jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Tapper

Tapper er fargereseptorene i menneskeøyet. Netthinnen er dekket av omtrent 6 millioner tapper og 130 millioner staver, celler som oppfatter lys og mørke
Det finnes tre forskjellige typer tapper. Den ene typen er mest følsom for lys vi opplever som fiolett med bølgelengder rundt 420 nm. Disse kalles ofte S-tapper. De to andre typene tapper er relativt like og mest følsomme for lys vi opplever som grønt eller grønnaktig. Disse refereres til som L-tapper som er mest følsomme for lys rundt 564 nm og M-tapper som er mest følsomme rundt 534 nm.
Følsomhetskurvene for tappene er klokkeformede og overlapper betydelig. Det innkomne signalspekteret blir dermed i øyet redusert til tre verdier gitt av responsen til de tre typene tapper, ofte kalt tristimulusverdier. Fordi de tre sensitivitetsområdene overlapper, er det for eksempel umulig å stimulere bare M-tappene uten å stimulere både S- og L-tappene også. Mengden av alle mulige kombinasjoner av tristimulusverdier er begrenset av responsen mot spekteret og definerer det menneskelige fargerom. Man har estimert at mennesker klarer å skjelne omtrent 10 millioner forskjellige farger fra hverandre.


== Se også ==
Staver, cellene i øyet som oppfatter lys og mørke


== Eksterne lenker ==
Staver og tapper på fysikknett.no
Staver

Staver er cellene i øyet som oppfatter lys og mørke. Stavene er en av to typer reseptorer på netthinnen, og ser ut som små, kompliserte tårn. Stavene er lengre enn tappene og er flatere i enden. I selve synsgropen finnes ingen staver, men utenfor synsgropen finnes derimot flere staver enn tapper.
Stavene er aktive når det er svak belysning og gir oss mørkesynet. 
Netthinnen er dekket av omtrent 120 millioner staver og 6 millioner tapper.


== Se også ==
Tapper


== Eksterne lenker ==
Staver og tapper på fysikknett.no
Helios Engros

Helios Engro er en norsk grossist for biologisk-dynamisk og økologisk mat, kosmetikk, tekstiler. Helios selger både gjennom egne butikker og andre helsekostforretninger. Det finnes tre egne Helios-butikker (2009).
Helios stiller strenge krav til dyrkingsmåte og videreforedlingsprosessen. Ingen av varene Helios selger er bestrålt, homogenisert eller genmodifisert, og heller ikke behandlet med kjemiske plantevernmidler, konserveringsmidler eller smaksforsterkere. Av matvarer foretrekker Helios produkter som er biologisk-dynamiske eller økologiske. Helios selger også fairtradeprodukter fra Max Haavelar. Helios selger også naturkosmetikk, naturtekstiler, vaskemidler og formingsmateriell, fra seriøse leverandører. Også i disse varekategoriene finnes det varer med økologiske ingredienser, noe som alltid prioriteres når det velges ut varer. 


== Historikk ==
Helios startet som et knøttlite initiativ av bevisste fruer i Oslo, i kretsen rundt Antroposofisk Selskap. Butikken solgte grønnsaker og annen biologisk-dynamisk og økologisk mat, og var til å begynne med bare åpen i forbindelse med møter i Antroposofisk Selskap. I 1969 kom den første ordentlige butikken. Helios var da et andelslag, men ble senere en stiftelse. 
Interessen for biologisk-dynamisk og økologisk mat økte i løpet av 1970- og 80-tallet, og det var Helios som møtte denne etterspørselen. På 1990- og 2000-tallet økte etterspørselen enda mer og Helios vokste. Helios etablerte rundt 20 egne butikker rundt om i Norge og fikk et meget stort vareutvalg. Helios drev også en egen mølle. Samtidig oppstod det problemer med å oppnå nødvendig inntjening. Våren 2008 gikk Helios konkurs. Både butikkene, varelageret og merkevaren ble kjøpt av Validus. Helios er således ikke lengre en stiftelse, men driver etter de samme verdiene som før. Omtalen og interessen for giftfri mat og økologisk livsførsel viser at eksistensgrunnlaget for Helios som butikk og grossist er til stede.


== Eksterne lenker ==
Helios, offisielt nettsted
Validus, offisielt nettsted
Gene Simmons

Gene Simmons (født Chaim Witz  25. august 1949 i Haifa i Israel) er bassist og vokalist i heavy metal-bandet Kiss. Simmons kom til USA i 1957 fra Israel og byttet navn til Eugene Klein, og så senere til Gene Klein og Gene Simmons. Sammen med Paul Stanley startet han i 1970 bandet Rainbow, som senere skiftet navn til Wicked Lester. Dette bandet fikk en viss popularitet i New York, men hadde stadige utskiftninger av bandmedlemmer. Etter at Simmons og Stanley fikk med seg Ace Frehley og Peter Criss i 1972, skiftet bandet navn til Kiss tidlig i 1973.


== Privat ==
Simmons er kjent for sine mange elskere og skal etter egne utsagn ha nedlagt over 5 000 kvinner. Han har hatt forhold med blant andre Diana Ross, Cher og  Liv Ullmann. Han datet Playboy-bunnyen Shannon Tweed i 28 år før han giftet seg med henne 1. oktober 2011 på Beverly Hills Hotel i Beverly Hills. Han er for tiden bosatt i en gigantisk villa i Hollywood sammen med kona og deres to barn Nick (født 22. januar 1989) og Sophie (født 7. juli 1992). Simmons har alltid vært avholdsmann.Moren Flóra Kovacs vokste opp i Ungarn og overlevde holocaust der.


== TV/Film ==
Simmons deltok i TV-serien Rock School i 2005, der han var musikklærer for en skoleklasse på en erke-engelsk skole og lærte dem til å bli «rockere». TV-serien kulminerer med at skoleklassen varmer opp for Motörhead. Reality-serien Gene Simmons Family Jewels startet i 2006 og gikk i syv sesonger. Serien går nærmere inn på investoren og familiemannen Simmons. Sesong syv sluttet med bryllupet hans. Simmons har uttalt at Kiss vil arrangere et «Kiss Idol» for å rekruttere arvtagere til bandet, fordi «Kiss skal vare evig». Han spiller også seg selv i en episode av CSI. Episoden heter "Long road home" og er episode nummer 17 i den 14. sesongen av serien. Den var første gang på lufta 12. mars 2014. I Norge gikk episoden på lufta på TV Norge 14. mai 2014.
Du har kanskje sett han spille seg selv i krimserien Castle, sesong 3 episode 22: To Love and Die in L.A.
Gene Simmons har hatt roller i flere filmer, der de viktigste er "Runaway" fra 1984 med Tom Selleck og "Wanted Dead or Alive" fra 1987 med Rutger Hauer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Gene Simmons – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Gene Simmons på Internet Movie Database 
(sv) Gene Simmons i Svensk Filmdatabas 
(da) Gene Simmons på Filmdatabasen 
(fr) Gene Simmons på Allociné 
(en) Gene Simmons på AllMovie 
(en) Gene Simmons hos The Movie Database 
(en) Gene Simmons hos Internet Broadway Database 
(en) Gene Simmons hos Behind The Voice Actors 
(en) Gene Simmons på Internet Adult Film Database 
(en) Gene Simmons på Apple Music 
(en) Gene Simmons på Discogs 
(en) Gene Simmons på MusicBrainz 
(en) Gene Simmons på Encyclopaedia Metallum 
(en) Gene Simmons på SoundCloud 
(en) Gene Simmons på Songkick 
(en) Gene Simmons på Last.fm 
(en) Gene Simmons på Genius — sangtekster 
(en) Gene Simmons på AllMusic 
(en) Gene Simmons på Twitter 
(en) Gene Simmons på Facebook 
(en) Gene Simmons på Instagram 
(en) Gene Simmons på YouTube
Vekttall

Vekttall var innen høyere utdanning i Norge før 2003 et mål på hvor omfattende et fag eller et studium var. Et semesters (et halvt års) fulltidsstudier utgjorde 10 vekttall mens et helt års studier utgjorde 20 vekttall. Vekttall ble i 2003 erstattet av studiepoeng. 1 vekttall tilsvarer 3 studiepoeng; dvs. at 20 vekttall tilsvarer 60 studiepoeng.


== Omregning av vanlige enheter ==
1 vekttall = 3 studiepoeng
10 vekttall (et halvt års studium) = 30 studiepoeng
20 vekttall (et helt års studium) = 60 studiepoeng
60 vekttall (tre års studier) = 180 studiepoeng
100 vekttall (fem års studier) = 300 studiepoeng
120 vekttall (seks års studier) = 360 studiepoeng


== Referanser ==
Studiepoeng

Studiepoeng er betegnelsen på et mål som brukes for å beskrive hvor omfattende et fag eller et studium er. Et norsk studiepoeng tilsvarer ett ECTS-credit. 
Studiepoeng erstattet betegnelsen vekttall, som ble brukt før kvalitetsreformen som trådte i kraft i 2003. Ett vekttall tilsvarer 3 studiepoeng. Studiepoeng sier altså noe om arbeidsmengden og ikke et bestemt antall sider i pensum. Et fulltidsstudium ved norske høyskoler og universiteter er på 30 studiepoeng pr. semester. Et bachelorstudium er på 180 studiepoeng (6 semester), mens man trenger ytterligere 120 studiepoeng for å oppnå mastergrad. 


== Se også ==
Grunnskolepoeng
Korstol

Korstol er sitteplasser i koret i en kirke eller katedral for presteskap eller ordensfolk. Korstolene er ofte utskårne bl.a. med skulpturer. Fra gotikken finnes stoler med figurmotiv og misericordia-seter.


== Litteratur ==
Ahlstrand, Jan Torsten: Arkitekturtermer. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Misericordia

Misericordia, latin barmhjertighet, er opprinnelig et ironisk navn på en liten konsoll som er på baksiden av klappsetet i en korstol. Under messer og andre kirkelige seremonier må munker og prester stå lenge. Da kunne de støtte seg til dette lille setet. Misericordiaene ble ofte dekorert med utskjæringer. Ofte finner en allegoriske skildringer inspirert av Physiologus  og illuminerte manuskript som de engelske Bestiaries. 


== Eksterne lenker ==
Bilder av Misericordia i Ely ArtServe Australian National University
Håndbok over Misericordia
Medieval Bestiary, Misericords
Anna Opedal

Anna Ivarsdatter Opedal (Blind-Anna) (født 1769 i Ullensvang, død 21. juni 1847) var en kjent tradisjonsbærer og klarsynt i Hardanger på 1800-tallet.Anna Opedal var blind etter en koppeinfeksjon i barndommen. I mange år tjente hun i prestegarden hos prost Niels Hertzberg i Ullensvang. På sine eldre dager bodde hun hos en søster, og mottok understøttelse av sognet. Hun var kjent i lokalmiljøet som en uvanlig pålitelig kilde til eventyr, sagn og folkeviser.
På sin innsamlingsferd til Hardanger sommeren 1846 traff Jørgen Moe Blind-Anna, og skrev ned en del stoff etter henne. Hun gjorde et sterkt inntrykk på Moe, som i 1850 skrev et lyrisk portrett av henne. Han ser i henne en personifisering av folkets dype, poetiske dikteråre. Han skildrer også hvordan hun kunne trollbinde en stor skare av barn med eventyra sine.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Jørgen Moe: Blind-Anne, 1850
Haldor O. Opedal: Blind-Anna, i Syn og Segn 1927
Helge Laute

Helge Larsen Laute (født 1826 i Odda, død ca. 1920) var en norsk eventyrforteller. Han har bidratt med flere kjente eventyr til Asbjørnsen og Moes Norske folkeeventyr.
Sommeren 1846 dro Jørgen Moe på innsamlingsferd til Hardanger. I Låtegrenda i nærheten av Odda traff han Laute, som fortalte en lang rekke eventyr. Hans varianter av Kari Trestakk,, Jomfruen på glassberget, Mestermø, Mannen som skulle stelle hjemme og Manndattera og kjerringdattera ble senere innarbeidet i Norske folkeeventyr.


== Referanser ==
Ole Haagensen

Ole Haagensen (født 1791 i Sør-Aurdal, død 1849) var en norsk eventyrforteller.Haagensen var født på en husmannsplass på gården Fekjær i Hedalen. I 1845 var Asbjørnsen og Moe på en innsamlingsferd i Ådalen og Hedalen. Fra denne delen av Norge er Haagensen den eneste av Asbjørnsen og Moes informanter som er kjent ved navn. På denne ferden skrev Jørgen Moe ned flere kjente eventyr etter Haagensen, som på det tidspunktet bodde på husmannsplassen Engen under Tollefsrud. «Kullbrenneren» det lange og uvanlige eventyret «Følgesvennen» og «De tre kongsdøtre i berget det blå» er alle etter han.


== Referanser ==
Ramseeventyr

Ramseeventyr er betegnelsen på eventyr der fortellinga bygges opp ved en lang rekke korte episoder, og der de forutgående episodene gjentas hver gang, slik at eventyret mot slutten får preg av regle. «Pannekaka» er vel det mest kjente eksemplet på et ramseeventyr. Et annet kjent ramseeventyr er «Kjetta som var så fæl til å ete».Det er registrert 14 ulike ramseeventyr i norsk tradisjon, i til sammen 144 varianter. Det mest utbredte er «Geita som ikke ville hjem om kvelden», som hos Asbjørnsen og Moe heter «Hårslå, som aldri ville hjem gå». Det er kjent i 53 varianter fra ulike landsdeler.


== Referanser ==
Markian

Flavius Marcianus eller Markian (født 392, død 27. januar 457) var keiser av Østromerriket fra 450 til sin død.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Markian ble født i Trakia eller i Illyria. Han tilbrakte sine første år som en ubetydelig soldat og tjenestegjorde i 19 år under generalene Ardaburius og Aspar, og deltok i krigene mot perserne og vandalene. I 431 ble han tatt til fange av vandalene i kampene nær Hippo Regius og ført fram for vandalenes konge Geiserik og ble frigitt ved at han sverget på å aldri igjen kjempe mot vandalene.


=== Gemal for keiserens søster, keiser ===
Etter de før nevnte generalers innflytelse ble han kaptein for vaktstyrken. og steg deretter i rank til tribun og senator. Ved Theodosius IIs død ble han valgt til gemal for den avdødes søster og etterfølger, Aelia Pulcheria, og kalt til å styre et rike som var tungt belastet og nødstedt etter hunernes herjinger.
Etter å ha blitt keiser nektet Markian å fortsette å betale den ydmykende tributten til hunerkongen Attila som tidligere var blitt betalt for å unngå angrep på riket. Ettersom Attila innså at han ikke ville klare å erobre Konstantinopel vendte han seg mot vest og invaderte Gallia (Frankrike) i 451 og  Italia i 452 og etterlot Markians rike til seg selv.


=== Stabilisering av riket ===
Markian reformerte finansene, slo ned på ødselhet, og befolket forlatte områder. Han drev tilbake angrep fra Syria og Egypt i 452, og slo ned forstyrrelser på den armenske grense i 456. En omtalt hendelse i hans regjeringstid var konsilet i Kalkedon i 451 hvor han meglet mellom to teologiske skoler.


=== Ignorerte vestriket? ===
Markian ignorerte stort sett alle anliggender i Vestromerriket, og etterlot rikets vestlige halvdel på gyngende grunn. Han gjorde ingenting for å komme Vesten til unnsetning mot Attilas horder, og han holdt tilsynelatende sitt ‘løfte’ til vandalenes konge Geiserik. Selv da vandalene herjet Roma i 455 gjorde han tilsynelatende ingenting.
I den senere tid rr det blitt argumentert av noen historikere at Markian kanskje likevel var mer aktivt involvert i å komme Vesten til hjelp enn hva historikerne tradisjonelt har ment, og at Markians fingeravtrykk kan bli funnet på de hendelser som ledet opp til og inkluderte Attilas død.Kort tid før Attilas død i 453 var stridighetene mellom ham og Marikan blusset opp igjen, men den mektige hunerkongen døde før åpen krig brøt ut. Markian hevdet at han så Attilas bue bli brukket foran ham i en drøm, og noen få dager senere fikk han ord om at hans store fiende var død.


== Ettermæle ==
Markian døde i 457 av sykdom, muligens fra koldbrann som han fikk under en lengre reise. Til tross for hans kortvarige regime og hans passivitet overfor Vesten er Marikan likevel blitt ansett som en av de bedre av de første bysantinske keiserne. Den østlige ortodokse kirke har anerkjent ham og hans kone Pulcheria som helgener og de feires den 17. februar.


== Referanser ==
Tularemi

Tularemi (harepest) er en alvorlig infeksjonssykdom forårsaket av bakterien Francisella tularensis. Den kan ha utbrudd med års mellomrom. Tularemi rammer hovedsakelig ville dyr, særlig hare og smågnagere, særlig lemen og mus. Bakterien kan overføres til mennesker som zoonose ved direkte eller indirekte kontakt med døde gnagere, deres avføring eller av vann, forurenset av døde gnagere. Det finnes flere undergrupper av bakterien, der de amerikanske gir alvorligere sykdom enn de eurasiske.  


== Smittekilder ==
Man kan bli infisert ved hudkontakt med gnagere selv om en ikke har sår på hendene, dyrebitt (syke harer kan være aggressive), støv fra pels og ekskrementer. En annen vanlig kilde er vann fra dårlig stelte private brønner. Bakteriene kan i tillegg overføres til mennesker via mygg og flått; her er en betydelig forskjell i epidemiologien mellom Sverige og Norge, overføring av myggbitt er vanlig i Sverige, sjelden i Norge. Sykdommen kan også overføres til sau, men dette er ikke rapportert i Norge. Tularemi kan imidlertid ikke smitte fra person til person


== Sykdommen ==


=== Hos mennesker ===
Tiden fra smittestoffet kommer inn i kroppen til sykdom utvikles er oftest 3-5 dager, men spenner fra 1 til 21 dager. Det forekommer flest tilfeller av harepest hos mennesker i Norden om høsten og vinteren, samt i «smågnagerår». Harepest gikk tidligere under navnet lemenfeber eller lemenpest.
Symptomene varierer med smittemåten. 

Hudsmitte gir gjerne sår og utslett på hendene. Såret kan oppstå uten forutgående skade, har en vollformet kant, gror ikke og er smertefull. Lymfeknuter som drenerer fra såret er ofte hovne og øm. Feber, hodepine og brekninger er vanlig.
Smitte gjennom mat og vann gir smertefull, sår hals/svelg/mandler med lokal lymfeknutehevelse.
Innånding kan gi symptomer på lungebetennelse.
I noen tilfeller oppstår en tyfoid form av harepest der feber og dårlig allmenntilstand er hovedsymptomer, etterhvert eventuell diaré og magesmerter. Disse pasienter har gjerne underliggende alvorlige sykdommer, formen er vanligst med den amerikanske formen av bakterien.Harepest krever medisinsk behandling med antibiotika. Det finnes ingen vaksine. 
Antall tilfeller i Norge svinger sterkt med antall smågnagere, men også med lokale utbrudd, ofte rundt forurensede vannkilder. 


=== Hos gnagere ===
Dødeligheten hos gnagere kan være svært høy, særlig hos hare. Reduksjoner av bestander med 80-90% har blitt observert.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Folkehelseinstituttets smittevernhåndbok om tularemi
Karen-Marie Ellefsen

Karen-Marie Ellefsen (født 25. august 1950 i Begnadalen i Valdres) er en norsk journalist. Hun var fast ansatt i NRK fra 1. oktober 1979 til hun gikk av med pensjon i 2020. Hun arbeidet også frilans for kanalen som student i tjueårene. Hun var programleder og kommentator i NRK-sporten, og kommenterte friidrett (Golden League, Diamond League, mesterskap osv.) sammen med Jann Post, og tidligere Lars Lystad. Hun har også kommentert turn i en årrekke.Ellefsen gikk på Ringerike gymnas, Skjeberg Folkehøyskole og Universitetet i Oslo før hun gikk på Norsk journalisthøgskole i Oslo.


== Sportskommentator ==
Ellefsen fikk sin første store oppgave under sommer-OL i Moskva 1980. Hun har siden kommentert olympiske sommerleker, samt vært programleder for NRK på Lillehammer i 1994, Nagano 1998 og Vancouver 2010. Ellefsen har stor interesse for friidrett og har bidratt for NRK på alle EM og VM i friidrett siden 1987. Hun har også vært reporter under ski-VM i Holmenkollen i 1982, Trondheim 1997, Ramsau i 1999 og Holmenkollen i 2011. Ellefsen har også kommentert hurtigløp på skøyter under Allround-NM 1983 for herrer i NRKs dekning av norgesmesterskapet.Hun kommenterte åpnings- og avslutningsseremonien i vinter-OL 2022 i Beijing for Discovery.


== Utmerkelser ==
Ellefsen fikk hedersprisen under Gullruten 2011.Hun mottok Kongens fortjenstmedalje i august 2020.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Karen-Marie Ellefsen på Internet Movie Database
Teignbridge

Teignbridge er et administrativt distrikt i Devon, England. Administrasjonssenteret er Newton Abbot. Distriktet har navn etter et gammelt hundred. 
Det ble opprettet 1. april 1974 ved at bydistriktene Ashburton, Buckfastleigh, Dawlish, Teignmouth og Newton Abbot samt Newton Abbot landdistrikt og deler av St Thomas landdistrikt ble slått sammen.


== Steder i distriktet ==
Ashburton
Buckfastleigh
Dawlish
Newton Abbot
Teignmouth
Fredrik Austbø

Fredrik Austbø (født 20. april 1988) fra Tasta i Stavanger er en norsk snøbrettkjører og rullebrettkjører. Han ble tatt ut i den norske troppen til OL i Torino, 17 år gammel. Dermed ble han også Norges yngste deltaker i et vinter-OL siden Sonja Henie. Han deltok i halfpipe, og kom på 38.-plass.
Han ble tatt ut til OL på grunnlag av sterke resultater (to fjerdeplasser) i verdenscuprenn i januar 2006. 
I 2003 vant han NORB norgesmesterskapet i rullebrett i både streetpark og bowl i Horten.


== Eksterne lenker ==
(en) Fredrik Austbø – Olympedia 
(en) Fredrik Austbø – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Fredrik Austbø – FIS (snøbrett) 
Fredrik Austbø Info
Hepatitt

Hepatitt er det latinske navnet for betennelse i leveren.
Hepatitt er karakterisert av at inflammatoriske celler er til stede i vevet til organet. Hepatitt kan oppstå uten symptomer, men kan føre til gulsott (en gul misfarging av huden, slimhinner og øynene), dårlig appetitt og tretthet. Avhengig av årsaken, kan det manifestere seg enten som en akutt eller som en kronisk sykdom. Akutt hepatitt kan være gå over av seg selv, men det kan også utvikle seg til kronisk hepatitt, eller kan føre til akutt leversvikt i sjeldne tilfeller. Kronisk hepatitt kan ha ingen symptomer, men kan også utvikle seg over tid til skrumplever (arrdannelse i leveren) og kronisk leversvikt.På verdensbasis er viral hepatitt den vanligste årsaken betennelse i leveren, tett fulgt av alkoholisk leversykdom og ikke-alkoholisk leversykdom. Andre mindre vanlige årsaker til hepatitt inkluderer autoimmune sykdommer, inntak av giftige stoffer, visse medisiner (for eksempel paracetamol), noen industrielle organiske løsemidler, og planter.Ordet er avledet fra det greske ordet Hepar (ἧπαρ), som betyr «lever», og suffikset -itis (-ῖτις), som betyr «betennelse».


== Symptomer ==
Symptomer på hepatitt kan være magesmerter, gulsott, mørk urin og feber.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hepatitis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hepatitis – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Pasienthåndboka.no om hepatitt
National Hepatitis C Program U.S. Department of Veterans Affairs
FRI om hepatitt
Shigella

Shigella er en bakterie som forårsaker infeksjonssykdom. Symptomer på Shigella-forgiftning er diaré, feber, svimmelhet, oppkast, magekramper, forstoppelse og blodig eller slimet avføring. Kraftig diaré kan forårsake uttørking blant de aller minste, eldre og kronisk syke personer. Symptomene inntrer som oftest etter to til fire dager, men det kan ta opptil én uke før de oppstår. Varighet er to til fem dager, i mer sjeldne tilfeller flere uker.
Shigella er en mat-infeksjon hvor smittestoffet kommer fra mennesker eller som en indirekte smitte gjennom forurenset vann eller matvarer. Den rammer hovedsakelig tykktarmen. Symptomene varierer og avhenger av hvilken bakterie-variant som er årsak til sykdommen. Fordi Shigella-smitten ikke kommer fra syke dyr, er ikke shigella en zoonose.
Shigella smitter blant annet gjennom forurenset vann og melk, og forekommer ofte i land med dårligere hygieniske forhold enn i Norge. Men den kan komme til Norge gjennom importerte matvarer fra andre land. 
Det finnes antibiotikum som har en kurerende effekt, men det kan være nødvendig å gi intravenøs behandling  til de som har kastet opp mye eller hatt kraftig diaré.
Bob Klose

Rado «Bob» Klose (født 1945) er en engelsk musiker og fotograf. Han er mest kjent som et av medlemmene av et britisk studentband som senere skulle bli kjent under navnet Pink Floyd, der han var sologitarist og en av vokalistene. Klose sluttet i bandet i 1965 før de hadde kommet med sin første utgivelse, og det var uenighet om hvilke retninger bandet skulle ta som gjorde at han valgte å trekke seg ut. Klose har imidlertid bekreftet at han spilte på de to bootleg-utgivelsene «I'm a King Bee» og «Lucy Leave» fra 1965. 
Klose ønsket at Pink Floyd skulle satse mer på jazz-inspirert musikk, fremfor den psykedeliske popen og rocken som bandets låtskriver Syd Barrett brant for. Da Klose forlot bandet, ble Barrett som inntil da hadde vært rytmegitarist, også sologitarist.
Klose valgte senere å satse på en karriere som fotograf, og har i liten grad markert seg som musiker. Men i 2006 ble han igjen koblet til Pink Floyd, da han spilte gitar på to sanger på David Gilmours album On An Island.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bob Klose på Internet Movie Database 
(en) Bob Klose hos The Movie Database 
(en) Bob Klose på Discogs 
(en) Bob Klose på MusicBrainz 
(en) Bob Klose på AllMusic