jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bridgestone

Bridgestone Corporation (株式会社ブリヂストン) stiftet i 1931 av Shojiro Ishibashi (石橋 正二郎 Ishibashi Shōjirō) i byen Kurume i Japan. Navnet Bridgestone kommer fra en direkte omskrivning og oversettelse av ishibashi, som betyr «stone bridge» på japansk. 
Selskapet er verdens største dekkprodusent.
Bridgestone bygget etter andre verdenskrig motorsykler, men hadde i liten grad suksess med det, og de tjente mer penger på å levere dekk til konkurrentene Honda, Suzuki og Yamaha, og bestemte seg for å legge ned produksjonen av motorsykler og heller satse på kjernevirksomheten.
I 1988 kjøpte de den amerikanske dekkprodusenten Firestone Tire and Rubber Company.
Bridgestone leverte dekk til samtlige Formel 1-lag inntil 2010, da italienske Pirelli tok over fra 2011.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(ja) Offisielt nettsted 
(en) Bridgestone – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bridgestone Bicycles (in Japanese)
Anchor Bikes (in Japanese)
Yahoo! – Bridgestone Corporation Company Profile
Prediksjonsmarked

Et prediksjonsmarked – også kalt «informasjonsmarked» eller «veddemålsbørs» – er et marked som er opprettet med formål om å bruke den informasjonen som kan leses ut i fra markedsverdiene til å predikere bestemte framtidige hendelser (Berg, Nelson og Rietz 2003). Slike hendelser kan være politiske valgutfall, en bedrift sitt framtidige salgsvolum av ei vare, eller annet. Deltakerne kjøper og selger «aksjer» på samme måte som på regulære aksjebørser, og deltakerne maksimerer sin profitt ved å kjøpe til lav pris og selge til høg pris.
Prediksjonsmarked har vært et pågående eksperiment ved University of Iowa – de såkalte Iowa Electronic Markets (IEM). Siden 1988 har disse markedene mellom annet predikert utfallene i de amerikanske presidentvalgene med større presisjon enn konkurrerende meningsmålinger i 74 % av alle tilfeller (Berg et al. 2008).
I kjølvannet av suksessen til IEM ble det på 1990-tallet gjort ulike forsøk på å overføre prediksjonsmarkedene til forretningslivet, blant annet av Hewlett Packard og av Siemens (Chen og Plott 2002). Den første kjente bruken av prediksjonsmarked i bedrift er økonom Robin Hanson som jobbet på Project Xanadu. De brukte markedet for eksempel for å finne ut om Xanadu lanserte sitt produkt før general Deng Xiaoping døde.


== Kilder ==
Arnesen, Sveinung (2011): "Informasjon, motivasjon, prediksjon: Eit forsøk med prediksjonsmarknad før stortingsvalet 2009". Tidsskrift for samfunnsforskning, Vol 52, nr. 1, s.99-121.
Berg, JE, F Nelson og T A Rietz (2008): «Prediction market accuracy in the long run». 
Berg, JE, R Forsythe, F Nelson og TA Rietz (2000): «Results from a dozen years of election futures market research». Technical report, University of Iowa.
Berg, JE, F Nelson og TA Rietz (2003): «Accuracy and Forecast Standard Error of Prediction Markets». Working draft. Henry B. Tippie College of Business and Administration; University of Iowa.
Chen, K, C Plott (2002): «Information Aggregation Mechanisms: Concept, Design and Implementation for a sales forecasting problem». Social Science Working Paper 1131. California Institute of Technology.
Hayek, F. A. (1945): «The Use of Knowledge in Society». The American Economic Review, vol. 35, nr. 4, s. 519-30.
Wolfers, Justin, E Zitzewitz (2004): «Prediction Markets». Journal of Economic Perspectives, vol. 18, nr. 2, s. 107-126.


== Eksterne lenker ==
Generell informasjon om prediksjonsmarkeder
Gjengangere

Gjenganger er et overnaturlig vesen, spøkelse, men kan også vise til:

Gengangere, et skuespill av Henrik Ibsen
Gjengangeren, en dagsavis som utgis i Horten
Gjengangerne (TV-serie), en fransk dramaserie
Gjengangere (film), norsk fengeselsfilm fra 2017
Aslaug Moksnes

Aslaug Moksnes (født 13. april 1930) er en norsk historiker, forfatter, venstrepolitiker og kvinnesaksforkjemper. Hun er spesialist på den norske kvinnebevegelsens historie.
Hun tok eksamen fra Levanger lærerskole i 1952 og ble cand.philol. i historie ved UiO i 1964. Hun arbeidet deretter som lektor ved forskjellige gymnas i Oslo. Hun var aktivt engasjert i kvinnesaken, og var leder i Oslo Kvinnesaksforening 1967–1970 og 1. nestleder i Norsk Kvinnesaksforening på nasjonalt nivå 1968–1972. Hun var også styremedlem i Norsk faglitterær forfatterforening. Hun har gitt ut boken Likestilling eller særstilling? Norsk kvinnesaksforening 1884–1913 (Gyldendal 1984). Moksnes er en prinsippfast forsvarer av NKFs likestillings- og menneskerettighetslinje, og skrev i Kvinnesaksnytt i 2007 at «det er vår kamp for menneskerettigheter, også for kvinner – kontra særstilling – som har framtida for seg».Hun mottok Gina Krog-prisen i 2009 og ble æresmedlem i Norsk Kvinnesaksforening i 2013. Moksnes var engasjert i Venstre.


== Referanser ==
Tallkropp

I matematikken betegner en kropp (på engelsk field) en mengde elementer (for eksempel tall) hvor man kan utføre operasjonene
addisjon, subtraksjon, multiplikasjon, samt at alle elementer i mengden har en multiplikativ invers.


== Definisjon ==
En kropp er en kommutativ ring 
  
    
      
        (
        k
        ,
        +
        ,
        ⋅
        )
      
    
    {\displaystyle (k,+,\cdot )}
   slik at for hvert element 
  
    
      
        r
        ∈
        k
      
    
    {\displaystyle r\in k}
   hvor 
  
    
      
        r
        ≠
        0
      
    
    {\displaystyle r\neq 0}
   har en multiplikativ invers: det fins et element 
  
    
      
        s
        ∈
        k
      
    
    {\displaystyle s\in k}
   slik at 
  
    
      
        s
        ⋅
        r
        =
        1
      
    
    {\displaystyle s\cdot r=1}
  .


== Eksempler ==
De rasjonale tallene 
  
    
      
        
          Q
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {Q} }
  , de reelle tallene 
  
    
      
        
          R
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {R} }
   og de komplekse tallene 
  
    
      
        
          C
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {C} }
   er kropper.
De hele tallene 
  
    
      
        
          Z
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {Z} }
   er ikke en kropp siden ingen tall unntatt 
  
    
      
        −
        1
      
    
    {\displaystyle -1}
   og 
  
    
      
        1
      
    
    {\displaystyle 1}
   har en invers.
For hvert primtall 
  
    
      
        p
      
    
    {\displaystyle p}
   er heltallene modulo 
  
    
      
        p
      
    
    {\displaystyle p}
   en kropp 
  
    
      
        
          
            F
          
          
            p
          
        
        =
        
          Z
        
        
          /
        
        p
        
          Z
        
        =
        {
        0
        ,
        1
        ,
        2
        ,
        …
        ,
        p
        −
        1
        }
      
    
    {\displaystyle \mathbb {F} _{p}=\mathbb {Z} /p\mathbb {Z} =\{0,1,2,\ldots ,p-1\}}
  .  Dette er en endelig kropp.
For hvert primtall 
  
    
      
        p
      
    
    {\displaystyle p}
   gir 
  
    
      
        p
      
    
    {\displaystyle p}
  -adisk komplettering av de rasjonale tallene kroppen 
  
    
      
        
          
            Q
          
          
            p
          
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {Q} _{p}}
   av p-adiske tall.


== Referanser ==
Örnen

Örnen var en ballong brukt av Ingeniør Salomon August Andrée i et forsøk på å nå Nordpolen i 1897. Ballongen ble bygget av den franske ballongfabrikanten Henri Lachambre.


== Ballongens tekniske data ==
Elliptisk form
Volum: 4500 m³
Diameter: ca. 20 meter
Vekt: ca. 350 kgDen øverste delen besto av 4 lag silke. Deretter tredobbelt lag med silke til ca. 4 meter nedenfor ballongens ekvator. Det nederste laget var dobbelt silke.
Henning Stockfleth

Henning Stockfleth (død 5. februar 1664) var biskop i Christiania.
Han ble født i Haderslev i Danmark, og var bror til borgermesteren Hans Stockfleth. Etter å ha studert i Wittenberg i tre år, ble han 1635 innskrevet ved Københavns universitet. 1637 ble han utnevnt til rektor ved katedralskolen i Christiania samt professor i logikk og metafysikk ved det nyopprettede gymnaset i byen. Samme år tok han magistergraden. Allerede 1639 avstod han rektoratet og ble slottsprest på Akershus og sogneprest i Aker, men beholdt sin stilling ved gymnasiet. 1646 ble han utnevnt til biskop i Christiania stift og virket som sådan til sin død. Han var gift med Magdalene Schnell (+ 1674),dtr. av Johann Schnell (ca. 1545-95) og Anna Reimers.


== Referanser ==
Thomas Theodor Heine

Thomas Theodor Heine (født 28. februar 1867 i Leipzig, død 26. januar 1948 i Stockholm) var en tysk-svensk maler, tegner og satiriker.

Thomas Th. Heine var sønn av en jødisk forretningsmann og fikk utdannelse som impresjonistisk landskapsmaler. Etter hvert gikk han over til symbolske figurscener og satiriske tegninger fra det politiske og sosiale livet, og tegnet blant annet for det upolitiske vittighetsbladet Fliegende Blätter og kunsttidsskriftet Jugend. 
I 1896 ble Heine invitert av bokhandlerforleggeren Albert Langen til å være med på å starte det radikale og antiklerikale vittighetsbladet Simplicissimus i München. Heine ble en av hovedtegnerne i bladet og fast forsidetegner, og arbeidet som karikaturtegner i Simplicissimus helt til han måtte flykte fra Tyskland ved den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1933. Da hadde Heine latterliggjort både føreren og den fascistiske propagandaen i flere tegninger. Etter opphold i Tsjekkoslovakia og Norge slo han seg ned i Sverige og ble svensk statsborger. 
Den satiriske selvbiografien Jag väntar på under («Ich warte auf ein Wunder») kom i 1944 og handler blant annet om byråkratiet og militarismen i Tyskland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Thomas Theodor Heine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Thomas Theodor Heine – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Thomas Theodor Heine bidrag i Simplicissimus (velg «S» og «Heine, Thomas Theodor»)
Engelskspråklig presentasjon med bildeeksempel
Mer om Th. Th. Heine (på engelsk)
Kort biografi og bildeeksempler på satirarkivet.se Arkivert 25. august 2010 hos Wayback Machine.
Kvarts

For folkemusikkgruppen Kvarts, se Kvarts (band)Kvarts, SiO2 (silisiumdioksid), er det nest vanligste mineralet i jordskorpa, og inngår i de fleste bergarter som for eksempel flint, kvartsitt og granitt. Kvarts er et hardt mineral, og kan blant annet kjennes igjen ved at det kan ripe glass. 


== Bruksområder ==
Kvarts er et viktig industrimineral med mange bruksområder, som for eksempel: 

vanlig glass

som smykkestein
til å framstille silisium
optikk: komponenter som linser, optiske kabler, rør
glass til halogenlamper
digler for å trekke silisium krystaller for halvleder og solcelle industri
optiske fibre
kvartsglass: rør og stenger
kvarts ull
fyllstoffer for elektroniske komponenter, bl.a. topplag i DRAM-minnebrikker
silisiummetall
tannfyllinger og forskjellig kosmetikk
briller


== Varianter ==

En krystall som består av klar kvarts kalles bergkrystall. Dette er den vanligste varianten av kvarts i krystallform.
Kvarts finnes i mange forskjellige farger, og de forskjellige fargene har egne navn. Sort kvarts kalles morion, men både sort til brunlig kvarts kalles røkkvarts, rosa kvarts kalles rosenkvarts, gul kvarts kalles citrin, og fiolett kalles ametyst. En krystall med to farger, fiolett og gul, kalles for ametrin.
Kvarts forekommer også i mange andre varianter, f.eks. agat, aventurin, tigerøye, kalsedon, kryssopras med flere.


== Historie ==
Navnet «kvarts» kommer fra tysk Quarz, som er av slavisk opphav, jfr polsk twardy (= kvarts), kirkeslavisk tvrudu (= hard), fra protoslavisk *tvrd- og protoindoeuropeisk *(s)twer- (= å gripe; hard). Andre kilder mener at navnet kommer fra det saksiske ordet Querkluftertz, som betyr kors-venemalm. 
Den romerske vitenskapsmannen Plinius den eldre trodde at kvarts var permanent frosset is. Han kjente også til kvartsens evne til å spalte lys i et spektrum. Kvarts er trolig materialet i maban, de gjenstandene som australske urinnvånere benytter seg av når de behandler syke. Maban-helbredere stikker gjenstandene inn i pasientens ører eller underliv for å styrke livskraften.Nicolas Stenos studium av kvarts banet vei for den moderne krystallografien. Han oppdaget at uansett hvor fordreid en kvartskrystall var, ville den lange prismen alltid danne en perfekt 60 graders vinkel. 
Charles Sawyer oppfant den kommersielle kvartskrystallproduksjonsprosessen i Cleveland. Etter dette gikk en over til å bruke kunstig fremstilt kvarts i elektriske apparater.
Kvarts inngikk i redskapsproduksjonen i norsk steinalder. Ettersom kvarts spaltes på en langt mindre forutsigbar måte enn flint, er det krevende å oppdage produksjonsavfall av kvarts i arkeologisk sammenheng. Når arkeologer graver ved helleristningsfelt, er avslag av flint og kvarts blant de aller vanligste funnene. Når kvarts eller flint slås sammen, slår det gnister. Trolig har bronsealderens presteskap frembrakt virkningsfulle lysglimt under religiøse seremonier i nattemørket.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kvarts som materiale i steinalderen
International Mineralogical Association
Artikkel i Store norske leksikon av Gunnar Raade.
Apatitt

Apatitt er navnet på en gruppe mineraler som alle er kalsiumfosfater som danner heksagonale krystaller. Navnet 'apatitt' er fra det greske ordet 'apate' som betyr 'bedrag' og -itt, da mineralet er lett å ta feil av. Fluor-apatitt er det vanligste mineralet i apatitt-gruppen. Apatitt er den viktigste kilden for fosfor i naturen og blir også fasettslipt til bruk i smykker. Bildet viser apatittkrystaller i moderstein.
Apatitt er vanlig også i Norge og det har vært gruvedrift etter apatitt som råstoff til gjødselsindustrien i mange forekomster i Norge. På begynnelsen av 1880-årene var prisene på apatitt høye og utvinning av mineralet var Norges største næring innen bergverksdrift. Store funn av fosfater bl.a. i USA førte til at prisene på apatitt raste og mange av gruvene i Norge ble liggende uvirksomme.
Under 1. verdenskrig var det vanskelig å få importert fosfor til produksjon av kunstgjødsel. Staten valgte derfor å beslaglegge flere apatittgruver.De største gruvene var ved Ødegården Verk i Bamble kommune, Telemark. Det fantes også flere apatittgruver i Aust-Agder. 
Den hvite hydroksylapatitten fra Oksøykollen på Modum er berømt og ettertraktet. Disse hvite krystallene har vært kjent i over 150 år og finnes i alle store steinsamlinger over hele verden.


== Varianter ==
Fluorapatitt (grønn, grønnblå, grå, gul)
Hydroksylapatitt (gul, hvit)
Karbonat-fluorapatitt (blå)
Karbonat-hydroksylapatitt (dahlitt)
Klorapatitt (gul, rød)


== Bruk ==

Apatitt inneholder fosfor og brukes av kunstgjødselindustrien til å produsere fosfat som er en viktig bestanddel i kunstgjødsel. Apatitt blir også slipt og brukt som smykkestein.


== Funn i Norge ==
I Norge er apatitt funnet på en rekke lokaliteter:

Arendal i Aust-Agder (fluorapatitt)
Bamble i Telemark (klorapatitt)
Froland i Aust-Agder (fluorapatitt)
Gjøvik i Oppland (hydroksylapatitt)
Hjerkinn i Oppland (karbonat-fluorapatitt)
Kragerø i Telemark (klorapatitt)
Modum i Buskerud (hydroksylapatitt)
Selbu i Trøndelag (fluorapatitt)
Sparbu i Trøndelag (hydroksylapatitt)


== Referanser ==


== Kilder ==
Norsk steinbok: norske mineral og bergartar av Torgeir T. Garmo, Universitetsforlaget, 1995


== Eksterne lenker ==
Artikkel av Gunnar Raade i Store norske leksikon
Hithlum

I J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard er Hithlum et landområde i nord for Beleriand, og ikke langt fra Helcaraxë.
Hithlum var adskilt fra Beleriand av fjellkjeden Ered Wethrin, og var navngitt etter sjøens tåke som fantes der en tid: Hithlum er Sindarin for Tåke skygge; og navnet er Hisilómë i Quenya.
Hithlum var delt inn i Mithrim, hvor Noldorenes Høykonger hadde sine haller, og Dor-lómin, som senere ble et len (utleid landområde) til folkene av Hadors hus.
Ered Wethrin skapte den søndre grensen og den vestre grensen til Hithlum, og det fantes bare noen få pass inn i landet, og dette gjorde landet lett å forsvare. Den østre veggen ble skapt av fjellene i Ered Lómin, som bøyde av mot nord vest mot Helcaraxë.
Landet Lammoth lå øst for Ered Wethrin og var verken en del av Beleriand eller Hithlum, og landet Nevrast var avskilt fra Hithlum ved den søndre delen av Ered Lómin. Nevrast ble vanligvis sett på som en del av Hithlum, men klimaet var mer som i Beleriand.
Hithlum var svært kaldt og regnfylt, men ganske fruktbart. Noldorene slo seg først ned ved bredden av Mithrim sjøen da de kom dit.
Senere i det første tidevervet ble Hithlum stadig vekk angrepet av Morgoth, og til slutt gikk det tapt etter slaget Nirnaeth Arnoediad. Hadorianerne (folket av Hadors hus) ble spredd, drept eller gjort til slaver, mens Noldorene ble gjort til slaver i Morgoths gruver hvis de ikke rakk å flykte i tide, Morgoth fanget også Austringene der.
Hithlum ble ødelagt i Vredens krig.
Monazitt

Mineralet monazitt er et rødbrunt fosfat (fargen kan variere fra gul til brun) som inneholder sjeldne jordmetaller, og er en viktig kilde til produksjon av thorium, lantan og cerium. Det finnes minst fire forskjellige typer monazitt, avhengig av det relative sammensetningsforholdet av grunnstoffer i mineralet:

Monazitt-Ce (Ce, La, Pr, Nd, Th, Y)PO4
Monazitt-La (La, Ce, Nd, Pr)PO4
Monazitt-Nd (Nd, La, Ce, Pr)PO4
Monazitt-Pr (Pr, Nd, Ce, La)PO4Grunnstoffene i parentes er listet opp i rekkefølge etter den relative sammensetningen i mineralet. Det finnes også spor av silica (SiO2) og uran i mineralet. På grunn av alfastråling fra de radioaktive grunnstoffene thorium og uran, inneholder monazitt betydelige mengder helium, som kan bli trukket ut av mineralet ved oppvarming.
Monazitt-(Ce) er den mest vanlige type som finnes på jorda.


== Forekomster av monazitt ==
Monazitt finnes i mange ulike typer geologiske miljøer. Men mest viktig er de magmatiske bergartene som granitt, syenitt, pegmatitt m.m. Den finnes også i gneis og hydrotermale forekomster.
Ved forvitring av ovennevnte bergarter, settes monazitt fri. På grunn av høy egenvekt samler den seg gjerne i sedimentavsetninger, hvor sand er vasket bort og monazitt (og annen tung materie som gull, magnetitt og andre tunge mineraler) blir liggende igjen. Det er spesielt rike forekomster i India.
I norske pegmatitter finnes det ofte monazitt-(Ce), og særlig Evje-Iveland området er kjent for praktfulle krystaller av dette mineral.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Monazitt i mineral.galleries.com
Flusspat

Flusspat, CaF2, også kalt fluoritt, er et relativt vanlig mineral som opptrer aksessorisk i flere bergarter og også hydrotermalt. 
Flusspat har hardhet 4 i Mohs hardhetsskala.
Flusspat brukes til framstilling av fluor og som tilsetning i aluminium- og stålproduksjon. Ved reaksjon mellom flusspat og svovelsyre dannes flussyre HF, som har mange tekniske anvendelser, vesentlig fordi fluorets komplekserende evne gjør den meget sterkt etsende. Den etser bl.a glass.
Forbindelsen har en særegen atomstruktur,til vanlig kalt fluorittstrukturen fordi den først ble kjent ved undersøkelser av mineralet. I denne danner kalsiumatomene en kubisk tetteste kulepakning mens de mindre fluoridatomene fyller alle tetraederhullene i denne. Enhetscellen blir dermed flatesentrert kubisk. Vanligvis er det anionene som danner kulepakninger i lignende stoffer, og kationer som går inn i ledige hull (oktaeder- eller tetraederhull). Derfor er de fleste analoger man kjenner til denne strukturen inverse utgaver, og disse sies da å ha antifluoritt- struktur. 


== Funn ==
I Norge er Flusspat funnet på en rekke lokaliteter:

Dalen, Telemark
Drag, Nordland
Evje, Aust-Agder
Hurdal, Akershus
Hurumlandet, Buskerud
Kirkenes, Finnmark
Kongsberg, Buskerud
Konnerud, Buskerud
Lier, Buskerud
Modum, Buskerud
Råde, Østfold
Sande, Vestfold
Sarpsborg, Østfold
Sotra, Hordaland
Strynefjellet, Sogn og Fjordane/Oppland
Svelvik, Vestfold


== Kilder ==
Norsk steinbok: norske mineral og bergartar av Torgeir T. Garmo, Universitetsforlaget, 1995


== Eksterne lenker ==
Bilde på digitaltmuseum.
Halitt

Halitt eller stensalt er mineralformen til natriumklorid og oppstår fra uttfelling av havvann eller salte innsjøer.


== Eksterne lenker ==
Artikkel i Store norske leksikon
Stavset

Stavset er et område på Byåsen i den vestlige delen av Trondheim. Stavset grenser i vest til Bymarka, i sør til Granåsen, i øst til Buenget og i nord til Dalgård. Stavset er et relativt nytt boligområde, som ble utbygd på 1980-tallet. Da Stavset grenser til både Bymarka og Granåsen er veien kort til naturopplevelser både om sommeren og vinteren. Stavsets bebyggelse består for det meste av rekkehus og villaer, samt noen servicebygg som yter ulike bydelsfunksjoner. Hele området ligger på leire eller myr i skråning nedover mot Selsbakk og Buenget.
Stavset er oppkalt etter Stavset gård, og navnet Stavset kommer fra norrønt stafr, «stav», og setr, «sete/bosted». Gården ligger mellom to bekker som løper sammen, og det er sannsynligvis det smale landområdet mellom disse som ble kalt «stav».


== Fasiliteter ==

Stedet er mest kjent for gratis parkering til Ski-VM i Granåsen.
Kjøpesenteret Stavset Senter holder til på Stavset, med flere butikker:

En REMA 1000-butikk med tilhørende blomsterbutikk, Stavset Blomster.
En Finbeck & Fia frisørsalong.
Posten har en filial her.
FastFood-kjeden JaFs.
Et Apotek 1-utsalg.
Byåsen Bakeri
Byggern.Barneskolen Stavset skole (tidligere Stavset oppvekstsenter) befinner seg også på Stavset, tvers over gaten for Stavset Senter. Skolen har rundt 400 elever og 50 ansatte.


== Kjente innbyggere ==
Erik Hoftun, tidligere fotballspiller og nå sportslig leder til Rosenborg.
Jørn Jamtfall, tidligere fotballkeeper som nå er keepertrener for Rosenborg.
Per Axel Koch, styreleder i SpareBank 1 SMN.
Ida Alstad, håndballspiller på Byåsen Idrettslag og det norske håndballandslaget.
Rune Bratseth, tidligere Rosenborg Ballklub og Tysklandsproff, landslagskaptein.


== Bilder fra Stavset ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bratberg, Terje T.V. (1996). Trondheim byleksikon. Kunnskapsforlaget. s. 488. ISBN 8257306428.