2017 hos Wayback Machine.
Øyslebø

Øyslebø er et tettsted i Lindesnes kommune i Agder fylke. Tettstedet har 365 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger ved Mandalselva omtrent fire kilometer sørøst for kommunesenteret Heddeland. Øyslebø var tidligere egen kommune i tidligere Vest-Agder fylke. Øyslebø kirke ligger ved fylkevei 455 midt i Øyslebø sentrum.


== Den tidligere kommunen Øyslebø ==
Øyslebø kommune ble opprettet i 1899 ved utskillelse fra Øyslebø og Laudal kommune. I 1964 ble Øyslebø slått sammen med Laudal og Bjelland kommuner samt litt av Finsland til Marnardal kommune.


== Referanser ==
Kontinentalsokkel

Kontinentalsokkelen eller kontinentsokkelen er den delen av havbunnen som tilhører en kontinentalplate. Kontinentalsokkelen ligger på 0–500 meters dyp og avsluttes ved kontinentalskråningen.
Kontinentalsokkelen for en kyststat, kalles ofte bare sokkelen, består av havbunnen og undergrunnen i de undersjøiske områder som grenser til en stats landterritorium. Yttergrensene geografisk er kanten av kontinentalmarginen, dog minimum 200 nautiske mil fra kystens grunnlinjekant. Om det er mindre enn 400 nautiske mil til en nabostats grunnlinje, blir avgrensingen av sokkelen mot nabostat bestemt ved bilaterale avtaler mellom de stater det gjelder. Landene rundt Nordsjøen har delt kontinentalsokkelen ved slike avtaler, slik at yttergrensen normalt er midtlinjen mellom statenes grunnlinjekant (midtlinjeprinsippet). 
Der kontinentalsokkelen ikke grenser mot andre staters territoriale krav vil kontinentalsokkelens yttergrense fastsettes geografisk av en kommisjon underlagt FNs havrettskonvensjon. Norsk kontinentalsokkel er ikke endelig geografisk definert fordi den såkalte kanten av kontinentalmarginen ikke er ferdig kartlagt i nordområdene. Kriterier for hva som faller innenfor eller utenfor grensen kan være havdyp eller at et grunnere område er sammenhengende. 
Kyststaten er grunneier på kontinentalsokkelen.Norsk jurisdiksjon gjelder for virksomhet på norsk kontinentalsokkel, det finnes også tilleggslover som gjelder spesielt for sokkelen som f.eks. «Lov om avgift på utslipp av CO2 i petroleumsvirksomhet på kontinentalsokkelen».


== Eksterne lenker ==
(en) Continental shelf – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kristine Henanger Haugen. «Ei grense for alt». I: Oljedirektoratets magasin Norsk Sokkel nr. 1. 2004 s. 4-6.
Miljøstatus i Norge: Miljøovervåking på norsk sokkel
Instinkt

Et instinkt (av latin instinctus, «å handle fornuftig uten å egentlig vite hvorfor») er et medfødt, nedarvet anlegg som er unikt for hver art og hjelper den til å utføre visse handlinger, som ubevisst tjener et eller flere bestemte formål for at den skal kunne overleve, for eksempel en medfødt drift (eksempelvis formere seg, markere seg m.m.) eller en naturlig tilbøyelighet til å gjøre en bestemt handling (eksempelvis predasjon, aggresjon, beskyttelsestrang m.m.). Adferdsbiologi (etologi) er læren om sammenhengen mellom: atferd, læring, instinkt og erfaring.
Både mennesker og ville dyr er avhengig av instinktene for å overleve. For eksempel er mange dyr avhengig av sin instinktive frykt for rovdyr, for å unngå å bli drept. Rovdyrene, på sin side, er avhengig av sitt jaktinstinkt og drapsinstinkt for å kunne spise. Man kan således hevde at instinktene utløser nødvendig handlinger for å kunne overleve.
Laverestående dyr, som leddyr, handler nesten bare på instinkt. Ingen har lært det voksne dyret hvor det skal plassere sine egg.  En sommerfugllarve spiser og spiser, men en dag, kryper den (slipper seg) ned av treet og graver seg ned i mose eller gress, noen ganger i jorden, der spinner den seg en kokong og forpupper seg. Vepsen bygger et vepsebol, dronningen begynner arbeidet, som overtas av arbeiderne etter hvert som de klekkes. Mot slutten av sesongen er det blitt et kjempebyggverk. Og enda merkeligere er det at hver art bygger på sin særegne måte.
Instinkt er en felles nedarvet atferd som skyldes nerveimpulser fra hjernen og utløses av et stimuli som oppfattes gjennom sanseapparatet. Stimuliet utløser en automatisk reaksjon, en handling, og kan utløses av en duft, farge, lyd, berøring eller lignende.


== Instinktive problemer ==
Instinkter kan by på problemer i visse sammenhenger. Dette gjelder spesielt i forholdet mellom to arter. I så måte omgir mennesket seg ofte med kjæledyr, som i noen tilfeller også er rovdyr med tildels sterke rovdyrinstinkter. Hund og katt er eksempler på dette. Selv om hunden har mer enn 15 000 år med erfaring i sitt samkvem med mennesket, skjer det daglig tusenvis av ulykker (hundebitt) som kan tilskrives hundens rovdyrinstinkter. Et lignende mønster gjelder også for katten, selv om følgene kanskje ikke er like alvorlige.


== Kilder ==
(no) Instinkt i Store norske leksikon
Åskollen

Åskollen er en grend i bydelen Tangen/Åskollen i Drammen kommune. Fram til 1964 tilhørte Åskollen Skoger kommune. Her ligger gårdene Store- og Nordre Solum, Lolland samt Nedre- og Øvre Knive. Her ligger også den mest kjente helleristningen i Drammen: «elgen». Fram til 1970-tallet var hjørnesteinsbedriften Drammen Glassverk drivkraften i bydelen. Navnet lever videre i navnet på idrettslaget, Glassverket IF, og på musikkorpset, Glassverket Musikkorps.
Det Norske Samlaget

Det Norske Samlaget er et norsk forlag som utgir bøker og tidsskrift på nynorsk og norske dialekter. Selskapets formål er å utvikle, forvalte og spre nynorsk språk og litteratur. Forlaget har utgitt over 6000 boktitler siden 1868.Det Norske Samlaget er nå delt i to institusjoner: Litteraturselskapet, som er en kulturpolitisk interesseorganisasjon, og forlaget som siden 1978 er en selveiende stiftelse og står for forretningsdriften. «Litteraturselskapet Det Norske Samlaget» er en kulturpolitisk interesseorganisajon som skal legge forholdene til rette for nynorsk bokutgivelse, og har også ansvaret for flere legater og prisutdelingar som for eksempel Melsom-prisen og Emma og Elias Blix' legat. «Forlaget Det Norske Samlaget» er fra 1978 skilt ut som selveiende forretningsdrivende stiftelse. Forlaget gir ut tidsskriftet Syn og Segn, bokverk, historiske, biografiske og skjønnlitterære verker, barne- og ungdomsbøker, bøker for høyere utdanning, ordbøker, vitenskapelige og populærvitenskapelige bøker på nynorsk. Forlaget utgir rundt 100 nye titler årlig og har utgitt 65 litterære debutanter på 2000-tallet.Forlaget hadde i 2019 en omsetning på ca 61 millioner kroner.  Hvorav boksalg utgjorde ca 41 millioner kroner, inkludert bøker kjøpt gjennom statlige støtteordninger. Selskapet fikk i tillegg ca 15 millioner kroner i direkte statsstøtte. To tredeler av forlagets omsetning var tidligere lærebøker til skolen på tidlig 2000-tall, men omsetningen i dette markedet var raskt fallende etter innføringen av Kunnskapsløftet. Dette førte til at Samlaget Utdanning ble solgt til Fagbokforlaget fra 1. mai 2012.Edmund Austigard er forlagsdirektør, og Håkon Kolmannskog  forlagssjef.


== Historie ==
Forlaget ble stiftet 24. mars 1868 med formål å utgi bøker på landsmål. En av stifterne (i tillegg til Werner Werenskjold) og første formann var Hagbard Emanuel Berner, han var formann fram til 1877. 

Det var en liten gruppe av målbevisste menn som kom sammen i Christiania i 1868 og dannet Det Norske Samlaget. Dette var et naturlig utløp av en bevegelse for målreising som gjorde seg gjeldende over hele Europa. På Island var Islands Bókmenntafélag stiftet og i Finland Finska litteratursällskapet, ellers var det målreising på gang blant annet på flamsk, provençalsk og slavisk. En debatt om en norsk språkreformasjon hadde på dette tidspunkt pågått i en mannsalder, og det var femten år siden Ivar Aasen hadde satt fram tanken om å gjenreise det norske folkemålet. Opp gjennom 1860-årene hadde det vært gjort forsøk på å organisere seg, men dette var tungt arbeid, og mye motstand møtte de tidlige målfolkene. Vestmannalaget ble etablert på samme tid og beskrives av Samlagets mangeårige formann Sigmund Skard som dets «bergenske førstefødte tvillingbror».


== Se også ==
Blixprisen
Melsom-prisen
Nynorsk litteraturpris
Samlagsprisen
Sigmund Skard-stipendet


== Referanser ==


== Kilder ==
Redaksjonsnemnd: Birkeland, Bjarte (formann) og andre, Det Norske Samlaget. 1868–1968. Det Norske Samlaget, Oslo (1968).


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted