jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Highland cattle

Highland cattle eller skotsk høylandsfe (skotsk-gælisk: Bò Ghàidhealach; skotsk: Heilan coo) er en tamferase fra Skottland. Rasen ales opp som kjøttfe, og er kjennetegnet av lange horn og lang, bølgete pels. Fargen kan være svart, brindle, rød, gul eller blakk.Rasen ble utviklet på det skotske høylandet og Hebridene. Det har vært registrert stambok (engelsk: Herdsbook) siden 1885, men registrerte avlstavler går tilbake til 1700-tallet. (Avlsdyr har i løpet av 1900-tallet blitt eksportert til store deler av verden, særlig Australia og Nord-Amerika.
Høylandsfe er en hardfør rase, tilpasset de barske forholdene nordvest i Skottland med vill natur og mye vind og regn. De eter planter som mange andre kvegraser unngår. Kjøttet er noe magrere enn hos andre kvegraser, ettersom Highland cattle får mesteparten av isolasjonen den trenger mot kulde fra den tykke pelsen, og ikke trenger å bygge opp så mye underhudsfett. Pelsen gjør den også godt tilpasningsdyktig til nordlige klimaforhold. Oksene kan veie opp til 800 kg og kuene opp til 500 kg. Deres melk har generelt meget høyt melkefett, og deres kjøtt er ansett av høy kvalitet, blant annet ved at det har lavt med kolesterol.


== Historie ==
Arten ble utviklet på det skotske høylandet og de vestlige øyene Ytre Hebridene fra to arter nå utdødde krøtterraser, det ene opprinnelig svart og den andre rødhåret. Dette opprinnelige kveget hadde blitt fraktet med til De britiske øyer av neolittiske innvandrerne (bondesteinalderen). Den moderne arten har historie om kan spores tilbake til minst 500-tallet e.Kr., men de første skriftlige sporene er datert til 1100-tallet. Selv om det har eksistert flere pelsfarger siden slutten av 1800-tallet, er de fleste forårsaket av allel (genvariant) i MC1R-genet (E locus) og PMEL- eller SILV- genet (D locus). Siden tidlig på 1900-tallet har avlsdyr blitt eksportert til andre deler av verden, særlig Australia og Nord-Amerika. De første dyrene kom til Norge i 1995 og det er i dag registrert rundt 2000 dyr av denne rasen i Norge.Det var to adskilte typer høylandskrøtter som først ble beskrevet i 1885 i Herdsbook (registrering av høylandskrøtter). Den ene var West Highland, eller Kyloe, som hadde opprinnelse fra de ytre øyene med tøffere forhold. Disse krøtterne tenderte til å ha svart pels mer ofte, og var smalere med lengre hår grunnet deres krevende miljø. Den andre typen var fra innlandet og tenderte til å være større ettersom deres for ga mer næring. Disse hadde en rekke fargesjatteringer, men oftest gråbrunt eller rødt. Imidlertid har disse artene blitt kryssavlet i en slik grad at det finnes ikke lenger noen adskilt forskjell i den moderne skotske krøttertypen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Highland cattle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Highland cattle – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Highland Cattle Society
Dyrene våre, beskrivelse og mange bilder
Moray

Moray (skotsk-gælisk: Moireibh eller Moireabh; latin: Moravia; norrønt: Mýræfi) er en av Skottlands regioner og er en av 32 områder med lokalstyre i Skottland. Det ligger i nordøst, med kystlinje mot Moray Firth og grenser mot Aberdeenshire og Highland. Mellom 1975 og 1996, med tilsvarende grenser, var det et distrikt under den daværende regionen Grampian.
Moray dekker deler av de tradisjonelle grevskapene Nairnshire, Morayshire, Inverness-shire og Banffshire. Morays historie som region går tilbake til tidlig middelalder som eget rike styrt av en mormaer.


== Etymologi ==
Dets navn, første gang dokumentert til rundt 970 som Moreb, og i latinisert form ved 1124 som Morauia, er avledet fra tidligere gæliske former som *mori, «hav» og *treb, «bosetning».


== Befolkning ==
I motsetningen til mange andre regioner av Skottland, som har hatt en tilbakegang i befolkningen, er befolkingen Moray forventet en beskjeden vekst til rundt 91 000 innbyggere ved 2014. Dens befolkning ved folketellingen i 2001 var befolkningen på 86 940 innbyggere, tilsvarende på 93 295 innbyggere i 2011; en vekst på 7,3 prosent.


== Byer og landsbyer ==

Buckie
Craigellachie
Cullen
Deskford
Dufftown
Elgin
Findhorn
Fochabers
Forres
Glenlivet
Inveravon
Keith
Lhanbryde
Mosstodloch
Port Gordon


== Narkotikaproblem ==
I 2020 hadde Skottland det høyeste antallet narkotikarelaterte dødsfall i Europa, nesten 3,5 ganger høyere enn resten av Storbritannia.Tall fra National Records of Scotland viser at det var 17 narkotikadødsfall i Moray-området i 2018 sammenlignet med 7 året før, som sammenlignes med 10 i både 2015 og 2016, 2 i 2014 og 5 i 2013. 2018-tallene for Moray området var de høyeste siden registreringene startet i 1996: speilet det nasjonale bildet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Moray – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
 Moray hos Wikivoyage
Moray Council
Moray Speyside Tourism, offisielt turistnettsted for
East Ayrshire

East Ayrshire er en av Skottlands regioner. Den grenser mot North Ayrshire, Renfrewshire, South Lanarkshire, South Ayrshire og Dumfries and Galloway.
Den bredere geografiske regionen East Ayrshire har en befolkning på 122 100 ved siste folketelling i 2011, noe som gjør den til den 16. mest folkerike lokale myndigheten i Skottland. East Ayrshire strekker seg over et geografisk område på 1 262 km2, og er den 14. største lokale myndigheten i Skottland når det gjelder geografisk område. Flertallet av befolkningen i East Ayrshire bor i og rundt hovedbyen Kilmarnock, og har en befolkning på over 46 000 mennesker ved folketellingen i 2011. Andre store befolkningsområder i East Ayrshire inkluderer Cumnock, den nest største byen når det gjelder befolkning og areal, og mindre byer og landsbyer som Stewarton, Darvel og Hurlford.


== Byer og landsbyer ==
Auchinleck
Catrine, Craigmalloch, Cumnock
Dalmellington, Dalrymple, Darvel, Drongan
Galston, Greenholm
Hurlford
Kilmarnock
Mauchline, Muirkirk
Netherthird, New Cumnock, Newmilns
Patna
Riccarton
Stewarton, Sorn


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) East Ayrshire – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
HMP

HMP kan være en forkortelse for:

Her Majesty's Prison, betegnelsen på fengsler i Storbritannia
Host Monitoring Protocol, en utdatert TCP/IP-protokoll beskrevet i RFC 869
Handmadeposters, et norsk kunstselskap
Hybrid MultiProcessing
Dermatologi

Dermatologi (fra gresk δέρμα (derma), «hud» og λόγος (logos), «fornuft») er læren om huden og hudsykdommer. En dermatolog er spesialist som behandler sykdommer relatert til hud, hår, negler og enkelte kosmetiske problemer.


== Behandling ==
Eksisjon og behandling av hudkreft
Kryokirurgi for behandling av vorter, hudkreft og andre dermatoser
Kosmetiske fillerinjeksjoner
Intralesjonell behandling med steroidmedisiner eller cellegift
Laserterapi for behandling av fødselsmerker, hudlidelser (som vitiligo), fjerning av tatovering, kosmetisk gjenoppliving og foryngelse
Kjemisk peeling av akne, melasma og solskader
Fotodynamisk terapi av hudkreft og forstadier til vekst
Fototerapi til bruk med smalbånds UVB, bredbånds UVB, psoralen og UVB
Tumescent fettsuging: Oppfunnet av en gynekolog og en hudlege (Dr. Jeffrey A. Klein). Behandlingen tilpasser seg prosedyren til lokal infusjon av bedøvelsesfortynnet stoff som tumescent fettsuging. Metoden praktiseres mye av hudleger, plastikkirurger og gynekologer.
Strålebehandling, selv om det sjelden praktiseres av hudleger, fortsetter noen få å ha det som et tilbud
Vitiligo-kirurgi inkluderer autolog melanocyttransplantasjon, sugeblæretransplantasjon og punch-podning
Allergitest
Systemiske behandlinger som antibiotika, immunmodulatorer og nye injiserbare produkterDe aller fleste dermatologiske farmakologiene kan kategoriseres med klassifiseringssytemet «Anatomical Therapeutic Chemical» (ATC), spesielt koden D.


== Referanser ==
Erkjennelsesteori

Erkjennelsesteori eller epistemologi (fra gresk επιστήμη (episteme), «fornuft» og λόγος (logos), «vitenskap») er læren om viten og erkjennelse.
Den er en av de filosofiske grunndisiplinene der sentrale temaer er opphavet til og gyldigheten av vår kunnskap. Epistemologi kan også oversettes som sannhetskunnskap i betydningen sikker kunnskap. Tradisjonelt er det bare matematikk som kan betraktes som eksakt, men ifølge moderne fenomenologi kan alle vitenskaper fremstilles logisk og eksakt. 
Den mest kjente erkjennelsesfilosofen er Descartes som først fremsatte bevis for vår eksistens. Han tvilte på at verden virkelig var slik som mennesket oppfattet den med sine sanser, og arbeidet seg fra tvil til det han kalte klar og sikker kunnskap gjennom tankeundersøkelser. «Je pense, donc je suis» – («Jeg tenker, altså er jeg», latin: «Cogito ergo sum»). Dette uttrykket kan utvides til alt vi har klare tanker om som bevis for vår eksistens. 


== Se også ==
Episteme
Fenomenologi
Forklaringsmodell
Kognisjonsvitenskap
Ontologi
Paradigme
Realisme
Vitenskapsteori
Antroposofi


== Litteratur ==
Peter D. Klein: «Epistemology» i E. Craig (red.) Routledge Encyclopedia of Philosophy, London 1998.
Matthias Steup: «Epistemology» i Edward N. Zalta (red.): Stanford Encyclopedia of Philosophy


== Eksterne lenker ==
Epistemologi, filosofi.no
David A. Truncellito: «Epistemology» i Internet Encyclopedia of Philosophy
Kleptomani

Kleptomani (gresk rot: κλέπτω, stjele) er en sykdom, en adferdsforstyrrelse, hvor man tiltrekkes til å ta ting som ikke er sitt, altså stjele, som oftest ubevisst eller bevisst under sterk fristelse til å gjøre det. En kleptoman har ingen kvaler om eiendomsrettigheter, og kan se på alt – hvis bevisst – som sitt, og at ingen andre eier det. Som oftest blir det imidlertid gjort som behov for spenning eller bare helt automatisk, uten at de vet hvorfor.
Det kan være mange grunner, former og sorter for kleptomani, men alle er å ta noe som ikke er sitt, uansett om noen eier det eller ikke.
Falkirk (region)

Falkirk (skotsk-gælisk: An Eaglais Bhreac; skotsk: Fawkirk) er en av Skottlands regioner. Regionen ble opprettet den 1. april 1996 ved Loven  aav lokalt selvstyre av 1994 fra de samme grensene til distriktet Falkirk, en av tre deler av den sentrale regionen (Central Region) som ble opprettet i 1975 og nedlagt da i 1996. Før reoganiseringen i 1975 var det meste av regionen en del av det tradisjonelle grevskapet Stirlingshire, og en mindre del, da landsbyen Bo'ness og byen Blackness som var en del av det tidligere grevskapet West Lothian. Regionen Falkirk grenser mot North Lanarkshire, Stirling og West Lothian. Administrasjonsbyen er Falkirk.


== Styring og politikk ==
Sammensetningen av Falkirk Council er som følger:


== Byer og landsbyer ==
Bo'ness
Bonnybridge
Denny
Dunipace
Falkirk
Grangemouth
Stenhousemuir


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Falkirk Council, offisielt nettsted
Adolf Windaus

Adolf Otto Reinhold Windaus (født 25. desember 1876, død 9. juni 1959) var en tysk kjemiker.
Han fikk Nobelprisen i kjemi i 1928 for forskning på steroler og vitaminer. Windaus ble i 1952 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i  kjemi 1928 hos Nobelprize.org
(en) Adolf Windaus hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i kjemi 1928
Mikrogram

Mikrogram er en SI-enhet for måling av masse.
Symbolet for mikrogram er µg.
Et mikrogram er lik en milliondel av et gram, 10−6 gram, som er lik 10−9 kilogram.
Symbolet µ (Unicode-tegn U+00B5; HTML &micro;) er mikro-tegnet.
Det er avledet fra den greske bokstaven μ (my).
Symbolet «um» er av og til brukt, når µ (SI-prefikset)
og μ (den greske bokstaven) ikke er tilgjengelig,
som for eksempel på en skrivemaskin.
Mikrogram er en vanlig enhet for måling av masse innen kjemi og farmasi. Mikrogram brukes og å angi mengder av vitaminer og mineraler i matvarer, ofte pr. 100 g vare.
1 mikrogram er lik:

10−6 gram
1 000 nanogram
0,001 milligramOg motsatt:

1 nanogram = 0,001 mikrogram
1 milligram = 1000 mikrogram
Etat

En etat er en del av offentlig forvaltning, enten statsforvaltningen eller kommuneforvaltningen. I Norge kan en etat også være fylkeskommunal.


== Statlige etater ==
En statlig etat er et forvaltningsorgan som har et sentralt hovedkontor med underliggende regionale og/eller lokale kontor. Etater har ansvar innen et begrenset område og ledes av embedsmenn og ikke politikere og kan ha betegnelser som direktorat, vesen, verk, tilsyn, styrelse, forvaltning og tjeneste. 
En slik «ytre» etat er et utførende og rådgivende organ som opptrer på vegne av det departementet det er underlagt.  Dette departementet er også klageorgan for vedtak som er fattet av det underliggende organet. Den ytre etaten er slik sett forvaltningens spesialistenhet, mens det overliggende departementet skal da tilse at spesialistene opptrer innenfor gjeldende politiske rammer.  Slik sett blir til syvende og sist statsråden for det overliggende departementet politisk ansvarlig for det arbeid som utføres i den ytre etaten. NAV og Skatteetaten er eksempler på statlige etater.


== Kommunale etater ==
Kommunale etater er en del av kommuneforvaltningen. Områder som vann/avløp, renovasjon, parkering, kinoer og havnevesen kan være organisert som kommunale etater.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Direktoratsboka kap. 6, Direktoratet og egen etat – Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet
Direktorat

Et direktorat er et statlig forvaltningsorgan som har myndighetsoppgaver og som har hele landet som virkefelt. Det har en faglig rolle, altså at det utvikler, forvalter og formidler kunnskap om sitt fagfelt/saksområde. Denne kunnskapsformidlingen vil ofte være knyttet til det løpende arbeidet med myndighetsoppgaver, men kan også være uavhengig av dette. Alle tilsynsorganer regnes som direktorater. Et direktorat ledes av en direktør.


== Direktorater i Norge ==

Norge har hatt enkelte statlige direktorater en god stund, bl.a. Sjøfartsdirektoratet (opprettet 1962), Fiskeridirektoratet (opprettet 1906) og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE; opprettet 1921). NVE er en etterfølger av Canaldirectionen (opprettet 1804). Slik sett har den norske direktoratsordningen utspring i tiden da Norge var underlagt den danske kronen. 
Et sentralt spørsmål i utviklingen av norsk sentralforvaltning har vært hvorvidt det skal opprettes egne sentraladministrative organer (direktorater) underlagt de respektive departementene, for å håndtere deler av arbeidsoppgavene innenfor det aktuelle departementets ansvarsområde.


== Direktorater andre steder i verden ==


=== Skottland ===
Det skotske embedsverket er organisert i direktorater. Det er mer enn 30 direktorater, eksempelvis direktoratet for økonomisk utvikling, direktoratet for eksterne anliggender, justisdirektoratet og miljø- og skogbruksdirektoratet.


=== Russland ===
I Russland er presidentadministrasjonen inndelt i departementer, som som oftest har ordet «direktorat» i navnet.


=== EU ===
I Den europeiske union tilsvarer generaldirektorat departement i Europakommisjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Om forholdet mellom departement og direktorat» på nettstedet til Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ).
Presentasjon av rapporten «Merverdi eller unødig omvei? Om direktoratenes rolle i gjennomføringen av nasjonal politikk» (DIFI–rapport 2013:11), på nettstedet til DFØ.
Presentasjon av rapporten «Direktoratenes rolle i statens styring av kommunene» (DIFI–rapport 2013:14), på nettstedet til DFØ.
Foredraget «Direktorater – hva er problemet?» av Frank Aarebrot på DIFIs Forvaltningskonferanse 2013
(no) Direktorat i Store norske leksikon
Herford

Herford er en by i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen med ca. 65 000 innbyggere. Den ligger i Regierungsbezirk Detmold og er administrasjonsby i kretsen ved samme navn. Herford ligger i lavlandet mellom fjellkjedene Wiehengebirge og Teutoburger Wald.  


== Historie ==
Byen ble grunnlagt i 789 av Karl den store for å vokte en vadeplass over et smalt punkt i elven Werre. Et hundreår senere vokste Matilda, datter av Theudebert, hertug av Sachsen, opp i nonneklosteret i Herford, hvor Hedvig av Herford var abbedisse fra 857. Matilda var etterkommer etter den saksiske lederen Widukind. I Herford møtte hun Henrik Fuglefanger, som senere ble tysk konge. 
Sent i middelalderen ble Herford medlem av Hansaen. Byen ble en fri keiserby, altså direkte underlagt keiseren, men mistet denne statusen etter freden i Westfalen i 1648, da den annektertes av Brandenburg.


== Bilder ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Herford – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Herford – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
King’s College

King's College kan vise til:

King's College (Cambridge) – et kollegium ved Universitetet i Cambridge
King's College (Oxford) – alternativt navn på kollegier Oriel College ved Universitetet i Oxford
King's College (London) – et kollegium ved Universitetet i London
King's College School – en skole i Wimbledon, London, som opprinnelig ble startet for å forberede elever til King's College, London; nå løsrevet fra universitetet
King's College (Pennsylvania) – i Wilkes-Barre, Pennsylvania, USA
University of King's College – i Halifax, Nova Scotia, Canada
King's University College (Alberta) – i Edmonton, Alberta, Canada
King's University College (Ontario) – i London, Ontario, Canada
King's College – det opprinnelige navnet på Columbia University
King's College – det opprinnelige navnet på Universitetet i Toronto.
Universitetet i Newcastle of Tyne er en fortsettelse av King's College ved Universitetet i Durham
Elana Slough

Elana Slough (født 8. juli 1889 i Horsham i Philadelphia, død 5. oktober 2003 i Trenton i New Jersey) var USAs eldste person og en av verdens eldste da hun døde. 
Hun ble født i tarvelige kår i juli 1889 (eller 1888; de lærde strides om fødselsåret) og pikenavnet var Rodenbaugh. Ble rikskjendis da hun som 113-åring ble USAs eldste person våren 2003. Da hadde hun vært sengeliggende en stund.
Hun mistet sin første ektemann i 1918 og ble enke for annen gang i 1936. Hennes eneste datter, Wanda Allen, som hadde stelt moren fra Elana var 90 til 102, døde selv på det samme sykehjemmet 1. oktober 2003, 90 år gammel. 
Elana døde fire dager etter datteren, 114 år gammel.
Alan Shearer

Alan Shearer (født 13. august 1970) er en tidligere britisk fotballspiller og tidligere manager for Newcastle United FC. Han er født i Gosforth i Newcastle upon Tyne og spilte for Newcastle United FC. Han debuterte for Newcastle United 17. august 1996.
Han er den som har scoret flest mål i Premier League, 260 mål.
Shearer hadde tidligere spilt for Southampton (1988-1992, 13 mål) og Blackburn Rovers FC (1992-1996, 120 mål). Shearer ble tidenes yngste ekte hat-trick-scorer i engelsk toppfotball i sin debut for Southampton mot Arsenal, han er også den som har scoret flest hat-trick (elleve) i Premier League. Shearer har vunnet Premier League med Blackburn i sesongen 1994/95. Han ble toppscorer i ligaen tre sesonger på rad (1994–1997).
Da Shearer gikk fra Blackburn til Newcastle sommeren 1996, var han verdens dyreste fotballspiller gjennom tidene (15 millioner britiske pund).  
Han ble tidenes mestscorende for Newcastle United sesongen 05/06 etter å ha passert Newcastle-legenden Jackie Milburn.
Shearer sa at han vil legge opp som aktiv spiller etter den inneværende sesongen (2005/06). Etter en kneskade i kampen mot Sunderland AFC 17. april (der Shearer scoret på straffe), erklærte Shearer at han la opp. Det ble hans siste kamp for Newcastle.
Alan Shearer valgte å komme hjem til Newcastle og avslutte karrieren der, på tross av at han var en ettertraktet måljeger, både i klubb- og landslagssammenheng. Han ville gjerne vinne troféer med Newcastle United, et ønske som aldri ble oppfylt.
Den 1. april 2009 ble det annonsert at Alan Shearer skulle overta trenerjobben i Newcastle United. Hans første kamp som manager kom tre dager senere på hjemmebane mot Chelsea FC, der laget hans tapte 0-2.


== Landslaget ==
Shearer ble toppscorer i EM i fotball 1996 på hjemmebane, hvor han scoret fem mål. Han spilte 63 landskamper for England og scoret 30 mål.


== Utmerkelser ==
Shearer ble i 2016 utnevnt til kommandør (CBE) Order of the British Empire.


== Statistikk ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alan Shearer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alan Shearer på Internet Movie Database 
(en) Alan Shearer hos The Movie Database 
(de) Alan Shearer – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Alan Shearer – FIFA 
(en) Alan Shearer – UEFA 
(fr) Alan Shearer – LÉquipe 
(en) Alan Shearer – Transfermarkt 
(en) Alan Shearer – Transfermarkt (manager) 
(en) Alan Shearer – national-football-teams.com 
(en) Alan Shearer – Soccerbase.com 
(en) Alan Shearer – FootballDatabase.eu 
(de) Alan Shearer – fussballdaten.de
ACiD Productions

ACiD Productions (ACiD) er en undergrunnsgruppe som har spesialisert seg på digital kunst. Etter etableringen i 1990 spesialiserte gruppen seg på ANSI-kunst for BBS-er. Nylig har de utvidet deres område til også å gjelde andre grafiske medier og utvikling av programvare.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Fritz Thyssen

Fritz Thyssen (født 9. november 1873 i Mülheim an der Ruhr, død 8. februar 1951 i Buenos Aires) var en tysk industrimann og nazist.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var sønn av industrimannen August Thyssen, og arvet allerede i 1885 aksjeposter i familiens konsern (det nåværende ThyssenKrupp).
I 1885 arbet han en del av konsernet. Etter en ettårig praktikantperiode i farens konsert og treårig studium i London, Liège og Berlin fikk han fra 1897 fikk han forskjellige poster i virksomheten, bl.a. som medlem av styret for gruvene kontrollert av Thyssen-konsernet.


=== Karriere ===
Etter farens død i 1926 tok han vesentlige deler av konsernet inn i Vereinigte Stahlwerke AG, som han ledet frem til 1939. Som en av de første industrimennene støttet han Adolf Hitler, også med penger. Thyssen gav nokså store pengebeløp som støtte til NSDAP, blant annet 100.000 gullmark i 1923 til Ludendorff. Han håpet på en gjenopprettelse av den gamle samfunnsorden. I sitt syn var han på dette tidspunkt utypisk blant tyske forretninsledere, som for det meste var tradisjonelle konservative som så på nazistene med mistenksomhet. 
I 1931 ble han medlem av NSDAP, i 1932 kunne Hitler tale for industriklubben i Düsseldorf med Thyssens hjelp og året etter ble Thyssen innvalgt i den tyske riksdagen.
I 1935 oppstod imidlertid de første meningsforskjellene mellom Thyssen og Hitler. Pogromene mot jødene betød slutten på Thyssens forhåpninger når det gjaldt nasjonalsosialismen, og i 1939 emigrerte han til Sveits, og senere til Frankrike. Hans eiendom i Tyskland ble beslaglagt, og han ble fratatt sitt statsborgerskap.
I 1940 ble han arrestert og overført til Tyskland, hvor han ble anbragt i forskjellige konsentrasjonsleirer. 
Etter krigens slutt ble han midlertidig tatt i USAs forvaring, og ble sluppet fri i 1948. Samme år slo han seg ned i Buenos Aires i Argentina, hvor hans datter Anita, som var gift med den ungarske greven Gabor Zichy (1910–1972), bodde. Der døde han i 1951.
Fritz Thyssen var siden 1900 gift med Amélie Thyssen (1877–1965).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fritz Thyssen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Verk av og om Fritz Thyssen i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Fritz Thyssen (9. November 1873–8. Februar 1951), Amélie Thyssen (11. Dezember 1877–25. August 1965) und Anita Gräfin Zichy-Thyssen (13. Mai 1909–20. August 1990). Auf: thyssenkrupp.com.
Dossier im Pressearchiv 20. Jahrhundert (ZBW)
http://www.dhm.de/lemo/html/biografien/ThyssenFritz/