jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mandelmelk

Mandelmelk er en melkeaktig drikk laget av malte mandler. I motsetning til dyremelk inneholder mandelmelk ingen kolesterol eller laktose, og kan dermed brukes som en erstatning for dyremelk i mange oppskrifter. Mandelmelk som selges i butikk kan finnes i flere smaksvarianter og er ofte tilsatt vitaminer. Det kan også lages hjemme ved å male mandler og vann i en hurtigmikser.  


== Historie ==
I middelalderen var mandelmelk kjent både i den den muslimske verden og blant kristne, hvor det faktum at det var et vegetabilsk produkt gjorde at det kunne spises også under fasten. Det var også mye brukt i matlagingen ellers i middelalderen fordi kumelk ikke hadde like lang holdbarhet og ofte ble kjernet til smør eller ystet ganske raskt.
Historisk ble mandelmelk kalt amygdalate, og ble brukt helt fra Den iberiske halvøy til Øst-Asia.


== Eksterne lenker ==
Mandelmelkoppskrift fra Viandier av Taillevent
Mandelens historie
Mandelmelk med vanilje
Lavvo

Lavvo (av nordsamisk lávvu) er et tradisjonelt samisk telt som samene har brukt i over 2 000 år. Lavvoen er lett å flytte på, og er godt egnet til samenes tradisjonelle nomadeliv. Lavvoen er veldig lik indianerenes tipi, men er litt lavere og tåler derfor vinden bedre. Den består av flere påler (raier) som er festet i toppen og spredt utover i en sirkel. Duken besto tidligere av sammensydde reinskinn, og reindriftssamene byttet ofte til seg spesielle ulltepper, rádno, som sjøsamene vevde på oppstadtvever. Teppene var laget av hjemspunnet ull, og var både vann- og vindtette. I dag brukes duk av forskjellige stoffer. I midten fyrer man med et bål for å holde varmen. Røyken går ut i toppen av lavvoen. Lavvoen blir kjegleformet når den er oppslått. Lávvu forveksles ofte med bealljegoahti. Bealljegoahti er teltet som sees på bildet «Norsk samefamilie fra 1890-tallet» (det kan for øvrig ikke utelukkes at denne familien kommer fra svensk side). Bealljegoahti har et annet reisverk, og man kan lett skille lávvu fra bealljegoahti ved å se om stengene møtes og henger sammen i toppen av konstruksjonen. Hvis de ikke gjør det, må de ha et annet reisverk å stå mot, og det er en buekonstruksjon lagd av bjørketrær som naturlig har vokst i bue. Mens lávvu tradisjonelt har vært brukt som gjetertelt, har bealljegoahti vært brukt som sommerboplass for hele familier.

		
		
		


== Moderne lavvo ==
I dag finnes lavvo i mange forskjellige varianter. Venor i Kautokeino startet i 1984 å videreutvikle de tradisjonelle lavvuene, og kom ut med modellene Ovnslavvo og Enstangslavvo, begge med stenger av aluminium i stedet for de tradisjonelle trestengene. Disse forandringene gjorde at lavvuen ble lettere å slå opp, og lettere å frakte med seg. Dette gjorde at lavvuen raskt gikk over fra å være et bosted kun for samene, til å bli et allemanseie hos friluftsfolk over hele landet.
De minste (enstangslavvoene) består av en teltstang i midten og veldig lett kunststoffduk. De største lavvoene har flere aluminiumsstenger og tykkere duk. De største lavvoene kan romme mer enn 100 personer. I dag er det også vanlig å bruke ovn til fyring inni lavvoen.


== Se også ==

Gamme, tradisjonell samisk jordhytte
Tipi, tradisjonelt, konisk telt hos sletteindianerne i Nord-Amerika
Wigwam (wickiup), kuppelformet hytte hos indianere i Nord-Amerika
Hogan, tradisjonell jordhytte hos navahoer
Jurt, tradisjonelt filttelt hos nomader i Sentral-Asia.
Tsjum, tradisjonelt, konisk telt hos nenetsere i Nordvest-Russland
Jaranga, tradisjonelt telt hos visse nomadiske gruper i Sibir og Nord-Russland
Bivuakk


== Eksterne lenker ==
(en) Lavvu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Litterære sjangre

Litterære sjangre omfatter i vanlig forstand de tre hovedsjangrene poesi, drama og prosa. 
Det kan gjøres flere videre inndelinger av hver av disse tre sjangrene. 

Dikt kan blant annet deles inn etter metrikk (eller mangel på metrikk, frie vers) og innhold (epos).
Drama kan deles inn etter innhold (historisk drama, komedie, tragedie), medium (scene, fjernsyn, radio, utendørsspill) eller teknikk (titteskapdrama, Bertolt Brechts Verfremdungseffekt) m.m.).
Prosa kan deles inn etter format (roman, novelle, kortprosa) eller tema.
Rustadsaga

Rustadsaga Sportsstue ligger ved Nøklevann i Østmarka i Oslo kommune. Det har vært sagbruk her fra 1600-tallet til 1954. Sportsstuen er eiet av Oslo kommune og har kafé med enkel servering.
Kjell Aukrusts figur Solan Gundersen arbeidet som sagbruksarbeider på Rustadsaga før han begynte å jobbe for Reodor Felgen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rustadsaga Sportsstue
Vangen (hytte)

«Vangen» har flere betyninger.Vangen er en turisthytte ved Mosjøen i Østmarka i Enebakk kommune. Stedet ble bygget i 1961, og drives av Foreningen til Ski-Idrettens Fremme (Skiforeningen). Hytta tilbyr overnatting og bevertning, og er et kjennemerke for turgåere og skigåere i Østmarka. Det er både hester og andre husdyr på stedet. Vangen brukes mye av skoler og barnehager til leiropphold. Det er også et antall kanoer tilgjengelig for turer på Mosjøen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bjarne Jensen (1991). «Barnas tumleplass». Stuene i Marka (2. utg.). Oslo: Schibsted. s. 74-77. ISBN 82-51-61358-2. 


== Eksterne lenker ==
Vangens nettside
Skiforeningen, markadatabasen om Vangen
Sandbakken (turisthytte)

Sandbakken er en turisthytte som ligger i Østmarka. Hytta ligger helt sørøst i Oslo kommune, like ved grensen til Nordre Follo.
I en oversikt over husmannsplasser fra 1771 (av lensmann Knoph) er Sandbakken oppført som plass under matrikkelgården Hellekindset, som da omfattet gårdene Lille Stensrud og Hanåa.  I 1865 ble Sandbakken fradelt Hanåa og solgt fra Ole Christian Oppen og Michael Lie til Wilhelm Holmsen for 1000 spesidaler.  Eiendommen ble kjøpt av Oslo kommune i 1956 og 3 år senere åpnet serveringsstedet.  Sandbakken kom i 2005 på Oslo Byantikvars gule liste som bevaringsverdig bygningsmiljø.


== Litteratur ==
Bjarne Jensen (1991). «Sus i gamle hus». Stuene i Marka (2. utg.). Oslo: Schibsted. s. 70-73. ISBN 82-51-61358-2. 
Even Saugstad (2009). «Sandbakken - 50 år med vafler og kakao». Oslo: Frie Fuglers Forlag/Sandbakken. ISBN 9788299541334.


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Sandbakken, Østmarka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Skullerudstua

Skullerudstua er en markastue som ligger helt i utkanten av Østmarka ved Skullerud i Oslo. Stedet har stor kafe med servering og egne selskapslokaler.
Skullerudstua ligger nær T-bane og bussforbindelse, og har kort avstand til en større parkeringsplass. Derfor blir stedet ofte benyttet som utgangspunkt for ski- og fotturer inn i marka.
Ved Skullerudstua driver skiforeningen skiskole hver vinter, og det er anlagt rundløype. I området ved Skullerudstua kjøres også snøkanoner, slik at skisesongen forlenges. 


== Litteratur ==
Bjarne Jensen (1991). «Port mot øst». Stuene i Marka (2. utg.). Oslo: Schibsted. s. 64-66. ISBN 82-51-61358-2. 


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Skullerudstua – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Node of Scherzo

Node of Scherzo (ノード・オブ・スケルツォ) er en japansk rockemusikal. Musikalen består av tre deler, og hovedrollene spilles av Kamijo, Kaya og Juka.
Første akt fant sted 14. mars, 2007, andre akt den 4. mai, og tredje og siste akt var en halloween-spesial, den 31. oktober. Node of Scherzo har også hatt gjesteopptredener på senere konserter, men det ventes nå at det blir en stund til neste gang grunnet Jukas sykdom, med mindre hans rolle blir erstattet av Kanzaki.


== Involverte band/artister ==
Versailles
Kaya
Juka
Kanzaki
Metis Gretel
摩天楼オペラ  [Matenrou OPERA]
Sugar
Dollis Marry
Kazami
MASQUERADE


== Diskografi ==


=== Singler ===
Node of Scherzo (31. oktober, 2007)


=== DVD ===
Node of Scherzo special live clip (desember, 2007)
裏貴族 [Urakizoku] (desember, 2007)
Larsbråten

Larsbråten er et boligstrøk i Oslo sør for Haugerud, i bakkene opp mot Østmarka. Området var opprinnelig et småbruk under Haugerud gård, men området ble kjøpt av staten til boligformål på 1960-tallet.  Fra 1969 til 1972 satte Cappelen og Rodahl arkitektkontor opp rekkehus etter inspirasjon fra småhusbebyggelse i Marokko.Bebyggelsen på Larsbråten utgjør i dag to boliglag: Sankthansfjellet borettslag (OBOS) og Sankthansfjellet boligsameie.


== Referanser ==
Skjelbreia (Enebakk)

Skjelbreia er en liten innsjø på grensa mellom Nordre Follo og Enebakk kommuner i Viken. Vannet har også gitt navn til en markastue som ligger i Enebakk kommune, like ved. Dette stedet var tidligere skysstasjon langs den gamle plankeveien fra Enebakk til Christiania. Her var da alkoholservering. I senere tid har det vært kafé her i skisesongen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Skjelbreia
Oddvar Skaiaa

Oddvar Skaiaa (født 15. mai 1941) er en norsk tidligere lærer og politiker fra Grimstad som representerte Kristelig Folkeparti. Han var fylkesordfører i Aust-Agder og ordfører i Grimstad.
Skaiaa var fylkesordfører i Aust-Agder fra 1999 til 2007, og fylkesvaraordfører fra 2007 til 2011. Han var ordfører i Grimstad fra 1991 til 1995.Han er lærer av yrke, han har vært lærer på Drottningborg videregående skole siden 1966, de siste fire år før han ble heltidspolitiker i 1999 var han rektor. Skaiaa har også flere år bak seg innenfor utviklingshjelpsarbeid i Afrika. 


== Referanser ==
Det Norske Totalavholdsselskaps Ungdomsforbund

Det Norske Totalavholdsselskaps Ungdomsforbund, forkortet DNTU, var ungdomsorganisasjonen i Det Norske Totalavholdsselskap, en organisasjon som arbeider for totalavhold fra alle slags rusmidler. Forbundet ble stiftet i 1924 og var sentralorganisasjon for mange lokale avholdsungdomslag. I 1992 slo DNTU seg sammen med Norges Godtemplar Ungdomsforbund (NGU) til Juvente.


== Se også ==
Juvente
KOLON teater

KOLON teater var en liten, norsk alternativ teatergruppe med ulike skuespillere som eksisterte fra 1980 og til 2009. Teatret har turnert på videregående skoler og ungdomsskoler med den hensikt å skape debatt om ulike tema som angår ungdom, deriblant spørsmål knyttet til rusmidler, med teaterets virkemidler. De ulike turnegruppene har spilt 3 556 forestillinger, og hvert år har de ulike gruppene spilt for 30 000-40 000 ungdommer.


== Turnévirksomhet ==
I løpet av årene 1980 til 2009 hadde KOLON 97 skuespillere ansatt. Gruppene besto som hovedregel av fire skuespillere i alderen 20-26 med jevn fordeling mellom kjønnene. Gjennomsnittalderen gjennom tidene var 24 år. KOLON teater spilte for over 80 prosent av alle videregående skoler i Norge i samtlige fylker. Tilsammen har 814 000 ungdommer i alderen 15-19 år sett en KOLON-forestilling.
Med to unntak ble KOLONs teatermanus skrevet av Rolf Magnus Orø (født 1955). De fleste produksjoner besto av en to-akter, hvor første del var en dramatisering av temaet «ungdom og rusgifter». Den siste avdelingen var en gjennomgående teaterforestilling, ofte basert på rolletyper som var blitt presentert i første avdeling. Humor og musikk var viktige ingredienser.
KOLON teater utførte 170 årsverk fordelt på 29 produksjoner. Som oppfølging ble det arrangert kulturverksted i årene 1995-2008 hvor mer enn 3 000 ungdommer fra store deler av Norge deltok.


== Bakgrunn ==
Informasjon om rusmidler var fraværende i videregående skole, og avholdsorganisasjonen NGU (Norges Godtemplar Ungdomsforbund) / JUVENTE ønsket å styrke dette arbeidet med slik informasjon. NGU hadde eksperimentert med idéteater som form gjennom 1970-tallet. Dag Endal, Kari Nyutstumo og Rolf Orø startet et utviklingsprosjekt som var ment å vare ett år, men KOLON teater ble svært godt mottatt og gruppe etter gruppe ble produsert og igangsatt turné. Gjennomgående for KOLONs faglige vinkel var å sette spørsmålstegn ved de positive sidene ved alkohol og problematisere fra dette utgangspunktet. Teoriene til overlege Hans Olav Fekjær var KOLONs faglige base.


=== Forestillinger ===


== Kamp om finansiering ==
Det ble en stadig kamp om økonomi, men Edruskapsdirektoratet (senere Helsedepartementet) støttet KOLON økonomisk med rundt halvparten av de nødvendige midler. Resterende inntekter kom fra salg til skoleverket.


== Skuespillere ==
Følgende personer har vært skuespillere eller kunstnerisk ansatt i KOLON (1980–2009):

Administrativ leder var Harald Stensland.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Katalog til arkiv etter KOLON teater hos Statsarkivet i Kristiansand
HMS «Prince of Wales» (linjeskip) (1860–1909)

HMS «Prince of Wales» var et 121-kanoners propelldrevet, linjeskip av første klasse i Royal Navy, sjøsatt den 25. januar 1860. De kommende panserskipene hadde gjort det foreldet før sjøsettingen, så skipet ble plassert i reserveflåten og aldri utrustet for sitt opprinnelige formål.
I 1869 ble skipet omdøpt til «Britannia» og begynte tjeneste som skoleskip for kadettene i Dartmouth, hvor det erstattet det forrige «Britannia»-skipet i denne rollen. 
Skipet strøk kommando i september 1909, det ble solgt i september 1914, og hugget opp i Blyth i juli 1916.
Isberglia naturreservat

Isberglia naturreservat er et naturreservat som ligger i Alta kommune. Reservatet dekker 1,18 km² av vestsiden i øvre del av Tverrelvdalen. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Området har innslag av kalkfuruskog, en skogtype som er sjelden i Finnmark og er voksested for sjeldne plantearter.


== Bestemmelser for reservatet ==
Vegetasjonen, herunder døde busker og trær, er fredet mot skade og ødeleggelse. Det er forbudt å fjerne planter eller plantedeler fra reservatet. Nye plantearter må ikke innføres. Planting eller såing er ikke tillatt.
Dyrelivet, herunder reirplasser og hiområder, er fredet mot skade og ødeleggelse. Nye dyrearter må ikke innføres.
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre naturmiljøet, som f.eks. oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner, brakker o.l., fremføring av luftledninger, gjerder, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, drenering og annen form for tørrlegging, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, utføring av kloakk eller konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling, kalking og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Forsøpling er forbudt. Opplistingen er ikke uttømmende.
Motorferdsel til lands og til vanns er forbudt, herunder start og landing med luftfartøy.
Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift forby eller regulere ferdselen i hele eller deler av reservatet.
Bålbrenning er forbudt.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, politi-, brannvern-, rednings-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed, med unntak av øvelseskjøring i tilknytning til slike formål.
Sanking av bær og matsopp.
Jakt.
Tradisjonell beiting. Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift regulere beitetrykket i hele eller deler av reservatet.
Vedlikehold av anlegg som er i bruk på fredningstidspunktet.
Motorferdsel på snødekt mark i forbindelse med reindrift.


=== Etter søknad kan det gi tillatelse til ===
Nødvendig motorferdsel i forbindelse med aktiviteter nevnt i punkt 3 og 5.
Oppsetting av gjerder i forbindelse med beiting.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Isberglia
Krokelvosen naturreservat

Krokelvosen naturreservat er et naturreservat som ligger i Alta kommune. Reservatet dekker 0,139 km² av fjorden i Leirbotn, herav er 0,08 km² på land. Formålet med vernet er å bevare et strandområde med velutviklet strandengvegetasjon med et stort utvalg av plantesamfunn og plantearter.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av nye luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, ny utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
All vegetasjon i vann og på land er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
Bruk av motorkjøretøy er forbudt.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
Sanking av bær og matsopp.
Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette regler for beitingen i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.


=== Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til ===
Etablering av nye grøfteavløp for drenering av tilgrensende arealer.
Etablering av nye kloakkavløp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Krokelvosen
CROWS

CROWS står for Common Remotely Operated Weapon Station og er et våpenprogram som brukes av den amerikanske hæren.  Hensikten med programmet er å få en felles fjernstyrt våpenstasjon på en rekke forskjellige, pansrede kjøretøyer som tidligere hadde flere forskjellige løsninger fra forskjellige fabrikanter.  
CROWS I ble levert av amerikanske Recon Optical.
CROWS II ble tildelt norske Kongsberg Protech Systems i august 2007, en kontrakt på 8 milliarder norske kroner som omfattet levering av våpenstasjoner, utstyr og opplæring over en periode på fem år. KDA leverer fra før våpenstasjonen Protector RWS til den amerikanske hæren for bruk på Stryker pansrede personellkjøretøy.
Kongsberg har jevnlig blitt tildelt nye CROWS kontrakter fra den amerikanske hæren, og har per oktober 2022 levert over 18 000 systemer til dem.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Pressemelding fra KDA
NA24.no: Norsk våpenavtale verd milliarder Arkivert 24. august 2007 hos Wayback Machine.
Christian Sommerfelt

Christian Sommerfelt er navnet til flere personer:

Christian Sommerfelt (amtmann), 1746-1811
Christian Sommerfelt (prest), 1819-1903
Christian Sommerfelt (industrileder), 1916-2004


== Se også ==
Sommerfeldt, for slekten
KANUKOKA

Kalaallit Nunaanni Kommuneqarfiit Kattuffiat (KANUKOKA) er en interesseorganisasjon for Grønlands fire kommuner. Den er både et samarbeidsforum og et forum som skal bistå de enkelte kommunene.
KANUKOKA ble stiftet 24. juli 1972 for å styrke det kommunale selvstyret, særlig i forholdet til staten. Dens øverste myndighet er «delegeretmødet» (delegasjonsmøtet), som avholdes én gang i året, der målsettinger og retningslinjer besluttes.
KANUKOKA har sitt hovedkontor i Nuuk. 


== Ledelse ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) KANUKOKA – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Terni

Terni er en by i Italia. Den er administrasjonssete for provinsen Terni i Umbria. Den har omkring 108 000 innbyggere. 
I byen drives det blant annet produksjon av våpen. 
Sørøst for Terni ligger de berømte vannfall Cascate delle Marmore i elven Velino. 
Terni ble muligens grunnlagt på 600-tallet f. Kr. Senere ble den erobret av romerne. I middelalderen ble den ødelagt i regjeringstiden til Fredrik I av det tysk-romerske rike. I 1580 startet man et jernverk der. Byen har en katedral fra 1600-tallet. Byen ble utsatt for mange bombeangrep under annen verdenskrig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Terni – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Terni – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Latharimoen naturreservat

Latharimoen naturreservat er et naturreservat på Lathari (Samisk: Láhttar) i Alta kommune. Reservatet dekker et område på 0,179 km² mellom utløpet til Altaelva og Transfarelva, ut mot Altafjorden. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Bærlyngfuruskog av denne typen på sandterrasser er sjelden å finne så lite påvirket av inngrep. I Finnmark er det kun her man finner sammenhengende furuskog helt ned til sjøen.


== Bestemmelser for reservatet ==
Vegetasjonen, herunder døde busker og trær, er fredet mot skade og ødeleggelse. Det er forbudt å fjerne planter eller plantedeler fra reservatet. Nye plantearter må ikke innføres. Planting eller såing er ikke tillatt.
Dyrelivet, herunder reirplasser og hiområder, er fredet mot skade og ødeleggelse. Nye dyrearter må ikke innføres.
Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre naturmiljøet, som f.eks. oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner, brakker o.l., fremføring av luftledninger, gjerder, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, drenering og annen form for tørrlegging, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, utføring av kloakk eller konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling, kalking og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Forsøpling er forbudt. Opplistingen er ikke uttømmende.
Bruk av reservatet til teltleirer, idrettsarrangementer eller andre større arrangementer er forbudt.
Motorferdsel er forbudt, herunder start og landing med luftfartøy.
Bruk av sykkel, hest og kjerre og ridning er forbudt.
Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift forby eller regulere ferdselen i hele eller deler av reservatet.
Etablering av nye opplagsplasser for båt er forbudt.
Bålbrenning er forbudt.


=== Bestemmelsene er ikke til hinder for ===
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, politi-, brannvern-, rednings-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed, med unntak av øvelseskjøring i tilknytning til slike formål.
Sanking av bær og matsopp.
Jakt.
Tradisjonell beiting. Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift regulere beitetrykket i hele eller deler av reservatet.
Vedlikehold av anlegg som er i bruk på fredningstidspunktet.


=== Etter søknad kan det gi tillatelse til ===
Nødvendig motorferdsel i forbindelse med aktiviteter nevnt i punkt 3 og 5.
Oppsetting av gjerder i forbindelse med beiting.
Avgrenset bruk av reservatet som angitt i punkt 4


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Latharimoen
Ole Hannibal Sommerfeldt

Ole Hannibal Sommerfeldt (født 3. mars 1753 på Toten, død 6. april 1821 på Biri, begravet i Dal i Vardal) var en norsk embedsmann. 
Ole Hannibal Sommerfeldt var sønn av sorenskriver David Sommerfeldt på Toten og Benedikte Hoff. I 1768 tok han examen artium, og juridisk embedseksamen i 1773.
Han var gift to ganger; første gang i 1780 med en kvinne fra Bø i Gausdal, andre gang i 1801 med enken Anne Cathrine Bull (født ca. 1760, død 1848).


== Yrkesliv ==
De første årene etter juridikum var Sommerfeldt lensmann i Gausdal. Den 29. desember 1783 ble han fogd over Øst- og Vest-Finnmark fogderi. Den 5. april 1784 ble han utnevnt til kammerråd. Den 13. juni 1787 ble han utnevnt til amtmann i Finnmark, en stilling han besatt inntil han 26. mars 1800 ble utnevnt til amtmann i Romsdals amt. Den 28. juli 1811 ble han så utnevnt til amtmann i Kristians amt etter sin avdøde bror Christian Sommerfeldt, et embede han besatt til sin død. I 1812 kjøpte han gården Dal i Vardal, der han bodde resten av sitt liv. I 1814 var han medlem av det overordentlige Storting.
Sommerfeldt var ridder av Dannebrogordenen, Vasaordenen og Nordstjerneordenen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Dansk biografisk leksikon
Lauvdal, Torgeir: Vardal bygdebok I, Vardal 1941, s. 315-316.


== Eksterne lenker ==
(no) Ole Hannibal Sommerfeldt hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Ole Hannibal Sommerfelt i Norsk biografisk leksikon
(no) Sommerfeldts «Kort beskrivelse over Finmarken», 1799-1800