jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gilberto Agustoni

Gilberto Agustoni (født 26. juli 1922 i Schaffhausen i Sveits, død 13. januar 2017 i Roma i Italia) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og prefekt for Den apostoliske signatur, den katolske kirkes «høyesterett». Han ble kardinal i 1994, med Santi Urbano e Lorenzo a Prima Porta som titteldiakonia.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (16235-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Henry Benedict Mary Clement Stuart of York (1725-1807) *1758
Pave Leo XII (1760-1829) *1794
Kardinal Chiarissimo Falconieri Mellini (1794-1859) *1826
Kardinal Camillo di Pietro (1806-1884) *1839
Kardinal Mieczyslaw Halka Ledóchowski (1822-1902) *1861
Kardinal Jan Puzyna z Kosielsko (1842-1911) *1886
Erkebiskop Józef Bilczewski (1860-1923) *1901
Erkebiskop Bolesław Twardowski (1864-1944) *1919
Erkebiskop Eugeniusz Baziak (1890-1962) *1933
Pave Johannes Paul II (1920-2005) *1958
Kardinal Gilberto Agustoni


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
The Cardinals of the Holy Roman Church
Freemansundet

Freemansundet er et sund som skiller Barentsøya og Edgeøya på Svalbard og en forbindelse mellom havområdet Olgastretet i øst og Storfjorden i vest.
Sundet er rundt seks kilometer bredt og er en hovedleden for båttrafikken mellom vest og Hinlopenstretet i nord. Det ble betegnet som vanskelig å navigere på grunn av strøm- og isforholdene, men en opplodding i 1987 viste at det var trygt farbart. Tidevannsstrømmen er målt til over fem knop, men antas å kunne være enda sterkere i spring-perioder. De beste forholdene for ankring er på nordsiden av sundet hvor strømforholdene gjør at det dannes en isfri bakevje, mens strømmen på sørsiden drar med seg drivisen mot eventuelle ankerplasser. 
Sundet har navn etter Alderman Ralph Freeman som besøkte Svalbard i 1619.


== Referanser ==


== Galleri ==
Fylkesvei 769

Fylkesvei 769 (Fv769) går mellom Sørli i Nærøysund og Spillum i Namsos.
Den tar av fra fylkesvei 17 i Namsos og går nordover til Foldfjorden, deretter mot nordøst langs fjorden til Lund. Etter fergen går veien vestover til Varøy og så nordover til Sørli.


== Historikk ==
Opprinnelig gikk veien mellom Strandval og Salsbruket, med ferje Hofles–Geisnes.Det fantes også en forbindelse til Namsos, den besto av avsnittene
Ferjesamband Geisnes–Haranes
Kommunal vei Haranes–Lund
Fylkesvei Lund-Salsnes
Ferjesamband Salsnes–Seierstad–Myrvik–Kjerstivika
Fylkesvei Kjerstivika–Lænn
Riksvei 767 videre til Namsos sentrum.Da en ny vei ble åpnet 1981 mellom Salsnes og Brekksillan ble Salsnes ferjeleie flyttet til Breksillan.Nordsundet bru ble åpnet før jul 1987, den eneste ferjestrekningen langs veien var dermed Hofles–Lund.
Strekningen Sørli–Strandval ble overført til Rv769 fra riksvei 768. Da Skrøyvdalsveien ble åpnet fikk denne sammen med strekningen Geisnes–Salsbruket eget nummer riksvei 776. Strekningen mellom Lænn og Namsos sentrum ble overført fra riksvei 767.
2004 ble Vikatunnelen åpnet, den opprinnelige traséen ble nummerert fylkesvei 459. 2005 ble Namsosbrua åpnet sammen med en ny trasé mellom Namsos sentrum og Spillum.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

Nærøysund
Varøyvegen 

Skjånesvegen 

Skagavegen 

 776Fylkesvei 776 Hofles–Geisnes → 17Fylkesvei 17 Okstad i Høylandet
 Ferge fra Hofles (10 turer/dag, 25 min)

Namsos til Lund
Arm  ferge fra Lund til 776Fylkesvei 776 GeisnesLundavegen 

Kvernvikvegen 
Salvassvegen 

Elvalandsvegen 

Ytterbyvegen 

Vemundvikvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Kartverkets norgeskart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv769
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Lund-Hofles
AtB rutetabeller
Turistinformasjon om regionen og om ferger
Fylkesvei 777

Fylkesvei 777 (Fv777) går mellom Jøa og Myrvika i Namsos. Veiens lengde er 7,9 km.
Den tar av fra fylkesvei 769 i Myrvika og går nordover på østsiden av Seierstadfjorden til Ølhammeren. Derfra med ferge til Seierstad på Jøa.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==

 NamsosØlhammarvegen 

 Ferge fra Seierstad (1-2 turer/time, 5 min)
 til Ølhammeren


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv777
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Ølhammeren-Seierstad
Turistinformasjon om regionen og om ferger
Tjuvfjorden

Tjuvfjorden er ei vik som ligger  på sørvestsiden av Edgeøya på Svalbard. Vika strekker seg 45 kilometer i nordøstlig retning fra Kvalpynten på nordvestsiden og Negerpynten på sørøstsiden. Tjuvfjorden deler den sørvestlige delen av Edgeøya opp i to halvøyer.
I bunnen av Tjuvfjorden ligger Tjuvfjordlaguna, en lagune som ligger opp mot Deltabreen. I nordlig retning, fra bunnen av Tjuvfjorden, strekker dalføret Dyrdalen seg videre. Vika er forholdsvis grunn, med dybder ned mot tretti meter. Kong Ludvigøyane som ligger noe vest for Tjuvfjorden, regnes i mange sammenhenger som en del av vika. Tjuvfjorden er, i likhet med områdene omkring, et viktig område for isbjørn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tjuvfjorden Stadnamn i norske polarområde, Norsk polarinstitutt
Sørkapp Land

Sørkapp Land er et landområde på den sørligste delen av Spitsbergen på Svalbard. Sørkapp Land omfatter området sør for fjorden Hornsund, og avgrenses i nord ellers av Torell Land. Det sørligste punktet på den lille Sørkappøya er Sørkapp, som også har gitt navn til hele landområdet. På fastlandet – 10 km lengre nord, er Sørneset sørligste punkt.
Hele Sørkapp Land er inkludert i Sør-Spitsbergen nasjonalpark, og er relativt isdekt, særlig i øst langs Storfjorden. De største isbreene i området er Olsokbreen, Vassilievbreen, Sørkappfonna, Mefonna, Samarinbreen og Bungebreen. I vest er det noe mer bart terreng med Hornsundtind som viktigste fjellmassiv. Det er ingen bosettinger i Sørkapp Land.
Havområdene omfatter Sørkappbanken i sør, og Hornsundbanken i vest. Dette er rike fiskeområder, og inngår i Fiskerivernsonen rundt Svalbard.
Hele landområdet inngår i Sør-Spitsbergen nasjonalpark, og det er i tillegg et fuglereservat på Sørkappøya.


== Historie ==
Hvalfangsten på 1600- og 1700-tallet etablerte seg ikke så langt sør som Sørkapp Land, Hornsund var sørligste hvalfangststasjon.  Russiske pomorer drev fangst ved Sørkapp, og senest i 1818 overvintret antakelig to fangstmenn og fanget 1.200 hvalross og 1.200 kvithval. Det er funnet russiske hustufter og graver tilbake til 1700-tallet helt sør på øya, ved Sørkappvatnet. 
I den norske fangstperioden på 1900-tallet var det sørlige området en del av Fangstfelt nummer 1 (Sørkapp), mens det nordlige området inngikk i Fangstfelt 2 (Søndre Hornsund). I 1908 opprettet Petter Trondsen sin ekspedisjon en hovedstasjon («Hagerups Hus») langt nordøst på Sørkappøya ved det som senere heter Trondsenneset, som ble til bistasjon da ny hovedstasjon («Trondsenhuset») ble bygd ved Kistefjellet ved innløpet til Sommerfeldtbukta. Hytta på Sørkappøya var forfallen allerede på 1930-tallet og var da brukt av Johan Hagerup. Det er også funnet en rekke fangstinnretninger over deler av øya.
Fra den norske fangstperioden finnes restene av en enkelt fangsthytte i Stormbukta, nemlig «Hilmarhytta».
Mot slutten av Andre verdenskrig hadde Tyskland en meteorologisk stasjon i Stormbukta sør for Hornsund.


== Se også ==
Liste over ramsarområder i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Områdebeskrivelse i Cruisehåndbok for Svalbard Arkivert 2. november 2012 hos Wayback Machine. – Norsk polarinstitutt.
Fylkesvei 768

Fylkesvei 768 (Fv768) går mellom Strandval og Abelvær i Nærøysund. Veiens lengde er 17,7 km.
Den tar av fra fylkesvei 769 i Strandval og går i sørvestlig retning til Abelvær.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

NærøysundAbelværvegen 

 Steine kapell
Ramstad


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv769
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerAtB rutetabeller
Talang

Talang er et vulkansk fjell (høyde 2 597 moh.) i fylket Sumatera Barat på øya Sumatra i Indonesia. Etter et lite utbrudd i april 2005 ble mer enn 25 000 mennesker som bodde i området rundt den evakuert fordi man var redd for at flere utbrudd ville følge. Etter jordskjelvene og tsunamien 26. februar 2004, samt de etterfølgende skjelv i området i begynnelsen av 2005, har det vært registrert økt vulkansk aktivitet her, i likhet med fra vulkanen Krakatau.
Talang er en stratovulkan med åtte bekreftede utbrudd mellom 1833 og 1968.


== Se også ==
Kaba, en annen vulkan på Sumatra
Krakatau økt vulkansk aktivitet i april 2005
Tangkuban Prahu økt vulkansk aktivitet i april 2005
Jordskjelvet i Indiahavet 2004


== Eksterne lenker ==
(en) Global Volcanism Program
(en) CNN
(en) Deccan Herald
(en) edu site
(en) ABC news
Tangkuban Prahu

Tangkuban Prahu er et aktivt vulkansk fjell (toppunkt 2 084 moh.) på øya Java i Indonesia, beliggende 30 kilometer nord for provinshovedstaden Bandung. I april 2005 ble det registrert økt aktivitet fra denne vulkanen, som ble vurdert å ha sammenheng med flere jordskjelv i Sørøst-Asia tidligere samme år og det store jordskjelvet 26. desember 2004, som utløste en stor tsunami. Det forrige større utbruddet fra denne vulkanen var i 1983.


== Eksterne lenker ==
Volcano World: Tangkuban Perahu Arkivert 30. september 2020 hos Wayback Machine. (engelsk)
Fylkesvei 770

Fylkesvei 770 (Fv770) går mellom Austafjord og Nordlandskorsen ved Foldereid i Nærøysund.
Den tar av fra fylkesvei 17 ved Foldereid og går vestover langs Indre Folda til Kolvereid, videre vestover til Rørvik, deretter over Viknaøyene til Austafjord.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

NærøysundAustafjordveien 

Sørveien 

Nyvegen 

Foldavegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv770
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerAtB rutetabeller
Mario Francesco Pompedda

Mario Francesco Pompedda (født 18. april 1929 i Ozieri på Sardinia i  Italia, død 18. oktober 2006 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og prefekt for Den apostoliske signatur i Vatikanet, den katolske kirkes «høyesterett».


== Biografi ==
Mario Francesco Pompedda ble presteviet i 1951 og fordypet seg deretter i kirkerett og bibelteologi. Fra 1955 arbeidet han på forskjellige nivåer i Vatikanets rettsapparat, blant annet som dommer ved Den romerske Rota og, fra 1998, som prefekt for Den apostoliske signatur. Han ble bispeviet samme år, og kreert til kardinal i 2001. Han trådte tilbake i 2004.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio, O.P. (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (16235-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Henry Benedict Mary Clement Stuart of York (1725-1807) *1758
Pave Leo XII (1760-1829) *1794
Kardinal Chiarissimo Falconieri Mellini (1794-1859) *1826
Kardinal Camillo di Pietro (1806-1884) *1839
Kardinal Mieczyslaw Halka Ledóchowski (1822-1902) *1861
Kardinal Jan Puzyna z Kosielsko (1842-1911) *1886
Erkebiskop Józef Bilczewski (1860-1923) *1901
Erkebiskop Bolesław Twardowski (1864-1944) *1919
Erkebiskop Eugeniusz Baziak (1890-1962) *1933
Pave Johannes Paul II (1920-2005) *1958
Kardinal Mario Francesco Pompedda


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
Fylkesvei 771

Fylkesvei 771 (Fv771) går mellom Skei i Leka og Saltbotn i Nærøysund.
Den tar av fra fylkesvei 770 ved Saltbotn og går i nordøstlig retning gjennom Gråmarka og langs Årsetfjorden til Bogen og videre over Austra til Gutvik der det går ferge til Skei. Veien (unntatt fergestrekningen) er 44,9 km lang.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

Leka Hurtigbåt fra Skei via 770Fylkesvei 770 Rørvik i Nærøysund mot Namsos
 Ferge fra Skei (13 turer/dag, 20 min)
 til Gutvik
 Hurtigbåt fra Gutvik via Rørvik i Nærøysund mot NamsosGutvikveien 


=== Nordland fylke ===

BindalGutvikveien 

Horsfjordveien 


=== Trøndelag fylke ===

NærøysundGravvikvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv771
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Gutvik-Skei
AtB rutetabeller
Turistinformasjon om regionen og om ferger
Konsistoriet juni 1988

Konsistoriet mai 1985 var det fjerde konsistorium hvor pave Johannes Paul II kreerte kardinaler. Det ble holdt den 28. juni 1988 i Vatikanet.
Det ble kreert 24 kardinaler, hvilket brakte det totale antall kreert av Johannes Paul II til 85.
29. mai 1985 ble navnene på de som skulle kreeres til kardinaler annonsert, og Hans Urs von Balthasar var da en av dem. Han døde 26. juni, to dager før konsistoriet, og rakk dermed ikke å bli kardinal. 


== Kilder ==
John Paul II (1978-2005) – The Cardinals of the Holy Roman Church Arkivert 29. januar 2015 hos Wayback Machine., besøkt 18. november 2015
Jorge María Mejía

Jorge María Mejía (født 31. januar 1923 i Buenos Aires i Argentina, død 9. desember 2014 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og tidligere arkivar og bibliotekar i Vatikanet.


== Biografi ==
Jorge María Mejía ble presteviet i 1945, og tok etter fordypningsstudier i Roma doktorgrad i teologi og lisensiat i bibelteologi. Deretter virket han som professor for gammeltestamentlig eksegese i Det katolske universitet i Buenos Aires. Han var med som sakkyndig under Annet Vatikankonsil. Mellom 1967 og 1977 var han sekretær for de latinamerikanske biskopers byrå for økumenikk.
I 1977 ble han sekretær for Vatikanets kommisjon for dialogen med jødene. I 1986 utnevnte pave Johannes Paul II ham til visepresident for Den pavelige kommisjon Iustitia et Pax, og samme år ble han bispeviet. I 1994 ble Mejía sekretær for Kongregasjonen for biskopene, og i 1998 arkivar og bibliotekar for Vatikanet.
Han ble utnevnt til kardinaldiakon den 21. januar 2001, med San Girolamo della Carità i Roma som tittelkirke.
I 2003 fratrådte han sine vatikanske embeder i en alder av 80 år. Etter ti år som kardinaldiakon fikk han 2011 tittelen kardinalprest pro hac vice. Etter kutyme får en kardinaldiakon opphøyes til kardinalprest etter ti år, men tittelkirken gjenvender til en ny kardinaldiakon etter kardinalprestens død.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
Biskop Eugène-Charles-Joseph de Mazenod (1782-1861) *1832
Kardinal Joseph Hippolyte Guibert (1802-1886) *1842
Kardinal François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne (1819-1908) *1872
Biskop Marie-Prosper-Adolphe de Bonfils (1841-1912) *1898
Kardinal Louis-Ernest Dubois (1856-1929) *1901
Erkebiskop Georges-François-Xavier-Marie Grente (1872-1959) *1918
Biskop Marcel-Marie-Joseph-Henri-Paul Dubois (1896-1967) *1948
Kardinal Gabriel Auguste François Marty (1904-1994) *1952
Kardinal Roger Etchegaray (1922-2019) *1969
Kardinal Jorge María Mejía  (1923-2014) *1986


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Fylkesvei 776

Fylkesvei 776 (Fv776) går mellom Hofles i Nærøysund og Romstad i Høylandet. Veiens lengde er 57,9 km.
Den tar av fra fylkesvei 17 ved Okstad og går i retning nordvest til Salsbruket, deretter langs Oppløyfjorden til Geisnes, og med ferge til Hofles.


== Historikk ==
Før Skrøyvdalsveien mellom Salsbruket og Høylandet ble åpnet 1982 var veien mellom Geisnes og Salsbruket del av riksvei 769.Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

Nærøysund 769Fylkesvei 769 Hofles–Lund → 17Fylkesvei 17 i Namsos
 Ferge fra Hofles (12 turer/dag, 5 min)
 til GeisnesGeisnesvegen 

Skrøyvdalsvegen 

NamsosSkrøyvdalsvegen 

HøylandetSkrøyvdalsvegen 

Okstad 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv776
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Geisnes-Hofles
Turistinformasjon om regionen og om ferger
Fylkesvei 775

Fylkesvei 775 (Fv775) går mellom sentrum i Høylandet og Gartland i Grong. Veiens lengde er 13,9 km.
Den tar av fra Europavei 6 i Gartland og går nordover til Høylandet der den møter fylkesvei 17.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

Høylandet

GrongGartlandsvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv775
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 760

Fylkesvei 760 (Fv760) går mellom Bjøra bru i Overhalla og Grongbrua i Grong.
Den tar av fra E6 ved Grong og går vestover langs Namsen til Overhalla.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

OverhallaBertnemsvegen 

GrongLaksvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv760
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 773

Fylkesvei 773 (Fv773) går mellom Brekkvasselv i Namsskogan kommune og Røyrvik. Veiens lengde er 31,5 km, og veiens høyeste punkt er 765 moh., inne i Steinfjelltunnelen.
Den tar av fra europavei 6 på Brekkvasselv og går østover til Gjersvik og videre langs Limingen til Røyrvik.


== Historikk ==
Før strekningen mellom Brekkvasselv og Gjersvik ble oppgradert til riksvei var strekningen mellom Gjersvik og Røyrvik del av riksvei 764, sammen med den senere fylkesvei 363.Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

NamsskoganFinnvolldalsveien 

Steinfjellveien 

RøyrvikSteinfjellveien 

Gjersvikveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kartverkets norgeskart
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv773
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 764

Fylkesvei 764 (Fv764) går mellom Lassemoen stasjon og Skorovatn i Namsskogan kommune. Veiens lengde er 23,0 km.
Den går fra Lassemoen stasjon på Nordlandsbanen, krysser Namsen og europavei 6 ved Grøndalselv og fortsetter østover til Skorovatn.


== Historikk ==
Opprinnelig gikk veien mellom Lassemoen og Røyrvik sentrum. Da riksvei 773 ble åpnet ble strekningen mellom Gjersvik og Røyrvik overført til denne, og strekningen mellom Skorovatn og Gjersvik ble omklassifisert til fylkesvei 363.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Trøndelag fylke ===

NamsskoganLassemoveien 

GrongLassemovegen 

Erstattet av E6 rundt 40 m
Grøndalsvegen 

NamsskoganGrøndalsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kartverkets norgeskart
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv764
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Stephanos II Ghattas

Stephanos II Ghattas (født 16. januar 1920 i Sheikh Zein-el-Dine i Egypt, død 20. januar 2009 i Kairo) var koptisk-katolsk patriark fra 1986 til 2006, og en av Den katolske kirkes kardinaler.
Andraos Ghattas, som han da het, studerte blant annet i Roma og ble presteviet i 1944. Deretter underviste han ved presteseminaret i Tahta i Egypt, og trådte i 1952 inn i lasaristenes misjonskongregasjon. Etter seks år virke som sjelesørger i Libanon ble han superior og økonom for sin orden i Alexandria. I 1967 valgte den koptisk-katolske synode ham til biskop av Teben og Luxor, og i 1986 til patriark av Alexandria. Andraos Ghattas tok derpå navnet Stéphanos II. Pave Johannes Paul II kreerte ham til kardinal i 2001.


== Episkopalgenealogi ==
Hans episkopalgenealogi er:

Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577)
Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
Kardinal Lucido Maria Parocchi  (1833-1903) *1971
Kardinal Alfonso Maria Mistrangelo (1852-1930) *1893
Erkebiskop Andrea Cassulo (1869-1952) *1914
Patriark  Marco II Khouzam (1888-1958) *1926
Kardinal Stephanos I Sidarouss, C.M. (1904-1987) *1948
Kardinal Stephanos II Ghattas (1920-2009) *1967


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fyldige kardinalsbiografier på norsk – katolsk.no
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church