jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mathurin-Léonard Duphot

Mathurin-Léonard Duphot  (født 21. september 1769 i Lyon i Frankrike, død 27. desember 1797 i Roma), kalt Leonard, var fransk general under de franske revolusjonskriger.
Han var sønn av en steinhugger. Den 25. juli 1785 sluttet han seg til Vermandois-regimentet. Han ble forfremmet til sersjant den 25. mars 1792. Han deltok den franske alpehærens ekspedisjoner i Savoia, og ble deretter sendt til Nice. I november 1794 ble han adjutant-general chef de brigade. Han nevnes ofte i general Augereaus meldinger. Den 13. juni 1795 ble han fjernet fra rullene over aktive offiserer.
Den 9. februar 1796 ble han innkalt til tjeneste i innenrikshæren. Men han kom tilbake til general Augereau i Italia i august 1796, og var med i kampene ved Mantua, Rivoli og La Favorita. 
Han ble forfremmet til brigadegeneral den 30. mars 1797. Deretter dro han til Roma sammen med Joseph Bonaparte. Under sine bestrebelser på å få i stand et revolusjonært opprør der, ble han skutt og drept av folkemengden.
Hans død gav Napoleon påskudd til å okkupere Roma, avskaffe Kirkestaten og opprette lydriket Den romerske republikk.
Duhhot skrev også poesi, og ble kjent for sin diktning ved verkene "Mon rêve" og "Ode aux mânes des héros morts pour la liberté".


== Referanser ==
Bluescreen

Bluescreen, greenscreen eller chroma key compositing (også kalt chroma key og chroma keying) er engelske betegnelser på et hjelpemiddel i filmproduksjon. Filmteknikken er en spesialeffekt kan brukes til å få et objekt, gjerne et menneske, til å se ut som det gjør noe som ikke ville være mulig, eller som setter objektet i fare. Som for eksempel å hoppe fra en høy bygning, fly eller lignende.
Dette gjøres ved at personen for eksempel later som han flyr foran en chroma blå (eller chroma grønn) skjerm. (kan også være i form av tapet, maling og så videre). Etter at dette er tatt opp, kan personen som redigerer filmen «keye bort» det blå (eller grønne) for så å sette inn en annen bakgrunn.
Greenscreen og bluescreen trenger god belysning for at fargen skal bli chroma blå/grønn.
Andre farger kan også bli brukt, men grønt og blått er det mest brukte innenfor filmproduksjon fordi det er sjelden at det brukes på settet.
Hvis scenen er digital, eller kan gis en digital representasjon, kan det brukes matematiske modeller for å gjøre det samme. Dette kan i noen tilfeller gi større fleksibilitet på bekostning av noe mer kompleks etterproduksjon.
Bluescreen og greenscreen er noe av det mest brukte innenfor visuelle effekter.


== Se også ==
Compositing
Bakgrunnsprojeksjon
Spesialeffekter (film)
Rotoskopering, manuell isolering av elementer i et filmopptak og retusjering av greenscreen-opptak
Webmaster

En webmaster er en person som administrerer eller er ansvarlig for den tekniske siden av et nettsted. Dette kan for eksempel være en nettside, et diskusjonsforum, eller en chattekanal. En webmaster arbeider med konstruksjon, design, programmering og vedlikehold av et nettsted. I større internettrepresentanser er disse funksjonene som regel fordelt på flere personer. 
Redaktører og moderatorer er ansvarlig for innholdet av et nettsted.
Glasgow Coma Scale

Glasgow Coma Scale (også kjent som Glasgow Coma Score, ofte forkortet GCS) er et skåre-system for vurdering av bevissthetsnivået til en pasient, basert på en publikasjon av Teasdale & Jennett (1974) i Glasgow. Systemet kan brukes til vurdering av enhver pasient med bevissthetsnedsettelse, men blir mest brukt overfor pasienter med sykdommer i sentralnervesystemet.
Skalaen består av tre akser, hvor øyeåpning, språkfunksjon og motorisk respons vurderes. Innenfor akse gis det på bakgrunn av pasientens prestasjon en poengsum, som så adderes og tilsammen skal gjenspeile pasientens bevissthetsnivå. En dypt bevisstløs pasient vil ved denne addering ha skåre 3, hvorimot en fullstendig våken pasient skårer 15.
Pasientene skåres etter følgende kriterier:
Øyeåpning

4 Spontan
3 På kommando
2 Ved smerte
1 ingenVerbal respons

5 Orientert
4 Forvirret
3 Enkelte ord
2 Uforståelig
1 IngenMotorisk respons

6 Målrettet bevegelse
5 Lokaliserer smerte
4 Tilbaketrekning
3 Fleksjon
2 Ekstensjon
1 Ingen


== Referanser ==
Nathan Doyle

Nathan Doyle (født 12. januar 1987 i Derby, Derbyshire, England) er en engelsk fotballspiller som har spilt for flere engelske klubber. Han spiller nå for Bradford City.
Doyle, som er forsvarsspiller, har spilt landskamper på U-16, U-17 og U-20 nivå for England.


== Biografi ==


=== Klubblag ===
Nathan Doyle, som har vært en del av Derby County sitt fotballakademi, debuterte for Derby allerede som 16-åring. Dette skjedde 1. november 2003 i en ligakamp mot Preston North End, og hans andre kamp i 2003/04-sesongen var returoppgjøret mot Preston den 17. april 2004. Den neste sesongen fikk han med seg tre ligakamper og en cupkamp for the Rams, mens han i 2005/06-sesongen fikk bokført fire ligakamper for Derby.
I februar 2006 ble han lånt ut til Notts County, og han debuterte for klubben fra Nottinghamshire den 25. februar 2006 i en ligakamp mot Lincoln City. I mai 2006 returnerte han tilbake til Derby County etter tolv ligakamper for the Magpies. I starten på 2006/07-sesongen var han klar for sitt andre låneopphold da han skrev under på en avtale med Bradford City i august 2006. Hans første kamp for Bradford var mot Nottingham Forest 5. august 2006, og etter å ha spilt 28 ligakamper og 5 cupkamper for Bradford ble Doyle i slutten på januar 2007 hentet tilbake til Derby på grunn av at Hull City ønsket å kjøpe spilleren. Overgangen til Hull ble fullført den 31. januar 2007 for en ukjent salgsum, og Doyle skrev under på en kontrakt som binder han til Hull fram til sommeren 2009.


== Karriere som spiller ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rollin, Glenda & Rollin, Jack: SKYSPORTS FOOTBALL YEARBOOK 2006-07 (side 469). Headline Book Publishing, London. ISBN 0-7553-1526-X


== Eksterne lenker ==
(en) Nathan Doyle – Transfermarkt 
(en) Nathan Doyle – Soccerbase.com 
(en) Nathan Doyle – Soccerway 
(en) Nathan Doyle – FBref
The Lancet

The Lancet er et britisk medisinsk tidsskrift som utgis ukentlig av Lancet Publishing Group. Navnet er hentet fra det kirurgiske instrumentet lansett. Den nåværende sjefredaktør er Richard Horton.
I 2013 hadde det en impact factor på 45,217.I tillegg til The Lancet finnes det en rekke subspesialiserte tidsskrifter fra Lancet Publishing Group: The Lancet Neurology (nevrologi), The Lancet Oncology (onkologi) og The Lancet Infectious Diseases (infeksjonssykdommer).


== Svindelskandale ==
I januar 2006 ble det avslørt at en artikkel publisert i The Lancet i oktober 2005 var ren svindel. Artikkelen var skrevet av kreftforskeren Jon Sudbø og 13 medforfattere, deriblant Sudbøs tvillingbror, fysikeren Asle Sudbø. En forsker oppdaget at tallene i artikkelen «Non-steroidal anti-inflammatory drugs and the risk of oral cancer: a nested case-control study» umulig kunne stemme, og da Sudbøs arbeidsgiver, Radiumhospitalet, ble kjent med saken, innrømmet Sudbø å ha fabrikkert materialet artikkelen bygget på, som inkluderte nesten 500 fiktive pasienter med fiktive navn, personnumre og sykdomshistorier. Sudbø har også takket en rekke organisasjoner, deriblant Kreftforeningen og Forskningsrådet, for støtte som han aldri har fått.
Skandalen førte til en debatt om The Lancets kvalitetskontroll av enkelte av tidsskriftets artikler. The Lancet trykket artikkelen etter en såkalt «fast track review», en meget kritisert praksis tidsskriftet begynte med i 1997 og som, etter en redaksjonell vurdering, kun innebærer en overfladisk vurdering av artikkelen med publisering i løpet av 4 uker, men alle originale forskingsbidrag må gjennom en fagfellevurdering.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) The Lancet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
The Lancet Infectious Diseases
The Lancet Neurology
The Lancet Oncology
Guidelines for article submission.
Embedseksamen

Embedseksamen, også skrevet embetseksamen, er i Danmark, Sverige og Norge en tradisjonell betegnelse på den universitetseksamen som tradisjonelt kreves for ansettelse i et embede. Betegnelsen er særlig brukt om avsluttende høyere grad fra tradisjonelle profesjonsstudier som teologi, jus og medisin.


== Historie ==
Embedseksamensystemet ble innført i Danmark-Norge i 1672, da den medisinske doktorgrad (som da hadde et annet innhold enn i dag) ble forutsetningen for å kunne praktisere som lege (merk at det da også fantes ikke-akademiske profesjoner som utførte bl.a. kirurgi). I 1675 ble det innført en teologisk embedseksamen, teologisk attestas. I Danske Lov fra 1683 ble det fastslått at forutsetningen for å kunne bli rektor på en latinskole var at man hadde magistergrad (som da tilsvarte doktorgrad ved de høyere fakulteter). I 1736 ble det innført en juridisk embedseksamen, cand.jur.. I universitetsfundasen for Københavns Universitet ble det bestemt at det skulle være embedseksamen ved alle fakulteter.
Betegnelsen embedseksamen ble videreført i Norge etter opphevelsen av den dansk-norske helstaten; det nye norske universitetet som ble grunnlagt i Christiania i 1811 fortsatte å bruke reglement, grader og andre tradisjoner fra Københavns Universitet. Betegnelsen ble brukt om de tradisjonelle høyere embedsstudiene, og ble senere også brukt om den avsluttende høyere eksamen innen alle fagområder ved universitetene i Norge. Den ble etter hvert brukt både på embedseksamen av lavere grad, cand.mag., og embedseksamen av høyere grad, det vil si cand.theol., cand.jur. og cand.med., samt de nyere embedseksamenene cand.philol., cand.polit., cand.psychol. cand.scient. og så videre. Betegnelsen falt i stor grad bort i lovverket med universitetsloven av 1989, men ble av de ulike universitetene fremdeles brukt som betegnelse på den avsluttende eksamen for studiene der. I dag har betegnelsene bachelor og master langt på vei erstattet henholdsvis betegnelsene embedseksamen av lavere grad og høyere grad.


== Moderne bruk i Norge ==
I moderne tid er ikke embetseksamen en formell gradsbetegnelse i noe fag, men brukes i noen grad fortsatt som et alternativt språklig uttrykk som betegner eksamen fra visse norske profesjonsstudier med lang tradisjon, først og fremst teologi, jus og medisin. Betegnelsen er delvis brukt i forskrifter, retningslinjer, forarbeider og andre offisielle dokumenter, og er i tillegg vanlig i uformell språkbruk, CVer og lignende innen teologi, jus og medisin. F.eks. stiller advokatforskriften krav om «bestått juridisk embetseksamen», forstått som enten cand.jur. eller master i rettsvitenskap, for å drive rettshjelpvirksomhet. I denne sammenhengen er «juridisk embetseksamen» brukt som en konsis fellesbetegnelse på de to avsluttende gradene fra det norske juridiske profesjonsstudiet, cand.jur. eller master i rettsvitenskap.


== Se også ==
Hovedfag


== Referanser ==
Konklavet 1823

Konklavet 1823 førte til valget av kardinal Annibale Della Genga til pave den 28. september 1823, som tok navnet Leo XII. Han ble valgt selv om det var aktiv motstand fra Frankrike. Han var den pro-østerrikske zelantifraksjonens kandidat.  


== Beskrivelse ==
Konklavet begynte den 2. september 1823 i Quirinalpalasset i Roma, og det skulle ta 26 dager før de lyktes i å velge ny pave. Blant de 56 kardinalene var det to dominerende grupper. Det var for det første  zelantiene, som var pro-østerrikske. De var anført av kardinalene Albani, de Gregorio, della Somaglia, Falzacappa, Pallotta og Testaferrata. Det andre partiet var de moderate, anført av kardinalene Consalvi, Pacca, Arezzo og Morozzo. Deres styrke og innflytelse var omtrent like stor. 
Den østerrikske keiser hadde – med rette – ansett det som tenkelig at en annerledes sinnet kardinal, kardinal Severoli, kunne bli valgt, og ønsket å forhindre det. Gjennom kardinal Giuseppe Albani nedla han derfor østerriksk veto mot et slik utfall straks Severolis stemmetall kom så høyt opp at et valg var overhengende. Det var den 21. september, da Severoli fikk så meget som 26 stemmer. 
Heller ikke kardinal Francesco Castiglioni nådde opp; hans kandidatur ble motarbeidet idet man anså han stod kardinal Consalvi for nær.Da Della Genga ved den 51. avstemningen fikk det tilstrekkelige stemmetall den 27. september ville han av helsegrunner først ikke godta valget, og påpekte tårefull for kardinalene at de hadde valgt "en død mann". Men da kardinalene insisterte på at det var hans plikt å takke ja, aksepterte han valget dagen etter, og tok navnet Leo XII. Han ble kronet den 5. oktober 1823 av kardinal Fabrizio Ruffo. 
Det er mulig at Della Gengas svekkede helse var med å skaffe ham det tilstrekkelige antall valgstemmer; enkelte kardinaler trodde de valgte en "overgangspave".


== Referanser ==


== Litteratur ==
Frederic J. Baumgartner: Behind Locked Doors: A History of the Papal Elections. Palgrave Macmillan, 2003, ISBN 0-312-29463-8.
Artaud de Montor, Alexis François (1843). Histoire du Pape Léon XII. Paris 1843, I, pp. 26–84.
Cipolletta, Eugenio (1863). Memorie politiche sui conclavi da Pio VII a Pio IX, compilate su documenti diplomatici segreti. Milano: Legros e Marazzani 1863, pp. 127–164 [based on Neapolitan documents].
Iervese, Marco (2016). "La registrazione dei voti nel Barberiano latino 4662." Sermattei and Regoli, Il conclave e l'elezione di Leone XII Genga, pp. 307–317.
Sermattei, Ilaria Fiumi; Regoli, Roberto (edd.) (2016). Il conclave e l'elezione di Leone XII Genga, castello, chiesa di San Clemente 31 luglio - 28 agosto 2016. Stampato dal Consiglio Regionale Assemblea legislativa delle Marche. Quaderni del Consiglio Regionale delle Marche, n. 209. Ancona 2016.
COBOL

COBOL (akronym for common business-oriented language) er et programmeringsspråk som har vært i utstrakt bruk for koding av økonomiske og administrative transaksjonssystemer. Det ble konstruert i 1959 initiert av amerikanske forsvarsmyndigheter. COBOL brukes fortsatt i mange eksisterende systemer fordi disse ofte er store, godt uttestet og ikke er utsatt for sterke endringskrav. COBOL og systemene kodet i dette språket ble sterkt fokusert i forbindelse med år 2000-problemet.


== Utbredelse ==
På slutten av 1990-tallet gjennomførte Gartner Group en studie som viste at av et estimert antall på 300 milliarder kodelinjer av eksisterende kode er åtti prosent, dvs. rundt 240 milliarder linjer, skrevet i COBOL. De fant også ut at mer enn halvparten av driftskritiske nye applikasjoner fortsatt programmeres i COBOL.


== Syntaks ==
Filosofien bak COBOL er å kunne kode gjennom bruk av tilnærmet normalspråk. En kan alternativt bruke en mer kompakt notasjon. Her er et programeksempel:

       IDENTIFICATION DIVISION.
         PROGRAM-ID. HELLO-WORLD.
      *
       ENVIRONMENT DIVISION.
      *
       DATA DIVISION.
      *
       PROCEDURE DIVISION.
       PARA-1.
           DISPLAY "Hello, world.".
      *
           EXIT PROGRAM.
           END PROGRAM HELLO-WORLD.

COBOL har vært et forbilde for utviklingen av SQL, som er det vanligste spørrespråket til bruk mot databaser.


== Eksterne lenker ==
(en) COBOL – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Cand.med.

Cand.med. (Candidatus medicinae for menn eller candidata medicinae for kvinner) er den akademiske graden som oppnås når en student avlegger den medisinske embedseksamen, som er den avsluttende eksamen ved profesjonsstudiet i medisin. Etter endt studium vil graden kvalifisere for norsk autorisasjon som lege.
I Norge gir dette mulighet til å søke om turnustjeneste eller lege i spesialisering del 1 (LIS 1) ved sykehus og i legedistrikt, som igjen er et kvalifikasjonskrav for å kunne jobbe som fastlege, i kommunal legevakt, eller som lege i spesialisering del 2 og 3 på sykehus.
Den første som tok denne eksamen i Norge, var Carl Schultz i 1817.


== Internasjonalt ==
Tittelen cand.med. brukes i denne formen i Danmark og Norge, og i forsvensket form i Sverige. Graden er sammenlignbar med gradene oppnådd etter medisinsk studium i de fleste andre vestlige land, for eksempel britisk MBBS/MBChB og tysk Arzt. I USA gir den grunnleggende fireårige medisinerutdannelsen graden Medical Doctor (MD) som der regnes som «profesjonsdoktorgrad» (i likhet med graden Juris Doctor eller JD for jurister), men denne utdannelsen er forskjellig bygget opp fra den norske og det er generelt svært vanskelig å få den godkjent som jevngod med cand.med., som er et krav for norsk autorisasjon som lege.


== Referanser ==
Maestro (sang)

«Maestro» er en sang av det norske rockebandet Kaizers Orchestra. Den er tittelsporet til deres tredje studioalbum, utgitt 15. august 2005. Låta ble utgitt som første single fra albumet, 4. juni 2005. Sangen er skrevet av bandets vokalist Janove Ottesen. Den ble spilt inn i Duper Studio i Bergen i februar/mars 2005, og er produsert av Ottesen sammen med Jørgen Træen. «Maestro» var lenge bandets personlige rekord, den nådde trettendeplass da den kom ut. I 2010 ble den slått av Hjerteknuser, som nådde femteplass.Låta lå sju uker på VG-lista i 2005 med fem som beste plassering.


== Musikkvideo ==
En musikkvideo ble også lagd til låta. Den ble filmet på et lite sirkus nær Berlin i 2005, og det tok kun én dag. Bandet hadde allerede spurt tre norske regissører fra før, men siden ingen av dem hadde tid, bestemte de seg for å spørre den tyske regissøren Uwe Flade og QFilmproduktion. De ansatte på sirkuset spilte en stor rolle i videoen, du kan blant annet se en flammesluker, en slangekvinne og en knivkaster.


== Musikere ==


=== Kaizers Orchestra ===
Janove Ottesen – Vokal
Geir Zahl – Gitar
Terje Winterstø Røthing – Gitar
Øyvind Storesund – Kontrabass
Rune Solheim – Trommer
Helge Risa – Trekkspill


=== Ytterligere musikere ===
Filip Ankov Simeonov – Klarinett, trompet
Trifon Trifonov – Saksofon
Øyvind Husebø – Trompet


== Sporliste på singelen ==
Alle låter er skrevet av Janove Ottesen.

«Maestro» (radio edit) – 3:59
«Maestro» (album edit) – 4:40


== Listeplasseringer ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Teksten til låta
Musikkvideoen til låta
Singelen på Rockipedia.no
Legat (andre betydninger)

Legat kan vise til:

Legat, en pengegave gitt til et bestemt formål
Legat (romersk), en romersk embetstittel
Legat (diplomati), en gammel betegnelse på et diplomatisk sendebud med spesielle fullmakter
herunder pavelig legat, et pavelig sendebud med spesielle fullmakter
Sår

Et sår er et fysisk traume hvor hud har blitt revet, kuttet eller punktert. Hvis såret er utsatt for luft er det en økt fare for at bakterier kan gå inn i såret og føre til en infeksjon. Et større sår kan også føre til død grunnet blodtap.


== Ulike typer sår ==
Det finnes både åpne og lukkede sår. Til de lukkede sårene hører skrammer og blåmerker, også kalt hematom. Slike oppstår når man får harde slag mot huden, for eksempel i en bilulykke eller slåsskamp. Normalt vil huden lege seg selv over en tid på fire til seks uker, men tiden øker med alderen. 
Til de åpne sårene hører kutt, enten med kniv eller med en spiss. Om de er store, må de bli sydd. Skuddsår er kompliserte sår, da skadene går dypt inn i huden og kanskje også berører indre organer. 
Andre sårtyper er for eksempel venøse og arteriell sår. 


== Se også ==
Trykksår (liggesår)
Aftøse sår (munnskold eller skåll)
Leggsår
Magesår
Vannblemme
Sårbandasje
Stigmata, religiøse sårmerker


== Eksterne lenker ==
(en) Wounds – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Woulgan® Biogel er en avansert sårhelingsgel
Store medisinske leksikon om sår
Hudlegekontporet om sår
Apotek1 om sårbehandling og førstehjelp
Apotekkjeden Boots om sår og skader
NHI.no om sår som ikke gror
Fylkesvei 806

Fylkesvei 806 (Fv806) går mellom Korgen og Bleikvasslia i Hemnes og er en del av Villmarksveien.
Veien tar av fra E6 i Korgen og går i nesten rett linje sørover til Bleikvasslia. Villmarksveien fortsetter som fylkesvei 291.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Nordland fylke ===

HemnesSørfjellveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv806
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 808

Fylkesvei 808 (Fv808) går mellom Finneidfjord i Hemnes og Bakken i Leirfjord. Veiens lengde er 37,8 km.
Østre deltrasé tar av fra E6 i Finneidfjord og går i retning nordvest forbi Sjøgarden til Hemnesberget. Vestre deltrasé går fra Leirvika til Dalan og videre vestover forbi Moen til Bakken (Indre Låvong) der den møter fylkesvei 17.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Fra 1967 til 22. november 2014 gikk det ferge mellom Leirvika og Hemnesberget (6,3 km).


== Kommuner og knutepunkter ==
 Nordland fylke

LeirfjordBardalsveien 

HemnesBardalsveien 

 Fergen fra Leirvika til Hemnesberget ble nedlagt i november 2014


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kartverkets norgeskart
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv808
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerFergeinfo Hemnesberget-Leirvika
Christian Lundeberg

Christian Lundeberg (født 14. juli 1842 i Forsbacka i Sverige, død 10. november 1911 i Stockholm) var en svensk politiker, industrileder, riksdagsmann (1886–1911), statsminister august – november 1905. Han var gift med Anna Elfbrink, som han hadde seks barn med. Lundeberg var en «grå eminense»; han søkte ikke makt, men i den kritiske situasjonen ved oppløsningen av unionen så han sitt ansvar. Paradoksalt nok var han også positiv overfor kongens innflytelse i svensk politikk, samtidig bidro han til å svekke den.
Christian Lundeberg ble født i Valbo i Gävleborgs län, han var sønn av brukseieren Johan Ulrik Lundeberg og Maria Eckman. Han studerte ved Ultuna og tok så Krigsskolen, etter det var han løytnant ved dalregementet 1861–74. Han forlot offiserskarrieren for å bli forretningsmann, mest ved Forsbacka bruk, der han var direktør fra 1885–1906. Han tilhørte riksdagens første kammers konservative og proteksjonistiske parti og ble leder av partiet i 1899. Han var meget opptatt av forsvars- og unionsspørsmål. En rekke viktige forsvarspolitiske reformer ble til med hans medvirkning, blant annet alminnelig verneplikt.
Lundeberg spilte en ledende rolle ved behandlingen av unionsspørsmålet i riksdagen i 1905. Han var leder for komiteen som rettet så sterk kritikk mot regjeringen Ramstedt at den gikk av. I juli fikk han i oppdrag å danne ny regjering, i praksis var det en samlingsregjering. Ved forhandlingene i Karlstad med Norges statsminister Michelsen klarte han å oppnå et for Sverige akseptabelt resultat, ved de såkalte Karlstadforhandlingene. 
Lundebergs regjering utmerket seg ved å dannes uten innblanding fra kongen og dens holdning stemte med riksdagens innstilning. I tillegg kom flere av de nye statsrådene fra andre samfunnsklasser enn de de foregående statsråder hadde blitt rekruttert fra. I tillegg til Lundeberg selv; den første industrimann som ble statsminister, så var det advokaten Karl Staaff, sorenskriveren Johan Widén og den første bonden ved kongens råd, Alfred Peterson.
Da unionskrisen var løst, regnet kongehuset med at alt skulle gå tilbake til det gamle og ville at Lundeberg skulle fortsette som statsminister etter utskiftning av enkelte statsråder. Lundeberg forsøkte imidlertid å finne grunnlag for en fortsatt samlingsregjering med sikte på å løse stemmerettsspørsmålet. Da det mislyktes, forsøkte han å danne en ren høyreregjering, men høyremennene mente at det var de liberales tur til å ta ledelsen etter deres fremgang ved valget samme høst. Lundeberg gikk da av og fortsatte i riksdagen til sin død i 1911.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hall, Bo G. (2005). Storsvensken som blev fredsfurste. Statsmannen och brukspatronen Christian Lundeberg (svensk). Stockholm: Proprius. ISBN 91-7118-923-8. 


== Eksterne lenker ==
Anmeldelse av biografi om Lundeberg
Artikkel om unionsoppløsningen, Lundeberg og Michelsen på nettsidene til den svenske byen Karlstad der forhandlingene ble ført