jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Knebøy

Knebøy er en styrkeøvelse hvor utøveren står med en vektstang på skuldrene, bøyer hofteledd og kneledd, og senker seg ned i sittende stilling for så å reise seg opp igjen. Knebøy inngår som en av tre øvelser i idretten styrkeløft, sammen med benkpress og markløft.
Det er vanlig å skille mellom halve knebøy og dype knebøy, avhengig av hvor langt ned utøveren bøyer seg. I styrkeløft må utøveren bøye til overflaten av lårene ved hofteleddet er lavere enn toppen av knærne. 
Knebøy trener musklene i kroppens strekkapparat: ankelstrekkerne (flyndremuskelen (latin: m. soleus) og den tohodete tykkleggsmuskelen (latin: m. gastrocnemius)), knestrekkerne (den firehodete knestrekker (latin: m. quadriceps) og skreddermuskelen (latin: m. sartorius)) og hofteleddsstrekkerne (den store setemuskelen (latin: m. gluteus maximus) og deler av hamstringsmusklene, den tohodete knebøyer (m. biceps femoris)). Rygg og buk må holdes stabilt, det vil at musklene arbeider statisk (bl.a. den lange ryggmuskel (m. longissimus) og de rette bukmusklene (m. rectus abdominis)).


== Tyngste knebøy gjort av nordmenn ==
I idretten styrkeløft har følgende nordmenn løftet 400 kg eller mer i knebøy:

I idretten styrkeløft har følgende nordmenn løftet 300 kg eller mer i knebøy utstyrsfritt (per 1. oktober 2016):
Benkpress

Benkpress er en styrkeøvelse for brystmuskler, skuldrer og armer. Øvelsen er regnet som en grunnleggende styrketreningsøvelse, og blir i treningskretser bare omtalt som benk.


== Utførelse ==
Utgangsposisjon: Utøveren ligger på ryggen på en benk med stativ til vektstangen. 
Utøveren griper stangen noe bredere enn skulderbredde og løfter den opp på strake armer. Herfra starter selve løftet: Utøveren senker stangen kontrollert ned mot brystkassens øverste del og skyver den opp igjen til strake armer. Treningens mål avgjør om stangen senkes til berøring eller ikke. Det samme gjelder løfterytme.


=== Treningseffekt ===
Øvelsen er egnet til både maksimal styrketrening (1RM), submaksimal eksplosiv styrketrening, trening for maksimal muskelvekst (kroppsbygging), og for muskulær utholdenhet.


== Konkurranser ==
Benkpress inngår som en av tre øvelser i idretten styrkeløft, sammen med knebøy og markløft. I styrkeløft må det være en markert stopp på brystet, og føtter og hoften skal være i kontakt med henholdsvis gulv og benk under hele løftet.
Det arrangeres også egne konkurranser og mesterskap innenfor øvelsen benkpress. Det er Norges Styrkeløftforbund som arrangerer også disse. Jevnt over er de beste styrkeløfterne som også dominerer her. Utøvere som av en ulike grunner ikke kan trene knebøy og markløft, har mulighet til å konkurrere i styrkeløft gjennom denne ordningen.


== Tyngste benkpressløft av nordmenn ==
I idretten styrkeløft har følgende nordmenn løftet 300 kg eller mer i benkpress:

Følgende utøvere har i norsk styrkeløft løftet 200 kg eller mer uten benkpresskjorte:


== Eksterne lenker ==
http://www.styrkeloft.no/
Foreldrenes arbeidsutvalg

Foreldrenes arbeidsutvalg eller Foreldrerådets arbeidsutvalg, forkortet FAU, er en del av grunnskolen og basert på foreldrerådet ved hver enkelt skole. I mange kommuner finnes det et kommunalt foreldreutvalg som foreldreutvalget er en del av. Foreldreutvalget består vanligvis fra klassekontakter ved skolene, men arbeidsutvalget er formelt et utvalg som springer ut fra foreldrerådet som er alle foreldrene ved en grunnskole.
Foreldrerådet

Foreldrerådet er alle foreldrene ved en grunnskole i Norge. I opplæringslovens paragraf 11-4 er oppgavene til foreldrerådet forklart slik: Foreldrerådet skal fremje fellesinteressene til foreldra og medverke til at elevar og foreldre tek aktivt del i arbeidet for å skape eit godt skolemiljø.
Foreldreutvalget for grunnskolen, forkortet FUG (lenke) beskriver foreldrerådet på denne måten: Alle foreldre som har barn i skolen, er medlemmer av skolens foreldreråd. Foreldrerådet velger et styre (FAU) som er foreldrenes talerør overfor skolen.


== Eksterne lenker ==
Om foreldrerådet på www.foreldrenettet.no
Om foreldrerådet på FUG sine sider
Kløverslekta

Kløverslekta er en slekt i erteblomstfamilien. Kløverartene er ett- eller flerårige urter med tredelte blader. Blomstene sitter i blomsterhoder eller tette aks. 
Blomstene er røde, lilla eller hvite, og hos noen få arter gul.


== Bruk og betydning ==
Blant kløverne er det flere viktige kulturplanter, deriblant rød-, hvit- og alsikekløver. Disse er viktige fôrplanter både til beite og slått. Kløvere er også svært viktig som underkultur og grønngjødslingsvekst i økologisk landbruk, på grunn av den biologiske nitrogenfikseringen. Dette skyldes at kløvere, og alle andre planter i erteblomstfamilien, har muligheten til å binde nitrogen fra luften ved hjelp av bakterier som finnes i jorden (Rhizobium leguminosarum).


== Tre- og firkløvere ==
Det vitenskapelige navnet Trifolium kommer fra latin tres («tre») og folium («blad»), og kløveren har som regel tre småblader. Noen eksemplarer har imidlertid fire, og kalles derfor for firkløver. Disse er uvanlige, og regnes derfor for å bringe lykke. Likevel er de ikke sjeldnere enn at man ofte kan finne en hvis man leter. I spesielle tilfeller kan man finne kløvere med fem eller enda flere blader.
Godteriprodusenten Freia har siden 1926 laget en populær melkesjokolade med ristede hasselnøtter under varenavnet Firkløver.


== Arter ==
Det fins over 300 arter av kløver i verden, men størst artsmangfold er det på den nordlige halvkule. I Norge fins det kun 11 viltvoksende arter.

Alsikekløver – Trifolium hybridum (innført)
Bakkekløver – Trifolium montanum
Brunkløver – Trifolium spadiceum (innført)
Gullkløver – Trifolium aureum
Harekløver – Trifolium arvense
Hvitkløver – Trifolium repens
Jordbærkløver – Trifolium fragiferum
Krabbekløver – Trifolium campestre
Musekløver – Trifolium dubium
Rødkløver – Trifolium pratense
Skogkløver – Trifolium medium


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) kløverslekta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) kløverslekta i Encyclopedia of Life 
(en) kløverslekta i Global Biodiversity Information Facility 
(no) kløverslekta hos Artsdatabanken 
(sv) kløverslekta hos Dyntaxa 
(en) kløverslekta hos ITIS 
(en) kløverslekta hos NCBI 
(en) kløverslekta hos The International Plant Names Index 
(en) kløverslekta hos Tropicos 
(en) Kategori:Trifolium – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Trifolium – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Dæmonen

Dæmonen er et norsk stumfilmdrama fra 1911. Filmen er én av de aller tidligste norske filmene og ble regissert av Jens Christian Gundersen sammen med danske Alfred Lind. Gundersen skrev også filmens manus og Lind var sjefsfotograf. Filmen ble spilt inn i København, Danmark, med norske og danske skuespillere. Den regnes som tapt.
Da filmen ble vist i Sverige ble flere scener klippet bort av den svenske filmsensuren før filmen ble tillatt vist med aldersgrense 13 år. I Norge hadde man på det tidspunktet ennå ikke fått noen instans for filmsensur.Før premieren på Kinografen i Trondheim ble det rykket inn en avisannonse som reklame for filmen. Der stod det blant annet: «Den i stykket forekommende Dans 'Mallchiche' danses af Maleren Per Krogh, Kristiania (Søn af Prof. Chr. Krogh) og Frk. Carla Rasmussen, Kr.ania.»


== Handling ==
Grevinne Frida von Falkenstein får besøk av general von Mannheimer og hans datter Edith. Generalen er en gammal venn av grevinnens avdøde mann. Samtidig kommer den unge greven løytnant Werner von Falkenstein på besøk sammen med sin venn, baron Hugo von Langen. Både løytnanten og baronen forelsker seg i Edith. Hun velger den unge greven og baronen forlater godset i bitterhet.


== Rolleliste ==
Annegrethe Antonsen – Grevinne Frida von Falkenstein
Arne Strøm – Greve Werner von Falkenstein, løytnant'
Peter S. Andersen – Krüger, grevinnens forvalter
Ingeborg Hauge – Cleo, danser
Richard Jensen – Baron Hugo von Langen
Per Krohg – «Pierrot»
Rasmus Ottesen – General von Mannheimer
Carla Rasmussen – «Pierette»
Einar Rosenbaum
Karen Sandberg – Estrelle, danser
Ellen Edith Tegner – Edith von Mannheimer, generalens datter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dæmonen på Internet Movie Database 
(no) Dæmonen i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Dæmonen hos Filmfront 
(sv) Dæmonen i Svensk Filmdatabas 
(da) Dæmonen i Danmark Nationale Filminstitut
Agdenes kirke

Agdenes kirke ligger i Orkland kommune i Trøndelag, og den er hovedkirken i den tidligere kommunen Agdenes. Om lag 750 mennesker sogner til kirken, som har kirkegård.
Da kirken skulle innvies, 24. mars 1858, var det så dårlig vær at innvielsen måtte utsettes to dager. Flere av prestene som skulle delta i innvielsen, kom ikke fram til arrangementet.


== Bygningen ==
Kirken er en langkirke i tømmer bygget i 1857. Den er bygget etter tegninger av arkitekt Christian Heinrich Grosch og har 200 sitteplasser. Kirken har galleri, og den fikk et påbygg i 1982. Opprinnelig var det et kirketårn midt over kirkeskipet, slik at man ringte i klokken fra midt i kirkerommet. Men i 1869 ble det bygget et eget tårn over inngangen til kirken.


== Interiør ==
Altertavlen har motiv «Kristus i Getsemane» og er laget av Vilhelm Bjørknes etter en original av Hofmann.  Prekestol fra 1857 og døpefont fra 1951 er i tre. Orgelet er fra 1916, mens kirkeklokken er fra 1857, det samme er kirkesølvet, men særkalkene er fra 1927.


== Referanser og fotnoter ==


== Eksterne lenker ==
Agdenes kommunes informasjon om kirken
(no) «Agdenes kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Agdenes kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Overfaldet paa postaapnerens datter

Overfaldet paa postaapnerens datter (også kjent som Kampen om pengebrevet) er en norsk stumfilm fra 1913 regissert av Ottar Gladtvet. Filmen regnes for å være tapt.


== Handling ==
Poståpneren John Munkevold har i mange år delt ut posten i sitt store distrikt. I de senere årene har han imidlertid  vært plaget av gikt og derfor hans datter Ingrid ofte hente posten på stasjonen for ham. Også denne dagen blir Ingrid sendt bort og på stasjonen møter hun sin kjæreste Harry Brown, som jobber på toget. Hun får en postsekk og et brev med penger. Når hun vinker farvel mister hun brevet og en omstreifer fra Kistiania plukker det opp. Før han leverer det tilbake det leser han  det som står der: «Enebak Stone Mills Co Banko 5000 kroner». Ingrid snapper brevet til seg og skynder seg hjem. Sammen med en kamerat følger omstreiferen etter Ingrid for å stjele brevet. 
Ingrid kommer hjem og gir postsekken og brevet til faren. Han ser da at brevet er merket «hurtigpost» og ber derfor Ingrid om å levere den med det samme. Når omstreiferne hører dette tar de en snarvei for å kunne ta igjen Ingrid. Samtidig er Harry på vei hjem, ikke langt fra John Munkevolds hus. Når Ingrid går på veien blir hun overfalt av omstreiferne. De stjeler brevet og begir seg avsted. Harry dukker opp og forteller hva som har hendt. Harry forstår at han trenger hjelp til å stoppe ranerne og ringer politiet fra nærmeste gård.
Omstreiferne har kommet et godt stykke på vei og har slått ned i et uthus for å undersøke byttet. De innser imidlertid ikke at de har blitt forfulgt av politiet. Den ene omstreiferen tas, mens den andre unnkommer. Han skynder seg til jernbanestasjonen og rekker nøyaktig å hoppe på toget innen det avgår. Harry tar en bil og kjører etter toget mot neste stasjon. Når omstreiferen ser bilen kjøre ved siden av toget, skyter han mot den og politiet besvarer ilden. Senere finner de omstreiferen død med brevet i hånden. Politiet tar hånd om liket og Harry vender hjemover. Der blir han belønnet for sitt mot og får ta imot Ingrids og farens samtykke og velsignelse.


== Rolleliste ==
Solveig Gladtvet - Ingrid Munkevold


== Eksterne lenker ==
(en) Overfaldet paa postaapnerens datter på Internet Movie Database 
(no) Overfaldet paa postaapnerens datter i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Overfaldet paa postaapnerens datter hos Filmfront
Henrik Anker Bjerregaard

Henrik Anker Bjerregaard (født 1. januar 1792 i Ringsaker, død 7. april 1842 i Christiania) var en norsk forfatter og jurist.
Bjerregaard utgjorde sammen med Maurits Hansen (1794–1842) og Conrad Nicolai Schwach (1793–1860) de sentrale skikkelser innen norsk litteratur i generasjonen før Welhaven og Wergeland. Blant hans mest kjente verker er «Sønner av Norge», som til melodi av Christian Blom var Norges nasjonalsang en periode, og syngespillet Fjeldeventyret med musikk av Waldemar Thrane.
Hans stil var påvirket av romantikken, og et viktig emne for ham var norsk bygdeliv. Han forsøkte å grunnlegge en norsk dramatisk litteratur, og selv om han knapt lyktes med dette la han grunnen for senere forfattere. 
I 1819 han høyesterettsadvokat og i 1830 ble han høyesterettsdommer, og hans forfatterproduksjon opphørte da.
Bjerregaard var gift med skuespillerinnen Henriette Hansen (død 1892).
Han har fått oppkalt en gate i Oslo, Bjerregaards gate, etter seg.


== Verker ==
Fjeldeventyret (1820) – syngespill
Clara, eller Uskyldighedens Magt (1827) – skuespill
Blandede Digtninger, 2 bd. (1829–1830)
Magnus Barfods Sönner (1830) – skuespill
Krydsbetjenten (1848) – vaudeville


== Filmografi (manus, utvalg) ==

1927 – Fjeldeventyret


== Se også ==
Sønner av Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Henrik Anker Bjerregaard – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Om «Et Fjeldeventyr»
Digitaliserte bøker av Bjerregaard og om Bjerregaard hos Nasjonalbiblioteket.
Groblad

Groblad (Plantago major) er en plante som regnes med til kjempefamilien (Plantaginaceae). Den blir 10 til 50 cm høy og er flerårig. 
I Nord-Amerika ble den kalt «Den hvite manns fotspor» av indianerne, fordi den ble spredt av europeiske immigranter.
Den har mørkegrønne rosettblad med tydelige nerver og mange gulbrune blomster i tette aks på ugreina, opprette stengler. Frøene er klebrige i fuktig vær og fester seg på klær og pels og spres på denne måten. Derfor kalles de også loppefrø. Navnet sitt har den fått fra naturmedisinen, der den er tillagt evnen å få åpne sår til å gro raskere. 
Groblad er brukt som legeplante helt fra oldtiden. Den skulle virke blodstoppende på sår. Groblad skal også ha evnen til å få sår til å gro raskere. Den ble lagt i bandasje, rett på åpne sår.
Groblad inneholder stoffer som antas å virke gunstig i behandling av kronisk bronkitt og ved forkjølelse. Undersøkelser tyder også på at groblad har antibakteriell og soppdrepende virkning.Sikkerhet
Gravide bør ikke bruke groblad, siden det kan påvirke livmoren og dermed øke sjansen for spontanabort. Sikkerheten ved bruk av groblad for ammende er ikke tilstrekkelig kjent, og anbefales av den grunn ikke for ammende. Groblad anbefales heller ikke for personer med kjent allergi for melon eller andre planter i kjempefamilien.Samtidig bruk av groblad og det blodfortynnende midlet Warfarin vil kunne hemme effekten av Warfarin. Regelmessig sjekk av blodet vil da være nødvendig for å regulere doseringen. Dette forklares ved at groblad inneholder store mengder vitamin K, som kroppen trenger for at blodet skal koagulere.Bladene til groblad kan høstes på våren og forsommeren. De brukes til salat og grønnsaksblanding. Strimlet kan de også bakes i brød eller fungere som et vegetarisk pålegg. Det presses også olje av frøene og de kan gratineres sammen med andre grønnsaker. Blomsterknoppene kan spises rå eller stekt. Smaken minner om sjampinjonger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) groblad i Encyclopedia of Life 
(en) groblad i Global Biodiversity Information Facility 
(no) groblad hos Artsdatabanken 
(sv) groblad hos Dyntaxa 
(en) groblad hos ITIS 
(en) groblad hos NCBI 
(en) groblad hos The International Plant Names Index 
(en) groblad hos Tropicos 
(en) Kategori:Plantago major – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Plantago major – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Plantago major – detaljert informasjon på Wikispecies 
Status er: «spiselig» ifølge Nyttevekstleksikonet utgitt av Norges sopp- og nyttevekstforbund.NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT) Arkivert 26. november 2011 hos Wayback Machine.
Frekvenshopping

Frekvenshopping (engelsk Frequency-hopping spread spectrum, FSSS) er en metode for radiosamband som går ut på hurtig å skifte bærebølgefrekvens etter en pseudotilfeldig sekvens som både sender og mottaker vet om, men ingen andre. Systemet er mye brukt i militære sambandssystem fordi dette gir ekstra beskyttelse mot oppdagelse, avlytting og jamming.


== Referanser ==
Florvåg

Florvåg er en del av tettstedet Askøy i Vestland fylke, ved fylkesvei 563 på østsiden av øyen Askøy. Navnet kan knyttes til slaget ved Florvåg i 1194.
I 1901 ble det bygget hotell i Florvåg med det velklingende navnet Vikingborg. I 1929 brant hotellet ned, men ble gjenoppbygget. Hotellet ble konfiskert av tyskerne under 2. verdenskrig og benyttet som offisers boligene. I 1940 ble det også bygget flere boliger for tyske offiserer og soldater, som også rommet fengsel i kjelleretasjen.Byggene ble tatt over av Askøy kommune etter andre verdenskrig og brukt som realskole og ungdomsskole i Florvåg ( midlertidig løsning) helt frem til 2003, da Askøy kommune flyttet ungdomsskolen til Erdal. Den siste delen av den gamle ungdomsskolen i Florvåg ble ferdig revet i 2014, som medførte at fengslene i kjellerdelen også ble revet, og veggkunst tegnet av tyske fanger gikk tapt.
Under den andre verdenskrig var det i Florvåg en stor tysk base, til tider opp mot 100 marinefartøy på en gang. I Bakarvågen like ved var det ammunisjons- og torpedolager for ubåter. I Bakarvågen ligger i dag Viknes Båt og to båtforeninger.
Florvåg er et gammelt industristed hvor det fortsatt er en del aktivitet. Forurensing fra den nå nedlagte malingsfabrikken Monopol har imidlertid vært en betydelig miljøbelastning.
Det første handlesenteret i bygden ble påtent og brant ned på begynnelsen av 90-tallet, men ble gjenreist. I Florvåg er det idag blant annet dagligvarebutikk med post, klesbutikk, pizzeria, bruktbåtutsalg hobbybutikk, brukthandel, rørlegger, byggevarehandel og en slipp. Florvåg sentrum ligger 2 kilometer øst for Askøybroen og ca. 15 minutters gangavstand fra Kleppestø senter. I Florvåg var det en skatehall som ble nedlagt høsten 2006.
Framo AS (tidligere Frank Mohn AS) tok over tomten fra Florvåg verk i 2009 Bygget til Framo AS stod ferdig i juni 2015, etter en del forsinkelser. Framo AS og Framo Services AS har nå sitt hovedkontor ute på Askøy, noe som har medført nye arbeidsplasser til  Askøy kommune.
Florvåg kan også by på fine turstier opp til Kolbeinsvarden, som er Askøys høyeste fjell, og 2 ferskvanns områder som heter Nyavatnet og Storavatnet, som er populære badeplasser om sommeren og skøytebaner om vinteren. Ferskvannene har også god bestand av ørret og ål.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Florvåg Bruk
Florvåg skole
Florvåg KFUM
Florvåg brygge
Florvåg verk
Bakarvågen
Fyllitt

Fyllitt eller fyllittskifer er en svakt metamorf bergart. Fyllitt er lagdelt og har gode kløvegenskaper (millimetertykke til centimetertykke flak).
Fyllitten består av lagvise mineraler; hovedmaterialene er kvarts og glimmer. I tillegg inneholder fyllitten også noe feltspat, kloritt, pyritt, grafitt og karbonat. Glimmeret er dannet av sericitt, som er finkornet muskovitt. 
Fyllitt kan være rustrød, grønn, grå eller nesten svart. Vanligvis er den grønnlig eller grålig. Dersom fyllittens farge er svært mørk, skyldes det et høyt innhold av grafitt. Grafitten er omdannet av leire med organiske rester, og gir gir bergarten en skinnende glans på kløvflatene. Kløvflatene har vanligvis små folder eller rynker. Under en geologisk undersøkelse med jod vil fyllitten gnistre og boble, fordi fyllitten har flere lag.  


== Geologi ==
Fyllitt er dannet ved avsetning (sedimentering) av leire, på bunnen av vann (innsjøer eller hav) fra kambro- til silur-perioden.
Leiren har blitt avsatt i intervaller eller sykluser, derfor er skifer lagdelt. Senere er disse brakt ned i jordskorpen. Ved temperatur på omtrent 400°C og trykk opptil 5 kB har sedimentlagene blitt omdannet (sementert) fra leire til skifer. Fyllitt er bare svakt omdannet (metamorfose) og ikke fullstendig slik som hos andre metamorfe bergarter, der bergarten er krystallisert. Fyllitt mangler krystaller.
Graden av omdanning (metamorfose) fra leire gir ulike kvaliteter av skifer.  Leirskifer er ikke omdannet og er en ganske myk skifer. Fyllitt er hardere og mer omdannet, mens glimmerskifer er hardest og den mest omdannede.


== Forekomster i Norge ==
Fyllitt kan finnes på mange steder langs den kaledonske foldingsaksen, som strekker seg fra sørvest i Rogaland og nordover langs hele Norge.


=== Jordbruk ===
Forvitringsjord av fyllitt gir gode vekstmuligheter for planter, og mange steder har rik forekomst av fyllitt i berggrunnen ført til utstrakt jordbruksvirksomhet. Venabygd i Ringebu er et godt eksempel på områder der dyrket mark er anlagt over fyllittforekomster.


=== Norske fyllittbrudd ===

Tretten – fyllitt fra dette bruddet brukes som bygningsstein både ute og inne. Det brytes ut fyllittskifer til gulv- og veggflis, trapper, taktekking, terrasser. Skiferen har handelsnavnet Fåvang-skifer. Det er to varianter av fyllittskifer i dette området, med ulike farger.
Fåvang-skifer Coloritt – en rustrød-grå skifer
Fåvang-skifer naturell – en grå-svart skifer
Tana
Friarfjord
Øystre Slidre


== Se også ==
Liste over bergarter


== Referanser ==