jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lofotposten

Lofotposten er en avis som utgis i Svolvær i Nordland. Avisen ble grunnlagt i 1896. Avisen driver nettstedet lofotposten.no, som er det største lokale nyhetsnettstedet i Lofoten. Lofotposten har kontorer både i Svolvær i Vågan kommune og på Leknes i Vestvågøy.
I 2018 er det 17 ansatte i bedriften.Lofotposten eies av Amedia.
Lofotposten ledes av Marianne Steffensen Kielland som er administrerende direktør og sjefredaktør.


== Trykkeriet ==
Lofotposten hadde sitt eget trykkeri siden avisen ble grunnlagt i 1896, og både Lofotposten og Lofot-Tidende ble trykket der. I en periode fram til april 2008 ble også Vesteraalens Avis trykket hos Lofotpostens trykkeri. Trykkeriet i Svolvær ble nedlagt 1. oktober 2009.


== Kaffetorsk ==
«Kaffetorsk» er et uttrykk som brukes i Lofoten om torsk over 30 kilogram fisket i skreisesongen. Lofotposten har siden 1975 trykket bilder leserne sender inn av kaffetorsk og belønnet innsendere med én kilo kaffe og et kaffetorskdiplom. Diplomet er utformet av den lokale kustneren Dagfinn Bakke. I 2018 ble det delt ut 348 kilo kaffetorskkaffe. I 2016 var det rekordsesong med 489 kaffetorsker.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Andre aviser i Lofoten ==
Lofot-Tidende
Avisa Lofoten


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lofotposten
Lofot-Tidende

Lofot-Tidende og lofot-tidende.no er en avis som utgis på Leknes i Vestvågøy. Papiravisen kommer ut én gang i uka, på torsdager. Lofot-Tidende dekker kommunene Vestvågøy, Flakstad og Moskenes i Nordland fylke, og har åtte ansatte. Sjefredaktør og daglig leder er Kent Roar Nybø.
Lofot-Tidende så dagens lys i 1952. Avisen var eid av familien Nordahl på Leknes, men ble solgt til partiet Høyre noen år senere, og gikk inn i 1958. Dagens versjon så dagens lys 12. november 1987. Avisen var da eid av Even Carlsen, Kenneth Grav og Sverre Christoffersen. Starten var motivert av Lofotpostens neglisjering av Lofotens største kommune, Vestvågøy. Avisen ble solgt til A-pressen i 1998, og etter innsigelser fra Medietilsynet, helt opp til Høyesterett, ble det endelig fastslått i 2000 at avisen var og er en avis eid av A-pressen, senere Amedia.
Kenneth Grav var redaktør av avisen fra 1987 til sommeren 2008. Han var også daglig leder av avisen fra 2000. Rune Andreassen overtok som redaktør etter Grav.
I november 2014 slo konsernet sammen Lofot-Tidende med Lofotposten. Samtidig ble antall utgivelser for Lofot-Tidende redusert fra to til én dag i uka, og lofot-tidende.no ble lagt ned. Det skapte sterke reaksjoner i Midt- og Vest-Lofoten, og lokale aktører startet opp en ny avis, Avisa Lofoten. Amedia besluttet i 2015 å snu på flisa, og i september 2015 sto Lofot-Tidende igjen på egne bein med én utgivelse i uka. 1. oktober var det også blåst liv i lofot-tidende.no.
Lofot-Tidende ble to ganger kåret til årets lokalavis av Landslaget for lokalaviser, LLA. Det skjedde i 1989 og i 1995. Avisen har ved flere anledninger fått hederlig omtale av LLA.
Lofot-Tidende ble ved oppstarten trykket hos Brønnøysunds avis. Senere ble trykken flyttet til Nordlands Framtid i Bodø. Fra 2004 ble avisen trykket i Lofotpostens trykkeri i Svolvær fram til 1. oktober 2009, da trykkeriet i Svolvær ble nedlagt. Etter nedleggelsen av trykkeriet blir begge avisene trykket hos K. Nordahls Trykkeri på Sortland, der også Bladet Vesterålen blir trykket.. Avisen trykkes i dag i Harstad.


== Andre aviser i Lofoten ==
Lofoten Online
Lofotposten
Våganavisa
Avisa Lofoten


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lofot-Tidende
Meløyavisa

Meløyavisa var en avis (etablert i 1986) som ble utgitt i Nordland.
Avisa ble utgitt to ganger i uka på Ørnes i Meløy kommune, og dekket kommunene Rødøy, Meløy og Gildeskål.Redaktør/daglig leder var i de aller fleste driftsårene Bente Haldorsen (1991-2019). Avisen ble fra 2019 slått sammen med konkurrenten Framtia, og gitt det nye navnet  Kulingen.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 3 128
2005: 2 919
2006: 2 796
2007: 2 955
2008: 2 479
2009: 2 533
2010: 2 171
2011: 1 882
2012: 1 939
2013: 1 991
2014: 2 002
2015: 1 872
2016: 1 846
2017: 1 632


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Meløyavisa
Saltenposten

Saltenposten er en avis som utgis i Nordland, med Indre Salten (dvs kommunene Fauske, Saltdal, Beiarn og Sørfold) som dekningsområde. Ansvarlig redaktør er Frank Øvrewall. Avisen har hovedkontor på Fauske.
26. april 1995 kom Saltenposten ut for første gang. I begynnelsen var det en ukesavis, som hadde hovedsete på Fauske.
I januar 1999 ble bemanningen doblet og mer av produksjonen ble flyttet fra eierne av Nordlandsposten til kontorene på Fauske.
Da avisfusjonen mellom Nordlandsposten og Nordlands Framtid var en realitet i februar 2002, fikk Saltenposten mulighet til å stå på egne ben. Dette gjennom å stable på plass et nytt eierskap. Fra å være eid av et konsern ble avisa eid lokalt av privatpersoner og bedrifter i Indre Salten. Eierskapet har blitt noe forandret i forhold til lokalisering, og de største eierne er nåOdd Reidar Øie fra Snarøya og Helgelands Blad fra Sandnessjøen.


== Redaktører i Saltenposten ==
Trond Raaum 1995 – 1996
Tomas Evjen 1997 – 1999
Arild Bjørnbakk 2000 – 2006
Frank Øvrewall 2006 – 2022
Inger Opsahl 2022- 2023
Helge Simonsen (konst.) 2023 -


== Utgivelser ==
Saltenposten utgis i papirutgave onsdager og lørdager.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 4 860
2007: 4 930
2008: 4 972
2009: 4 987
2010: 4 999
2011: 4 831
2012: 4 783
2013: 4 717
2014: 4 612
2015: 4 372
2016  4 425
2017  4 334


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Saltenposten
https://kaskjer.saltenposten.no/
Vesteraalens Avis

Vesteraalens Avis er en avis som utgis på Stokmarknes i Nordland. Avisen kom første gang ut 5. mai 1892, og den er dermed Nordlands eldste avis. I 1905 ble Nanna With avisens og landets første kvinnelige redaktør. Vesteraalens Avis dekket tidligere hele Vesterålen, men har i dag bare Hadsel kommune som dekningsområde. Avisen er politisk uavhengig. Den trykkes fra 1. april 2008 av HTG Trykk i Harstad, etter at den i flere år ble trykket av Lofotposten i Svolvær. Nettutgave siden 2005.


== Ansvarlig redaktør ==

Margot Notø Vik      1975-1991
Silje Nilsen                    2013-  2014
Geir Bjørn Nilsen           2015-2017
Atle Nielsen                   2017-2019
Martin Kristiansen         2019-


== Andre aviser i Vesterålen ==
Andøyposten
Bladet Vesterålen
SortlandsAvisa
Vesterålen Online
Øksnesavisa


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 2 577
2007: 2 519
2008: 2 388
2009: 2 329
2010: 2 359
2011: 2 230
2012: 2 215
2013: 2 184
2014: 2 210
2015: 2 112
2016: 2 022
2017: 1 880


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vesteraalens Avis
Øksnesavisa

Øksnesavisa er en avis som utgis på Myre i Nordland, og er lokalavis for Øksnes kommune. Hjalmar Martinussen er redaktør i avisen, som kommer ut hver fredag. Øksnesavisa trykkes ved K. Nordahls Trykkeri på Sortland.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 1 748
2005: 1 801
2006: 1 768
2007: 1 842
2008: 1 694
2009: 1 657
2010: 1 695
2011: 1 724
2012: 1 655
2013: 1 672
2014: 1 619
2015: 1 511
2016: 1 593
2017: 1 571


== Andre aviser i Vesterålen ==
Andøyposten
Bladet Vesterålen
SortlandsAvisa
Vesteraalens Avis
Vesterålen Online


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Øksnesavisa
Frostingen

Frostingen er en lokalavis som utgis i Frosta kommune og tettstedet Åsen i Nord-Trøndelag. Avisen ble etablert i 1919 av Per Viktor Mostad, som også var redaktør det første året.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for lokalaviser:

2004: 1 409
2005: 1 484
2006: 1 500
2007: 1 492
2008: 1 518
2009: 1 512
2010: 1 516
2011: 1 505
2012: 1 532
2013: 1 422
2014: 1 679
2015: 1 715
2016: 1 688
2017: 1 636
2018: 1 665


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Namdalsavisa

Namdalsavisa er en dagsavis som utgis i Nord-Trøndelag. Hovedredaksjonen ligger i Namsos, men avisen har journalister utplassert i hele Namdalen, hvor den også har sitt hovedområde. Avisen er eid av Trønder-Avisa. Sjefredaktør og administrerende direktør er Kim Riseth.
Avisen het opprinnelig Namdal Arbeiderblad og var et organ for Arbeiderpartiet, men skiftet navn i 1995.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Ansvarlige redaktører ==
Johan Røbergvik 1916–1917
Johannes Eide 1917–1921
Hermann Thornes 1921–1924
Arne Kvernvik 1924–1927
Hermann Thornes 1924–1940
Sigurd Krekling 1945–1970
Guttorm Hansen (kst.) 1955–1956
Gunnar Solum 1970–1976
Torgeir Winnberg 1976–1980
Rolv A. Amdal 1980–1984
Morten Nordmeland 1984–1997
Svein H. Karlsen 1997–2010
Kim Riseth 2010–d.d.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
namdalsavisa.no
Snåsningen

Snåsningen er en lokalavis som utgis på Snåsa i Nord-Trøndelag. Snåsningen utkommer ukentlig hver onsdag, men ikke om sommeren. Avisen ble startet i 1995 av Lothar Viem og solgt til Trønder-Avisa i september 2010.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 1 682
2005: 1 663
2006: 1 633
2007: 1 635
2008: 1 647
2009: 1 610
2010: 1 575
2011: 1 611
2012: 1 617
2013: 1 603
2014: 1 638
2015: 1 618
2016: 1 579
2017: 1 549


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Ytringen Avis

Ytringen Avis er en avis som utgis i Kolvereid i Nærøysund kommune i Nord-Trøndelag. Avisen gis ut en gang i uka, torsdag. I tillegg til Nærøysund, dekker avisen nabokommunene Leka og Bindal. 


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 3 138
2007: 3 344
2008: 3 610
2009: 3 566
2010: 3 478
2011: 3 341
2012: 3 083
2013: 3 038
2014: 3 837
2015: 3 737
2016: 3 563
2017: 3 393


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ytringen Avis
Gaula (Trøndelag)

Gaula er den nest lengste elva som i sin helhet renner gjennom Trøndelag. Den har sitt utspring på fjellet mellom Ålen og Tydal, og har sin munning i Gaulosen på grensen mellom Melhus og Trondheim kommuner. Den er 152,82 km lang, og har et nedbørfelt på 3 668,23 km². Middelvannføringen ved munningen er 97,44 m³/s.


== Elvas løp ==
Gaula har utspring fra innsjøen Gaulhåen i Holtålen kommune. Gaulhåen har sitt tilsig fra Kjølifjellet (1288 moh.), som er grensefjell mellom Tydal og Holtålen. Viktige bielver til Gaula er Rugla, med utløp fra Ruglsjøen i Røros kommune, Hesja og Holda i Holtålen, Forda, Bua og Sokna i Midtre Gauldal kommune, og Gaua og Lundesokna i Melhus kommune. Det høyeste punktet i nedslagsfeltet er Forollhogna (1332 moh.). Gaula munner ut i Trondheimsfjorden ved Sundet Gård ved skillet mellom Leinstrand og Byneset i Trondheim kommune.


== Fiske ==
Gaula er lakseførende i totalt 212 kilometer (inkl. sideelvene). I hovedelva går laksen opp til Ea-fossen/Hyttfossen i Holtålen kommune - en strekning på 95 km. Det fiskes også etter laks i sidevassdragene Bua, Sokna og Forda. I 2005 ble Gaula beste norske lakseelv med et oppfisket kvantum på 37,5 tonn. Fisket i Gaula forvaltes av en sammenslutning av om lag 700 grunneiere/rettighetshavere gjennom organisasjonen Gaula Elveeierlag.


== Forurensing ==
Elva var lenge preget av forurensninger (avrenning) fra gruvene Muggruva, Kjøli og Killingdal gruver inklusive gruvesjakten i Bjørgåsen. Omfattende tiltak ved Kjøli og Killingdal gruver på 1980- og 1990-tallet har redusert forurensingen av tungmetaller kraftig.


== Vern ==
Gaula-vassdraget ble underlagt varig vern mot kraftutbygging av Stortinget i henhold til Verneplan III for vassdrag i 1986 etter forutgående behandling av Sperstad-utvalget. Gaulosen naturreservat og landskapsvernområde ved Gaulosen er et Ramsarområde som inngår i Trondheimsfjorden våtmarkssystem.
Vannføringen er i liten grad regulert, og det er heller ingen store, naturlige innsjøer som demper flommer. Gaula har derfor kraftige flommer der vannføringen øker raskt. Langs elva er det store grusører som holdes åpne på grunn av at vegetasjonen skylles bort når det er flom. Her finnes rødlistede arter som klåved (Myricaria germanica), elvesandjeger (Cicindela maritima) og stor elvebreddedderkopp (Arctosa cinerea). Arealet med grusører er redusert på grunn av elveforbygninger, grusuttak og gjengroing med hagelupin.


== Se også ==
Liste over elver i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gaula, Sør-Trøndelag – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Malvikbladet

Malvik-Bladet var en avis som ble utgitt i Malvik i Trøndelag. Avisen var partipolitisk uavhengig. Malvik-Bladet ble etablert i 1989 av Stjørdalens Blad og var til 2015 eid av Amedia. I 2015 kjøpte Adresseavisen-gruppen de tre avisene Opdalingen, Malvik-Bladet og Stjørdalens Blad fra Amedia.Avisen kom ut hver onsdag og lørdag. 14. februar 2017 ble avisen slått sammen med Stjørdalens Blad. Avisen fikk i 2017 navnet Bladet og kommer ut tre ganger i uken, tirsdag, torsdag og lørdag. De to avisene hadde i 2015 et samlet nettoopplag på 8 800 eksemplarer. Linn Kathrine Yttervik er ansvarlig redaktør og daglig leder. Det skrives om lokale hendelser i Malvik kommune. 
Redaksjonen har kontor i Hommelvik, kommunesenteret i Malvik kommune. 


== Ansvarlige redaktører ==
Linn Kathrine Yttervik fra 2016
Kjell-Ivar Myhr 2011–2016
Jon-Håkon Slungård 2010–2011 (konstituert)
Geir Olav Flåan 2010 (konstituert)
Ole Christian Iversen 2002–2010
Geir Olav Flåan 1994–2002
Nils Martin Tidemann 1993–1994
Svein Halvor Moe 1989–1993


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Malvikbladets internettsider
Selbyggen

Selbyggen er ei avis som dekker de to kommunene Tydal og Selbu i Trøndelag. 
Avisa kom ut første gang i 1899 og hadde opphold i utgivelsen mellom 1925 og 1928, samt 1943 og 1949. Avisa kommer ut hver fredag. Ansvarlig redaktør er Bodil Uthus.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 3 207
2005: 3 290
2006: 3 251
2007: 3 267
2008: 3 306
2009: 3 227
2010: 3 262
2011: 3 181
2012: 3 121
2013: 3 039
2014: 2 981
2015: 3 118
2016: 3 107
2017: 2 958


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Selbyggen
Søvesten

Søvesten er en avis som utgis på Kyrksæterøra i Trøndelag. Avisa kom ut første gang i 1994. Ansvarlig redaktør er May S. Bjørkaas.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 1 591
2005: 1 572
2006: 1 600
2007: 1 563
2008: 1 595
2009: 1 490
2010: 1 502
2011: 1 492
2012: 1 408
2013: 1 349
2014: 1 317
2015: 1 293
2016: 1 244
2017: 1 202


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Søvesten
Europabevegelsen i Norge

Europabevegelsen i Norge ble stiftet ved møte i Stortinget den 30. mai 1949 som Europabevegelsens Norske Råd, og skiftet navn til Europabevegelsen i Norge i 1965. Europabevegelsen i Norge er tilknyttet den European Movement International.
Europabevegelsen er en tverrpolitisk organisasjon som mener at Norge skal være medlem i Den europeiske unionen (EU) og skal virke for samarbeid mellom folk og stater i Europa. Europabevegelsen vil styrke EU som et demokratisk prosjekt og vil at EU skal bekjempe alle former for diskriminering av enkeltmennesker og grupper av mennesker, og være en pådriver for like muligheter og sosial utjevning i medlemslandene og globalt. Det nåværende politiske programmet ble vedtatt på landsmøtet 22. og 23. oktober 2021 og dekker perioden 2021-2023. Europabevegelsens formål og virke står nærmere beskrevet i vedtektene.
Organisasjonen ledes fra oktober 2017 av Heidi Nordby Lunde og generalsekretær er Fredrik Mellem (fra 2018). Europabevegelsens høyeste organ er landsmøtet som arrangeres annethvert år. Neste ordinære landsmøte avholdes høsten 2021.
Europabevegelsen i Norge samarbeider tett med Europeisk Ungdom og organisasjonene deler kontorfellesskap i Prinsens gate 2, 0152 Oslo.


== Ledere ==


== Referanser ==
Andrea Klump

Andrea Martina Klump (født 13. mai 1957 i Wiesbaden) var antagelig medlem av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen RAF. Hun ble i 2004 dømt til 12 års fengsel i Tyskland.Klump studerte fra 1976 til 1981 antropologi med sosiologi og statsvitenskap i Frankfurt am Main. Etter at hun avbrøt studiene forsvant hun i juli 1984. Klump ble arrestert og fengslet i Wien den 15. september 1999, og 23. desember samme år utlevert til Tyskland. Under arrestasjonen ble hennes medflyktning Horst Ludwig Meyer skutt.
Hun ble anklaget for attentatet på den tyske bankmannen Alfred Herrhausen. Anklagen falt senere sammen, da kronvitnet Siegrid Nonne trakk sine uttalelser tilbake. I 2001 ble Klump dømt til fengsel for et feilslått angrep i spanske Rota. Den 28. september 2004 ble Klump endelig av Oberlandesgericht Stuttgart dømt til tolv års fengsel. Hun ble funnet skyldig i å ha vært involvert i bombeattentat på en buss i Budapest i 1991, hvor fire passasjerer ble lett og to ungarske politimenn alvorlig såret.


== Referanser ==
RB Leipzig

RasenBallsport Leipzig e.V, eller bedre kjent som RB Leipzig, er en tysk fotballklubb fra Leipzig i den tyske delstaten Sachsen. Laget spiller sine hjemmekamper på Red Bull Arena, tidligere kjent som Zentralstadion. Klubben ble grunnlagt på initiativ fra energidrikk-produsenten Red Bull, som kjøpte lisensen til 5.-divisjonsklubben SSV Markranstädt, med den intensjonen i å omgjøre laget til en toppklubb i Bundesliga innen ti år. RB Leipzig kom på 2.-plass i 3. liga sesongen 2013-2014 og rykket opp til 2. Bundesliga. Første sesong i 2. Bundesliga endte med en 5.-plass.


== Historie ==
RB Leipzig ble grunnlagt i 2009 og var den fjerde klubben som ble grunnlagt og sponset av Red Bull etter Red Bull Salzburg, New York Red Bulls og Red Bull Brasil. I motsetning til de andre klubbene som ble sponset av Red Bull godtok ikke det tyske fotballforbundet at firma navnet skulle bli inkorporert i klubbnavnet. For å imøtekomme disse reguleringene endret klubben navnet til RasenBallsport Leipzig, som betyr "Plen ballsport Leipzig". Gjennom bruken av initialene "RB" og viktige trekk fra firma logoen ble bedriftens identitet bevart i klubbens logo.
I 2010 skiftet klubben hjemmebane til Zentralstadion som ble omdøpt til Red Bull Arena. Etter at klubben ble grunnlagt ble det spådd at Red Bull vil investere 100 millioner euro i klubben i løpet av de neste 10 årene. Dietrich Mateschitz, eieren av Red Bull, har åpenlyst snakket om muligheten for at klubben kan vinne et tysk mesterskap i fremtiden. Det forrige laget fra Leipzig som vant et tysk mesterskap var VfB Leipzig i 1913. 
I 2014 ble RB Leipzig det første laget som rykket opp etter bare en sesong i 3. liga siden oppstarten av ligaen.


== Plasseringer ==


== Spillerstall ==
Oppdatert 16. januar 2023. 


=== Utlånte spillere ===


== Kjente spillere ==
 Emil Forsberg
 Yussuf Poulsen
 Pekka Lagerblom
 Péter Gulácsi
 Marcel Sabitzer
 Fabio Coltorti


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) RB Leipzig – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
RB Leipzig website
RB Leipzig profile at Weltfussball.de
RB Leipzig Wikipedia
RB Fans.de
Alfred Herrhausen

Alfred Herrhausen (født 30. januar 1930 i Essen, død (myrdet) 30. november 1989 i Bad Homburg vor der Höhe) var en tysk bankmann og styreformann for Deutsche Bank. Den 30. november 1989 ble han myrdet ved et bombeattentat mot bilen han satt i ved Bad Homburg. Ingen har blitt dømt for mordet, men tyske myndigheter har utelukket andre mulige gjerningsmenn enn den venstreekstremistiske terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF).
Herrhausen forsøkte gjennom flere foredrag og intervjuer å bedre bankenes image, og la vekt på bankenes samfunnsansvar. Noen måneder før sin død hadde han gått inn for sletting av u-landenes gjeld til den rike verden og en omorganisering av det globale økonomiske systemet på et møte i regi av Verdensbanken. Dette har ført til enkelte konspirasjonsteorier.Etter bortføringen og drapet på arbeidsgiverformannen Hanns-Martin Schleyer i september 1977 hadde han ifølge sin kone alltid et brev på nattbordet hvor det sto at dersom han ble bortført av RAF og de forsøkte å utpresse tyske myndigheter skulle man ikke gi etter for kravene fra terroristene.


== Attentatet ==
Om morgenen den 30. november 1989 kjørte Herrhausen fra sitt hus i Bad Homburg. Omkring tre minutter etter detonerte en bombe, som befant seg på en sykkel i veikanten. Herrhausen omkom, mens hans privatsjåfør ble sterkt skadet. 2. desember 1989 ble det funnet et skriv hvor RAF tok på seg ansvaret for drapet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Jürgen Roth: Die Mitternachtsregierung: Reportage über die Macht der Geheimdienste. ISBN 3-89136-366-4
Ta sjansen

Ta sjansen var et årlig show-renn som ble arrangert i Besserudtjernet i bunnen av Holmenkollbakken fra 1983 til 2002. Arrangør var Skiforeningen i samarbeid med NRK. Showet ble sendt på NRK med blant annet Knut Th. Gleditsch, Roald Øyen, Knut Bjørnsen, Dan Børge Akerø, Ivar Dyrhaug, Vidar Lønn-Arnesen og Tande P. som programledere.
Showet bestod av to deler: Båtklassen og sykkelklassen. Deltakerne måtte stille med en selvbygd båt eller sykkel.

Arrangementet var også planlagt gjennomført i 2003, men ble avlyst etter at Skiforeningen hadde tapt over 6 millioner kroner på konkursen i Sponsorservice.I 2019 ble bjella som ble brukt i konkurransen auksjonert bort i forbindelse TV-aksjonen 2019. til en Seljord-mann (34) fra Røa for 1 million kroner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NRK Nett-TV: Ta sjansen
Deutsche Bank

Deutsche Bank AG er en tysk, verdensomspennende bank grunnlagt i 1870 av Adelbert Delbrück. Banken har hovedkontor i byen Frankfurt am Main i Hessen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Deutsche Bank – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Deutsche Bank – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Liber Pontificalis

Liber Pontificalis (Paveboken) er en samling av biografier om pavene fra den første, St. Peter og fram til det 15. århundre. Den eldste delen er fra det 5. århundre, med senere utvidelser og korrigeringer. Verket inneholder viktig informasjon om pavedømmets tidlige historie, men mye av det materialet, særlig det om de første fire århundrer, er usikkert. Blant historikere er dette velkjent, og man ser derfor ofte at informasjonen siteres som sikker, men med henvisning til Liber Pontificalis – blant historikere er dette nok til å gjøre det klart at informasjonen kan være feilaktig.
Den andre seksjonen i verket går fram til og med pave Stefan V (885-891), og den tredje seksjonen, skrevet i en annen stil enn de to eldste, slutter med Eugenius IV (1431–1447) og Pius II (1458–1464) – pavene mellom dem er ikke med.
De fleste biografiene oppgir pavens fødested, lengden av pontifikatet, dekreter utstedt av ham, bygging og renovering av kirker i Roma, donasjoner, ordinasjoner foretatt av ham, og hans gravsted.
Det er gitt ut flere tekstkritiske utgaver; den siste store av Louis Duchesne i Paris 1886–92. Theodor Mommsens utgave fra samme periode er ufullstendig. Det finnes også senere utgaver med mindre kritisk apparat, som Raymond Davis, The Book of Pontiffs (Liber Pontificalis). University of Liverpool Press, Liverpool 1989. ISBN 0-85323-216-4.