jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Norske gevorbne jegerkorps

Norske gevorbne jegerkorps var en jegeravdeling i den norske Hæren, opprettet 1. september 1788 og nedlagt ved hærorganisasjonsplanen 3. juli 1817. Korpset hadde fra starten av base på Kongsvinger. Det bestod opprinnelig av fire vervede (gevorbne) kompanier, som var satt sammen av soldater fra det tidligere Holstenske jegerkorps og Kongsvingerske lette kompani.  Hvert kompani bestod av omkring 100 mann pluss hornblåsere, underoffiserer og offiserer. Ved kongelig resolusjon ble i 1801 de nasjonale (utskrevne) bataljonene Ullensakerske lette bataljon og Søndenfjeldske skiløperbataljon underlagt jegerkorpset som annekterte bataljoner. Etter omorganiseringen av Hæren i 1810 ble Jegerkorpset overført til Larvik, samtidig som de annekterte bataljoner ble byttet ut med Valdreske skarpskytterbataljon og Bergenhusiske skarpskytterbataljon.
Hjemmeværnet

Hjemmeværnet er en forsvarsgren av Danmarks militærvesen.


== Historie ==
Etter fredsslutningen i 1945 ble det i Danmark opprettet en rekke hjemmevernsforeninger, noen steder kalt det sorte hjemmevern og andre det blå hjemmevern alt etter uniformenes farve. Forklaringen på navnene er at det blå hjemmevern bar blå kjeledresser, og det sorte hjemmevern fikk utlevert uniformer i forskjellige farver, hvoretter alle ble farvet sorte for å skape et ensartet preg.
Opprettelsen av disse foreningene ble begrunnet med at det var mange motstandsfolk som ikke ville avlevere våpnene fra krigens tid. Politikeren Frode Jakobsen, som også var medlem av Frihedsrådet, var en av fortalerne for et hjemmevern.
Den danske regjeringen opprettet i 1949 det hjemmevernet som eksisterer i dag, blant annet for å få kontroll over de mange våpen som var i hjemmevernsforeningene.
Under den kalde krigen fungerte hjemmevernet som støtte for det øvrige forsvar.
Den viktigste oppgaven var og er stadig overvåkningen av Danmarks territorium. Meldinger fra Hjemmeværnet er utrolig viktige for det øvrige forsvar.
Bevoktning av militære og samfunnsviktige installasjoner er også en viktig del av Hjemmeværnets virke.
Av andre oppgaver kan nevnes bakhold og sabotasje mot fiendens avdelinger og installasjoner, sjøredning, veivisning og forskjellige sikringsoppgaver.
Etter den kalde krigens avslutning med Berlinmurens fall er hjemmevernets fremtidige rolle omdiskutert.
Forsvarsgrenen er som følge av forsvarsforliket som løper 2005–2009 i gang med store endringer i organisasjonen med henblikk på å kunne yte en bedre og mere målrettet innsats i det sivile samfunn ved katastrofer, terrorisme eller naturkatastrofer.


== Organisasjon ==
Hjemmeværnet er delt opp følgende grener:

Hærhjemmeværnet
Politihjemmeværnet
Flyverhjemmeværnet
Marinehjemmeværnet
Virksomhedshjemmeværnet
Jernbanehjemmeværnet
Telehjemmeværnet
Posthjemmeværnet
EnergihjemmeværnetDer er cirka 57 000 medlemmer av Hjemmeværnet. Disse frivillige representerer et bredt utsnitt av den danske befolkningen.
Hjemmeværnet er per 1. januar 2007 oppdelt i en aktiv og reservestyrke. Den aktive del består av cirka 40 prosent av den samlede styrke. For å være en del av den aktive styrke kreves det minimum 24 timers funksjonsrelatert tjeneste årlig. Oppdelingen er en konsekvens av forsvarsforliket 2005–2009.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeværnet
Claus Bendeke

Claus Bendeke (1763–1828) var en norsk Eidsvollsmann, jurist og embetsmann. Han var amtmann i Hedmark 1804–1816 og dommer i Kristiansand fra 1816 til sin tidlige død i 1828.


== Liv og virke ==
Han var sønn av sorenskriver og kanselliråd Andreas Bendeke og Amalia Margrethe Rosenkrantz, født Lerche. Han ble født mens faren var sorenskriver i Vang i Hedmark. Bendeke giftet seg i 1807 med Magdalene Cathrine Pihl (1787–1843), datter av presten og opplysningsmannen Abraham Pihl. Han tok artium i Helsingør i 1783, og ble cand.jur. i 1788.Han oppholdt seg på Grønland fra 1795 til 1801, og hadde embete der fram til 1803. Som Danmarks inspektør for Nord-Grønland var han den som innførte bruken av penger på Grønland. Fra 1801 lagde han «kredittsedler» som avregning til hvalfangerne. Sedlene var enkelt lagd, Benkdeke produserte dem selv av spillkort.Han ble amtmann i Hedemarkens amt 1804–1816. I 1814 var han medlem av Riksforsamlingen på Eidsvoll, hvor han knyttet seg til Selvstendighetspartiet. Under Riksforsamlingen var han ikke spesielt aktiv, unntatt i spørsmålet om stemmerettsreglene. Han formulerte de prinsippene som frem til 1884 lå til grunn for stemmerett. Han var varamann til Stortinget i perioden 1815–17.14. september 1816 ble han utnevnt til dommer i Kristiansands stiftsoverrett, og ble justitiarius, rettens leder, der i 1823. I Kristiansand bodde han i Gyldenløves gate 6.Bendekes hjem i 1814 var storgården Kjonerud i Stange. Hovedbygningen brant ned i 1905.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Claus Bendeke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Claus Bendeke hos Norsk senter for forskningsdata
Frederik Heidmann

Frederik Hartvig Johan Heidmann (1777-1850) var en norsk offiser, embetsmann og politiker. Han var eidsvollsmann i 1814, stortingsrepresentant i tre perioder fra 1818 til 1829, og Amtmann i Hedmark i 28 år fra 1821 til 1849.


== Liv og virke ==
Han var sønn av Peter Heidmann, major ved første trondhjemske infanteriregiment, og Dorothea Mathea Sommerschild. Han var gift med Anna Catharina Bernhoff Ræder (1788–1858), datter av oberstløytnant Johan Georg Ræder.
I 1795 ble han sekondløytnant, og 10. juni 1803 premierløytnant ved Trondhjemske Dragoncorps. Han fikk graden rittmester i 1814. Da armeen ble omorganisert 1818, ble han utnevnt til sjef for Skognske eskadron.
I 1814 var han medlem av Riksforsamlingen på Eidsvoll for Throndhjemske Dragoncorps, han tilhørte selvstendighetspartiet. Heidmanns bolig i 1814 var farsgården Zinkrennan i Levanger, som han drev sammen med moren da faren døde i 1807. Formelt overtok han gården i 1821, samme året han ble amtmann i Hedemarkens amt. I dag er det bare borgstua som er igjen fra Heidmanns tid. 1828 kjøpte han «amtmannsgården» Kjonerud i Stange fra sin forgjenger Claus Bendeke.Han var stortingsmann for Nordre Trondhjems amt 1818–1820 og 1821–1823, og for Hedemarkens amt 1827–1829.I 1821–1849 var han amtmann i Hedemarkens amt. Utnevnelsen omtales av historikeren Halvdan Koht som en politisk belønning fra kong Karl Johan. Som amtmann i Hedemarkens amt tok han initiativet til opprettelsen av kjøpstaden Hamar. På grunn av hans innsats er Heidmannsgate i Hamar oppkalt etter ham. Heidmann mottok St. Olavs Orden og Sverdordenen.Han er begravet på Ottestad kirkegård.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Frederik Heidmann – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Frederik Heidmann hos Norsk senter for forskningsdata 
Frederik Heidmann; eidsvoll1814.no
Toalettmappe

En toalettmappe eller toalettveske er et reiseetui eller en mindre veske for toalettsaker.
På 1700-tallet var det en liten bøsse eller dåse til oppbevaring av parfyme eller pastiller, deretter ble den utviklet til et lite reiseetui for toalettartikkler som parfyme, pudder, kam og børste.
I takt med stigende krav til personlig hygiene i moderne tid har toalettmappen gitt plass til flere hygieneartikler. Man finner som regel tannbørste, tannkrem, såpe, deodorant og lignende.
Peso

Peso betyr «vekt» på spansk, og er navnet på følgende myntenheter:

argentinsk peso – Argentina
chilensk peso – Chile
colombiansk peso – Colombia
dominikansk peso – Den dominikanske republikk
filippinsk peso – Filippinene
cubansk peso – Cuba
meksikansk peso – Mexico
uruguayansk peso – Uruguay
Volvo Penta

Volvo Penta er en svensk produsent av båtmotorer, og en del av AB Volvo.
Penta ble grunnlagt i Skövde i 1907 og kom i begynnelsen av 1930-tallet til å bli en stadig viktigere motorleverandør til AB Volvo. Volvo kjøpte i 1935 Penta-fabrikken i Skövde som da ble Volvo Pentaverken. På 1950-tallet lanserte Volvo Penta båtmotoren Aquamatic hvilket ble en stor suksess for selskapet. Volvo Penta regnes idag som et av Volvo-konsernets mest lønsomme foretak.
Motorene er ikke egnet til å kjøre på mer enn 5 % (og 95 % fossilt) biodiesel, da pakningene vil brytes ned av stoffer i biodieselen.


== Produksjonssteder ==


=== Sverige ===
Köping
Skövde
Vara


=== Utenlands ===
Lexington (Tennessee), USA*
Wuxi, Kina


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Volvo Pentas hjemmeside
Jager

Se også jagerfly og jakthund som også kan kalles «jager»
Jager (engelsk: destroyer – «ødelegger») er et hurtiggående krigsskip av middels størrelse (1 000–6 000 tonn, 35–40 knops fart), bevæpnet med torpedoer, antiubåtvåpen og eventuelt missiler.


== Om skipstypen ==
Jagere ble produsert fra og med 1880-årene da krigsskip var dampdrevne og med stålskrog. De skulle beskytte slagskipene mot torpedobåter. Kort etter ble de selv utrustet med torpedoer og jaktet slagskip langt fra kysten hvor de små torpedobåtene ikke kunne nå. Da undervannsbåtene i første verdenskrig ble de primære torpedobærerne, endret jagerne arbeidsoppgaver og ble undervannsbåtjegere.
Jagere er større enn fregatter og mindre enn kryssere, men definisjonen på en jager beror typisk på et skjønn eller en politisk definisjon. Typisk vil jagere være 120 til 170 meter lange, ha tonnasjer på 3 000 til 10 000 tonn og besetninger på 250 til 400 mann. På grunn av økt automatisering, vil eldre fregatter kunne ha større besetninger enn moderne jagere.
Den norske marinen fikk sine første fem jagere fra Storbritannia. Disse var bygd i USA under den første verdenskrig, og Storbritannia hadde fått disse jagerne som da ble kalt «townsjagere». Alle ble siden benyttet i konvoitjeneste.


== Bilder ==

		
		
		


== Se også ==
Fridtjof Nansen-klassen


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rodholm, K (1995): Scandinavian Navies/Nordiske flåder, Rodholm Publishing, ISBN 87-997171-1-5
Lyon, David (1996): The First Destroyers. Chatham Publishing, 1 & 2 Faulkner's Alley, Cowcross St. London, Great Britain, ISBN 1-55750-271-4.
Sanders, Michael S. (2001): The Yard: Building a Destroyer at the Bath Iron Works, HarperCollins, ISBN 978-0-06-092963-3


== Eksterne lenker ==
(en) Destroyers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Destroyer

Destroyer har flere betydninger:

Destroyer (album), en musikkutgivelse av Kiss
Destroyer (2018), en amerikansk spillefilm
Deströyer 666, en australsk musikkgruppe
Douglas B-66 Destroyer, en type lett bombefly
Douglas BTD Destroyer, en type torpedobombefly
Jager, en type krigsskip som betegnes destroyer på engelsk
Stortingets Fredsforening

Stortingets Fredsforening var en forening i Stortinget som ble stiftet i 1890 med Viggo Ullmann som formann, sammen med Cornelius Bernhard Hanssen. Fredsforeningen ble med i den Den interparlamentariske union i 1891, der de var representert med to styremedlemmer, tross at unionsoppløsningen enda ikke var realisert.  Andre samtidige fredsforeninger var det Venstre-initierte Norges Fredslag (1885) samt Kvindenes Fredsforening av 1894.


== Referanser ==
Miles Ahead

Miles Ahead var en nattklubb i Bergen som jobbet spesielt med å få frem undergrunnsscenen i byen. Flere kjente klubb-DJs og artister innen den såkalte Bergensbølgen har vært tilknyttet stedet, blant annet Röyksopp, Ralph Myerz (Erlend Sellevold), Tarjei Strøm, Bobby Hughes Experience, Nabovarsel og TeeBee. I 2000 ble Miles Ahead betegnet som et av de viktigste stedene for utvikling av klubbmusikk i en handlingsplan laget av Bergen kommune. Etter at Miles Ahead en kort periode skiftet navn til  Fatboy og satset på et mer rockete image, gikk det konkurs i 2005. Lokalene huser i dag (per juli 2011) utestedet «Dreams Showbar».
Stamhus

Stamhus er et gods som udelt skal arves av eldste sønn. Ordningen fantes blant annet tidligere i Danmark og Norge. I Norge har det vært tilsammen tre stamhus: stamhuset Rosendal, stamhuset Ekeberg og stamhuset Jarlsberg.Stamhus var fritatt for skatt, men kunne til gjengjeld ikke selges. Det første danske stamhus var Hesselagergård, som ble opprettet i 1568. Ved Danske Lov ble det mulig for setegårdseiere med over 400 tønder hartkorn å opprette stamhus, og ordningen opphørte i Danmark i 1919. Innehaveren av et stamhus kalles stamhusbesitter.
For å hindre at det ble skapt en arvelig rikmannsstand i Norge ble det i den norske Grunnloven § 108 (nåværende § 118) av 1814 forbudt å opprette nye stamhus. Baroniet Rosendal ble testamentert til Universitetet i Oslo i 1927 og Stamhuset Ekeberg Oslo sendte i 2005 inn forslag til Stortinget om å bli avviklet som stamhus av den siste gjenlevende arving. Stamhuset Jarlsberg er i dag det eneste stamhus som har overlevd og fremdeles driftes i familien Wedel Jarlsbergs eie.


== Referanser ==
Dato

En dato er en angivelse av et døgn i en kalender. En dato gjør det mulig å identifisere et spesielt døgn.
Norge har sluttet seg til den internasjonale standarden ISO 8601 som skrivemåte for tid og dato.
Det er nå 21:43 (UTC) fredag 3. februar 2023.


== Skriveregler ==
Norske skriveregler for dato er enkle. Følgende skrivemåter er korrekte:

22.8.1962
22.08.1962
22.8.62
22.08.62
02.08.1965
2.8.1965
02.08.65
2.8.65Det skal ikke brukes skråstreker.
Hvis man skriver hele måneden, skal man ha mellomrom etter tallet (punktumet):

4. juliForkortede årstall skal skrives uten apostrof:

99 (=1999)Man kan ikke bruke ordet «den» foran datoer skrevet i tall (4.7.1989), men man kan skrive det foran datoen hvis man benytter bokstaver ((den) 4. juli).
Datoer skrives med rekkefølgen dag-måned-år i allmennspråket og i løpende tekst. I teknisk bruk kan datoer også ha formatet år-måned-dag:20201202
2010-12-02


== Referanser ==


== Litteratur ==
Finn-Erik Vinje (2009) [1973]. Skriveregler. Oslo: Aschehoug. ISBN 978-82-03-33770-3.
The Cardigans

The Cardigans er et rockeband fra Sverige. Bandet ble startet i 1992 av de også nåværende medlemmene Peter Svensson og Magnus Sveningsson.
Noen av de mest kjente sangene er «Lovefool», «My Favourite Game» og «Erase/Rewind».


== Medlemmer ==
Nina Persson (vokalist)
Peter Svensson (gitar)
Bengt Lagerberg (trommer)
Magnus Sveningsson (bass)
Lasse Johansson (keyboard, akustisk gitar)


== Albumutgivelser ==
Best Of (2008)
Super Extra Gravity (2005)
Long Gone Before Daylight (2003)
Gran Turismo (1998)
First Band on the Moon (1996)
Life (1995)
Emmerdale (1994)


== Priser og utmerkelser (utvalg) ==
1997 – Exportpriset


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) The Cardigans – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) The Cardigans på Internet Movie Database 
(en) The Cardigans på Apple Music 
(en) The Cardigans på Discogs 
(en) The Cardigans på MusicBrainz 
(en) The Cardigans på SoundCloud 
(en) The Cardigans på Spotify 
(en) The Cardigans på Songkick 
(en) The Cardigans på Last.fm 
(en) The Cardigans på Genius — sangtekster 
(en) The Cardigans på AllMusic
Reformjødedom

Reformjødedom eller liberal jødedom ser den jødiske tradisjonen i lys av historien og vil tilpasse den til samtiden. Retningen vokste fram på 1800-tallet under inspirasjon av de tyske rabbinerne Abraham Geiger og Samuel Holdheim. Den er den største av de jødiske retningene i USA med 1,4 millioner medlemmer, men i Israel står den svært svakt. Bl.a. får rabbinerne deres ikke lov til å vie ektepar der.
En grunn til denne svake stillingen kan være at reformjøder utenfor Israel har vist mindre interesse enn andre og mer konservative retninger for å innvandre til Israel.
Reformjødedom har et mer liberalt syn på kvinner. Bl.a. kan kvinner være rabbinere og sitte sammen med menn i synagogen.
De ser det heller ikke som nødvendig å holde gudstjenesten på hebraisk, men holder den gjerne på sitt morsmål. De tillater også blandede kor.
Få reformjøder overholder jødiske spiselover (kasjrút) strengt, men det er mange som overholder dem til en viss grad. Reformjødedom legger vekt på jødedommens etiske aspekter, men altså mindre vekt på å følge strenge rituelle regler. Eksempelvis overholdes sabbaten av religiøse reformjøder gjennom en gjennomtenkt avholdelse fra lønnsarbeid, i motsetning til de ortodokse jødene, som avstår fra alt arbeid, inkludert husarbeid.
Reformjødedom lar alle jøder selv avgjøre hvilke rituelle regler de vil overholde, og har gjerne en tolerant holdning til andre religioner.
Reformjødene godtar som jøder personer som har enten jødisk far eller jødisk mor, i motsetning til de ortodokse jødene som ikke godtar personer med ikke-jødisk mor som jødiske annet enn ved konvertering. De tilbyr også relativt lettvint konvertering til jødedommen, og anser ikke omskjæring som noe krav for å være jøde. Dette fører til sterk uenighet mellom reformjødene og de ortodokse om hvem som er jøder.
På 1800-tallet var reformjødedommen svært kritisk til tradisjonell jødedom. Men de senere tiårene har jødiske ritualer og symboler kommet tilbake, slik som bruk av kippá (jødisk hodeplagg). Også utenfor synagogene er det øket interesse for jødisk religion, historie og kultur.
Albina Akhatova

Albina Khamitovna Akhatova (ru. Альбина Хамитовна Ахатова; født 13. november 1976 i Vologda oblast) er en russisk skiskytter.
Under OL 1998 i Nagano tok hun sølv på stafetten, og i 2002 i Salt Lake City fikk det russiske laget bronse.
I 2003 ble hun verdensmester i fellesstart i Khanty-Mansijsk, og to ganger er hun blitt stafettverdensmester (2000 og 2003). 
Under OL 2006 i Torino hadde hun sitt hittil beste mesterskap, med bronse på normaldistansen (15 km) og sprinten (7,5 km). I tillegg var hun med på å vinne stafetten for Russland. 
På en pressekonferanse i Sør-Korea 13. februar 2009 ble det bekreftet at Akhatova hadde levert en positiv b-prøve på EPO, som et resultat av dette ble hun utestengt fra det påfølgende verdensmesterskapet i skiskyting.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Albina Akhatova – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Albina Akhatova – Olympics.com 
(en) Albina Akhatova – Olympic.org 
(en) Albina Akhatova – Olympedia 
(en) Albina Akhatova – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Albina Akhatova – IBU 
(en) Albina Akhatova – biathlon.com.ua
Fylkesvei 613 (Sogn og Fjordane)

Fylkesvei 613 (Fv613) gikk mellom Tvinnereim og Nos og mellom Steinsåker og Bleksvingen i Stryn.
Veien her har fått navnet Panoramaveien på grunn av utsikten fra veien som er lagt høyt over Nordfjord. Dette gjelder spesielt i områdene rundt Fjelli, Randabygda og HoplandFør 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Per 2018 var Fv613 blitt del av fylkesvei 698 (Sogn og Fjordane)


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Sogn og Fjordane fylke ===

StrynFv698Fylkesvei 698 fra Tvinnereim til Europavei 39 Lote i Eid
 Nostunnelen (1155 m)
 Nos med et utsiktspunkt like nedenfor.
Fv698Fylkesvei 698 NosErstattet av fylkesvei 698
Fv698Fylkesvei 698 Steinsåker til Nos, og til Blaksetnausta
 Stolen
 Blakset 2 tunnelen (506 m)
 Blakset 1 tunnelen (125 m)
Riksvei 15 fra Bleksvingen til Europavei 39 Kjøs bru i Hornindal, og til Europavei 6 Otta i Sel


== Utsikt over Nordfjord fra «Panoramaveien» ==

		
		
		


== Referanser ==
Selskapsløvene

Selskapsløvene er en uavhengig supporterklubb for Løv-Ham. Gruppen er erklært antirasistisk, og skal være en synlig og hørlig støtte for laget.
Selskapsløvene ble stiftet 2. desember 2005 på Danmarkskroen i Bergen, etter at en vennegjeng hadde fulgt Løv-Ham den foregående sesongen, og blant annet gjennomført den første tifoen på en Løv-Ham-kamp.


== Eksterne lenker ==
Selskapsløvenes hjemmeside
Mandel

Mandel (flertall «mandler») er en steinfrukt av mandeltreet Prunus dulcis, som er et løvtre. Arten finnes naturlig i Iran, fra nordvestlige Saudi-Arabia nord gjennom vestre Jordan, Israel, Palestina, Libanon, vestre Syria til sørlige Tyrkia. Arten vokser også mange steder på Kanariøyene.
Mandelfrukten har en hårete ytterhinne og et hardt og uspiselig skall. Det er frøet inni skallet som er spiselig, og det kalles vanligvis «mandel». Mandelen blir ofte kalt en nøtt, men botanisk sett er den en steinfruktkjerne. På latin kalles frøene Semen Amygdali.
Mandler har et høyt innhold av proteiner, umettet fett og fiber. Gjennomsnittsvekten til en mandel er 1,2 gram. 100 gram tilsvarer 83 mandler. Inneholder også E-vitamin som styrker immunforsvaret, pluss magnesium som er gunstig for hjerte og blodtrykk. 80% dyrkes i California.

Mandler er blant mye annet en viktig ingrediens i marsipan og kransekake. Mandelmelk kan brukes som en erstatning for dyremelk, og fordi den ikke inneholder kolesterol eller laktose, kan den brukes i mat for allergikere. Kvernet mandel kan også brukes som en type mel i bakst som egner seg for hvete- og glutenallergikere. I Norge er det dessuten tradisjoner for å legge en mandel i julegrøt. En av Frankrikes mange tradisjonelle matvarer forbundet med julefeiring er frangipane som er basert på mandler.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mandel hos Opplysningskontoret for frukt og grønt
(en) mandeltre i Global Biodiversity Information Facility 
(en) mandeltre hos ITIS 
(en) mandeltre hos The International Plant Names Index 
(en) Kategori:Prunus amygdalus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Prunus amygdalus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Prunus amygdalus – detaljert informasjon på Wikispecies
Fylkesvei 618

Fylkesvei 618 (Fv618) går mellom Ulstadhaugen i Kinn og Selje i Stad kommune.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Vestland fylke ===

KinnSeljevegen 

StadSeljevegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv618
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Riksvei 617

Riksvei 617 (Rv617) gikk mellom Måløy sør og Måløy nord i Vågsøy.
Før 1. januar 2010 var fylkesvei 617 del av veien, den ble senere del av riksvei 15.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Sogn og Fjordane fylke ===

VågsøyGate 2 

Riksvei 15 MåløyTelevegen 
Gate 1 

616Fylkesvei 616 fra Måløy →  ferge til Oldeide og 617Fylkesvei 617 Gate 1 mot Fv600Fylkesvei 600 Raudeberg


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Kransekake

Kransekake eller tårnkake er en kake laget av mandler, melis og eggehvite, og er først og fremst en norsk og dansk tradisjon. Den serveres ofte ved høytider og høytidelige anledninger som jul, barnedåp, konfirmasjoner og brylluper, og gjerne også på bursdager.
Kransekake er en av kakene som av nordmenn flest blir regnet som en del av de syv slag til jul. 
En tradisjon i bryllup er at bruden og brudgommen setter fingrene på hver sin side av den øverste ringen og løfter; hvor mange ringer som blir med den øverste er en spådom om hvor mange barn de skal få.


== Tilberedning ==
Kransekaka lages ved å steke ringer i ulike størrelser i spesielle kransekakeformer. Ringene stables i pyramideform og festes sammen og pyntes med melis, smellbonboner og eventuelt små norske flagg. På toppen kan det for eksempel settes en figur som passer for anledningen.


== Kransekakestenger ==
Kransekakestenger er en variant av kransekake, som ofte tillages som småkaker, for eksempel til julebaksten. Samme deigen benyttes, men i stedet for å trille ut ringer og steke i kransekakeformer, blir deigen formet i fingertykke porsjonsbiter som er 5–8 cm lange. De stekte kransekakestengene pyntes gjerne med striper av melisglasur slik som den vanlige kransekaken. Enkelte har andre vaner, som for eksempel å dyppe en del av kaken i smeltet sjokolade.


== Overflødighetshorn ==

Overflødighetshornet er en berømt dansk og norsk festkake. Den lages av den samme massen som kransekaken og med samme ringene. Forskjellen er sammen-monteringen hvor et overflødighetshorn monteres liggende slik at man kan legge sjokolade og godteri inne i det.
Historisk er Overflødighetshornet sett på et symbol på fruktbarhet og overflod. Det blir sagt at tradisjonen stammer fra Kreta og går tilbake flere tusen år.


== Verdens høyeste kransekake ==
I juni 2006 lagde Arne Rafdal og hans bakerkollegaer verdens største kransekake. Kaken målte 13,17 meter fra bunn til topp. Oppdraget ble gitt av matvarekjeden Coop i forbindelse med deres 100-årsjubileum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kransekage – kategori av bilder, video eller lyd på Commons