jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Samedrakt

Samedrakt, samekofte eller bare kofte er norske navn på den samiske folkedrakten. På nordsamisk kalles den gákti, på lulesamisk gáppte eller gábdde, på pitesamisk gáppte eller gåppto, på umesamisk gápttie og på sørsamisk gaeptie, gåpta eller gåptoe. Kofta regnes som et viktig uttrykk for samisk kultur og identitet.
Samedraktene brukes på tvers av landegrensene på Nordkalotten, på samme måte som samiske språk og andre kulturelle særtrekk. Form, farge og mønster på kofte og lue varierer stort fra distrikt til distrikt, og til en viss grad følger draktvariantene de samiske dialektene. 


== Beskrivelse ==
Samedrakten består av kofte med lange ermer, som bæres med belte. Mannskoften er kortere enn kvinnekoften. Luene er svært forskjellige for menn og kvinner. Det samme er skallebåndene på skallene i de områdene der disse blir brukt. Skallebåndene er også forskjellige for hverdag og fest. Opprinnelig ble koftene sydd i skinn, men i nyere tid har man brukt hjemmevevd eller industriprodusert stoff. I dag brukes klede  (ullstoff), men koftene kan også syes i bomull og silke. Kofter og luer blir dekorert med bånd, blonder, tinntrådbroderier, kråkesølv og skinn. Pyntebånd kan finnes nederst på draktens hoved-del og ermer. Dekoren kan vise lokal tilhørighet, familietilhørighet og om man er gift eller ugift. Den kan også angi religiøs tilhørighet. I tillegg bæres noen steder søljer og sjal av ull eller silke.
Beltet kan ha søljer eller broderi.
Mange har flere kofter til ulik bruk. Høytidskofter, hverdagskofter og blant ungdom finnes det også en tradisjon for fest-kofter. 


== Hodeplagg ==

Luene er svært ulike for menn og kvinner, og varierer betydelig mellom de ulike delene av Sapmi. Kvinnelua er som regel av stoff, med fargede pyntebånd og et bånd ytterst ved øreklaffene. 
En type mannslue som er utbredt i det nordsamiske området har fire lange tupper — denne er kjent som stjernelue eller firevinders-lue på norsk og šávká (vestlig betegnelse) eller čiehgahpir (østlig betegnelse)på nordsamisk. Den har en brei bord nederst og kan være fylt av ei dunpute.

		
		


== Galleri ==

		
		
		


== Se også ==
Kofte
Skaller
Komager
Hornlue


== Litteratur ==
Fossnes, Heidi (1993). Norges bunader og samiske folkedrakter. Oslo: Cappelen; i samarbeid med Norsk folkemuseum. ISBN 8202138744. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sami clothing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Samling av fargeleggingsark med drakter fra ulike samiske distikt; samer.se
Den traditionella dräkten; samer.se
Overview of Saami costume; bloggtekst
Sydsamisk dräkt; film fra Västerbottens museum 2016; youtube.com
Samekoftene; unginordland.no
Åge Solbakk: Samedraktens historie; duodjeinstituhtta.com
Brevikbrua

Brevikbrua er en hengebro over munningen til Frierfjorden mellom kommunene Bamble og Porsgrunn i Telemark. På vestsiden, i Bamble, ligger Stathelle, og på østsiden ligger Brevik i Porsgrunn. Brua er 677 meter lang, og hovedspennet er 272 meter. Til sammen har brua 19 spenn, med seilingshøyde 45 meter.

Brevikbrua ble åpnet i 1962, og var en del av E18 fram til 1996, da ny E18 ble tatt i bruk og lagt over den nye Grenlandsbrua litt lenger inne i fjorden. I dag er Brevikbrua del av fylkesvei 354.
Sammen med Grenlandsbrua ble Brevikbrua i 2002 foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner. Riksantikvaren fredet de to bruene 17. april 2008.


== Se også ==
Høgenheitunnelen
Brevikstunnelen
Grenlandsbrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Brevikbrua på broer.no
North Somerset

North Somerset er en enhetlig myndighet i England. Den ligger i det seremonielle grevskapet Somerset, og aministreres fra Weston-super-Mare.
Fra 1974 til 1966 het distriktet Woodspring, etter Woodspring Priory, og lå i grevskapet Avon. Da Avon ble oppløst ble det innlemmet i Somerset og fikk status som enhetlig myndighet.


== Steder i distriktet ==
Abbots Leigh,
Backwell, Banwell, Barrow Gurney, Blagdon, Bleadon, Bourton, Brockley, Burrington, Butcombe,
Chelvey, Christon, Churchill, North Somerset, Clapton in Gordano, Claverham, Clevedon, Cleeve, Congresbury
Downside, Dundry
East End, East Rolstone, Easton in Gordano
Failand, Farleigh, Felton, Flax Bourton
Ham Green, Hewish, Hutton
Icelton
Kenn, Kewstoke, Kingston Seymour
Leigh Woods, Locking, Long Ashton, Lower Langford, Lower Failand, Loxton, Lulsgate Bottom
Nailsea
Portishead
Weston-super-Mare
Milton
North End
Pill, Portbury, Puxton
Redcliff Bay, Redhill, Regil, Rickford
Sandford, Sheepway, Sidcot, St George's,  St Mary's Grove
Tickenham
Uphill, Upper Town
Walton in Gordano, West Wick, West Hill, West End, West Town, Weston in Gordano, Wick St Lawrence, Winford, Winscombe, Worle, Wraxall, Wrington
Yatton


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) North Somerset District – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
North Wiltshire

North Wiltshire var et administrativt distrikt i Wiltshire, England. Administrasjonssenteret var Chippenham. Det ble innelmmet i Wiltshire enhetlige myndighet i 2009.
Irmo

Irmo er en skikkelse i J.R.R. Tolkiens univers Midgard.
Irmo er det virkelige navnet til Valaen som vandligvis blir omtalt som Lórien, som faktisk er det stedet han bor (Lóriens hage i Valinor ikke skogen Lothlórien i Midgard). Han er mannen til Estë og broren til Námo (Mandos) og Nienna.
Lórien og Mandos er Fëanturi, åndenes mestere. Lórien som er den yngste er drømmenes og visjonenes mester. Hans hager (Lórien) i Valaenes land Valinor, hvor han lever med Estë den snille, heleren av sår og bekymringer, er det vakreste stedet i verden og fylt med mange ånder. Alle de som er i Valinor finner fred og oppfriskning der, ved Irmo og Estës fontene.
Etter Fëanors fødsel, ble hans mor Míriel, kone av Finwë, døden nær og Manwë brakte henne derfor til Irmos pleie.
Irmo betyr lyst eller herre av lyst, men han har også fått tittelen Drømmenes mester.


== Irmos stamtre ==
      Ilúvatar
       | |   |______________________
  _____| |______                   |
  |       _____|___________        |
  |       |        |      |        |
Vairë = Mandos   Nienna  Lórien = Estë
        (Námo)           (Irmo)    

Selv om Vairë og Estë har samme far som de andre tre, er det bare Mandos, Nienna og Irmo som blir sett på som søsken.
Mandos

Mandos er en skikkelse fra J.R.R. Tolkiens Midgard.
Mandos er det mest vanlige navnet på valaen som egentlig heter Námo (Dommer). Námo ble gitt dette nye navnet til ære for Mandos hall, som han styrer over, hvor alvene kommer etter at de er blitt drept i kamp (minner om Valhall i norrøn mytologi). Hans kone er Vairë Veveren, og han er bror til Lórien og Nienna.
Mandos er beskrevet som en streng og ulidenskapelig Vala som aldri glemmer den minste ting. Det var han som forbannet Noldoene da de forlot Aman, og han rådslo mot at de fikk lov til å komme tilbake. Men i motsetning til Morgoths forbannelser, var Mandos sine forbannelser ikke onde, men bare Erus vilje, og Mandos sier dem ikke fram hvis ikke Manwë kommanderer han til det. Bare en eneste gang har han blitt rørt av medfølelse, og det var da Lúthien sang om sorgen som hun og hennes elskede Beren hadde opplevd i Beleriand. Da frigav han dem fra døden, med godkjennelsen av De elder konger.


== Mandos' stamtre ==
      Ilúvatar
       | |   |______________________
  _____| |______                   |
  |       _____|___________        |
  |       |        |      |        |
Vairë = Mandos   Nienna  Lórien = Estë
        (Námo)           (Irmo)    

Selv om  Vairë og Estë har samme far som de andre tre, er det bare Mandos, Nienna og Lórien som blir sett på som søsken.
Assyriska FF

Assyriska Föreningen er en svensk-assyrsk fotballklubb som holder til i Södertälje. Klubben ble stiftet i 1974, og spiller i 2005 sin første sesong i Allsvenskan. De kom på tredjeplass i Superettan, og måtte spille kvalifisering mot Örgryte IS. De tapte, men Örebro SK måtte ned på grunn av dårlig økonomi.
Assyriska blir ofte sett på som et alternativt landslag for den 1-2 millioner store assyriske befolkningen, som opprinnelig kommer fra Tyrkia, Syria og Irak, men som nå er spredd over mange land. Klubben har supportere overalt, og kampene deres i Allsvenskan blir vist i over 80 land.
I 2003 spilte klubben cupfinale mot IF Elfsborg, men tapte.


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Assyriska FF – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nessa (Tolkiens verden)

Nessa er en skikkelse. Nessa er en Vala. Hun er kona til Tulkas og søster av Oromë. Nessa er kjent for sin hurtighet, og kan løpe fra hjorten som følger henne gjennom skogen, men også for sin evne til å danse, og hun danser på sin eviggrønne gressletter i Valinor.


== Nessas stamtre ==
       Ilúvatar
       |  | | |____________________________
       |  | |________________             |
    ___|  |___________     _|_______      |
    |     |          |     |       |      |
  Aulë = Yavanna   Vána = Oromë  Nessa = Tulkas

Selv om alle disse seks har Ilúvatar til far, er det bare Yavanna og Vána, og Nessa og Oromë som blir ansett som søskenpar.
Salisbury (distrikt)

Salisbury var et administrativt distrikt i Wiltshire, England. Det har navn etter byen Salisbury, som var administrasjonssenter. Det ble innelmmet i Wiltshire enhetlige myndighet i 2009.


== Steder i distriktet ==
Alderbury, Amesbury
Bulford
Donhead, Downton, Durrington
Laverstock
Mere
Redlynch
Salisbury, Shrewton
Tilshead, Tisbury
Wilton, Winterslow
Nienna

Nienna er en Vala i J.R.R. Tolkiens univers, Midgard. Hun er søsteren til Mandos og Irmo. Navnet hennes betyr: Hun som gråter. Hun bor helt i vest i Arda, og sørger over lidelsen i verden.
Nienna gråt på fjellet Ezellohar, og vannet det med sine tårer. Etter at Melkor ødela de to trær gråt hun på restene av dem og vasket vekk Ungoliant urenhet, og hjalp med å ernære fukten og blomsten dom ble til solen og månen. Gandalv var hennes elev.


== Niennas stamtre ==
      Ilúvatar
       | |   |______________________
  _____| |______                   |
  |       _____|___________        |
  |       |        |      |        |
Vairë = Mandos   Nienna  Lórien = Estë
        (Námo)           (Irmo)    

Selv om Vairë og Estë har samme far som de tre andre er det bare Mandos, Nienna og Lórien som blir sett på som søsken
Oromë

Oromë er en skikkelse fra J.R.R. Tolkiens univers, Midgard.
Oromë (fra Valarins Arômêz) er en Vala. Navnet hans betyr: høylytt trompetist. Han er også kjent som Aldaron, Araw, Béma, Tauron, Valaenes jeger, Den store rytter og Skogenes herre. Han er bror av Nessa og gift med Vána.
I de to trærs år, etter at de fleste av Valaene hadde dratt fra Midgard og gjemt seg i Aman, Drev Oromë fremdeles med jakt i Midgards skoger. Derfor var det han som fikk ansvaret for å finne alvene da de våknet i Cuiviénen, og han var den første som gav dem navnet Eldar. Fordi han var en mektig jeger fikk han en aktiv rolle i kampen mot Morgoth. Han hadde et stort horn (Valaróma) og en mektig ganger (Nahar). Oromë red på Nahar gjennom Midgard første gang han traff Quendi, og gnistrene fra hovene til Nahar var det første lyset i Valinor etter at lyset fra de To Trærne hadde slukket. 


== Oromës stamtre ==
       Ilúvatar
       |  | | |____________________________
       |  | |________________             |
    ___|  |___________     _|_______      |
    |     |          |     |       |      |
  Aulë = Yavanna   Vána = Oromë  Nessa = Tulkas

Selv om disse seks har samme far er det bare Yavanna og Vána, og Nessa og Oromë som blir ansett som søskenpar.
Hypotese

En hypotese er en usikker teori (en forhåndsforestilling som ikke er undersøkt nærmere) om sammenhenger som lar seg teste empirisk. For at en hypotese skal kunne regnes som en vitenskapelig hypotese, må den være etterprøvbar. Når en hypotese blir testet vitenskapelig, kan man si at den er blitt foredlet. Hypoteser er et nyttig verktøy når man ønsker å finne ut av ting, for eksempel om en påstand er sann eller usann.


== Se også ==
Hypotesetest
Tese, Antitese, Syntese


== Referanser ==
Lastelinjemerke

Et lastelinjemerke, fribordsmerke eller  uformelt et Plimsoll-merke, er en oppmerkning midtskips  på et skips skrogside som viser hvor dypt det er tillatt å laste skipet. Tilsvarende merker kan være påført nær begge ender.


== Bakgrunn ==
Det uformelle navnet stammer fra briten Samuel Plimsoll som kjempet en utrettelig kamp for å forbedre sikkerheten til britiske sjøfolk. Denne kampen ble kronet med hell da parlamentet vedtok the Merchant Shipping Act i 1875. Loven påbød innføring av lastelinjer på alle handelsskip. Dette forhindret «flytende likkister» (engelsk coffin ship).
En plimsoller er et folkelig uttrykk om et fartøy som er dårlig vedlikeholdt og ikke sjødyktig, gjerne overlastet. Ordet plimsoller brukes ikke i England.


== Utforming ==
Merkene er plassert midtskips under dekkslinjen som vanligvis går gjennom det punktet forlengelsen av friborddekkets overflate skjærer skipssidenes ytterflater. Merket består av en ring med 300 mm ytre diameter som er gjennomskåret av en horisontal linje på 450 mm. Linjens øvre kant går gjennom ringens sentrum. På denne linjen plasseres initialene til klassifikasjonsselskapet/lastelinjemyndigheten som har ansvar for å utstede lastelinjesertifikat. Initialene LR står f.eks. for Lloyd's Register og NV for Det Norske Veritas.
De horistontale linjene angir høyeste tillatte vannivå på skipets skrogside for forskjellig tetthet av sjøvannet. Tettheten varierer primært med salthet (salinitet) og temperatur og det er derfor egne linjer for fersk- og saltvann samt for sommer- og vinterforhold.
Plasseringen av lastelinjemerket på skipet er fastsatt av Den internasjonale konvensjonen om lastelinjer, 1966.

Fribord er brukt i maritim sammenheng om avstanden mellom dekket og lastelinjemerket på skroget, men i vanlig tale blir det ofte brukt om høyden fra havflaten og opp til fribordsdekket. På skip over en viss størrelse reguleres fribordet av et lastelinjemerke.
Bokstavene i lastelinjemerket har følgende betydning:

TF – Ferskvann, Tropene
F – Ferskvann
T – Saltvann, Tropene
S – Saltvann, sommer
W – Saltvann, vinter
WNA – Vinter Nord-Atlanteren


== Se også ==
Konvensjonen om lastelinjer
Samuel Plimsoll


== Kilder ==
«Den internasjonale konvensjon om lastelinjer, 1966», fra Lovdata


== Eksterne lenker ==
(en) load line – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
The Plimsoll Mark på The Plimsoll Club
Metafysikk

Metafysikk er den grenen av filosofien som stiller de mest grunnleggende spørsmål.
Den kan defineres som læren om tilværelsens grunner og prinsipper, læren omfatter væren og eksistens, det som  ligger til grunn for virkeligheten og ikke er del av den fysiske verden.
Selve navnet kommer fra en av Aristoteles’ bøker på 300-tallet før vår tid, som ble kalt τά μετά τά φυσικά (ta meta ta physika, «etter fysikken»), rett og slett fordi den forutgående boken ble kalt φυσικά (physika) og handlet om naturen (vitenskapen).
Metafysikk ble derfor brukt til å betegne studiet av fenomenene «bak» eller «over» naturen.
I middelalderen ble metafysikken vanligvis forstått til å bestå av generell og spesiell metafysikk.
Den generelle metafysikken (metaphysica generalis) var læren om det værende i og for seg (ontologien).
Den spesielle metafysikken (metaphysica specialis) var læren om konkrete værende enheter: Læren om den naturlige verden og dens tilblivelse (kosmologien), læren om den menneskelige sjel (antropologien) og læren om gud (teologien).
Disiplinene som utgjorde den spesielle metafysikken, anses per i dag ikke lenger som del av filosofien, men som selvstendige vitenskaper.
Metafysikk defineres imidlertid også på andre måter. I hverdagsspråket brukes adjektivet metafysisk til dels i betydningen «uforståelig» eller «svevende».Hos for eksempel Karl Popper (1902–1994) betegnes derimot all ikke-vitenskap som metafysikk.
Dette betyr imidlertid ikke at Popper mente at metafysikk nødvendigvis bare er «løs spekulasjon» som man godt klarer seg foruten. Tvert imot mente Popper at metafysikk var en nødvendig forutsetning for vitenskap, og at også metafysiske spørsmål skulle gjøres så testbare som mulige.


== Se også ==
Virkelighet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Søk etter metafysikk i Bokmålsordboka og Nynorskordboka eller i Det Norske Akademis ordbok
Dikotomi

En dikotomi er noe som er delt i to. Vanligvis står de to delene i motsetning til hverandre. De to delene må ikke være like store. Sann-falsk og svart-hvit er dikotomier. Det karakteristiske ved dikotomier er at et tredje alternativ utelukkes. Når ting deles i svart eller hvitt blir det ikke plass til gråtoner. I norsk dagligtale bruker vi ordparet enten-eller om dikotomier. Noe er enten det ene eller det andre og ikke en mellomting. I Norge kan vi også bruke uttrykket svart-hvitt tenkning om uheldig bruk av dikotomier. Dikotomi er et uttrykk som brukes i filosofien, men er vanlig også i andre vitenskaper når det er behov for å beskrive at noe deles i to.I botanikken brukes en dikotomi om en tvegrening eller gaffelgreining som består av to like store eller viktige grener . For eksempel har Psilotum-planter dikotome forgreninger, mens mange andre planter har forgreninger der én av grenene er større, eller forgreninger som består av flere enn to grener.
Dikotomi kommer fra gresk διχοτομία [dichotomia] = «todeling».


== Referanser ==
Vána

Vána er navnet på en Vala fra J.R.R. Tolkiens Univers Midgard.
Vána er et annet navn på Valië også kalt den evig-unge. Hun er den yngste søsteren av Yavanna og konen til Oromë. Alle blomstene blomstrer når hun går forbi, og åpner seg hvis hun kaster et blikk på dem; Alle fugler synger ved hennes komme. Hun bor i hager fylt med gyldenen blomster og kommer ofte til Oromës skoger.


== Vánas stamtre ==
       Ilúvatar
       |  | | |____________________________
       |  | |________________             |
    ___|  |___________     _|_______      |
    |     |          |     |       |      |
  Aulë = Yavanna   Vána = Oromë  Nessa = Tulkas

Selv om Alle disse seks har Ilúvatar som far er det bare Yavanna og Vána, og Nessa og Oromë som blir sett på som søskenpar.
Naturlig type

En naturlig type er i ontologien betegnelsen for et universale hvis egenskaper er bestemt av naturlover.
Et eksempel fra kjemien er grunnstoffene: Gull er en naturlig type, og alle gullforekomsters og gullgjenstanders egenskaper (densitet, oksidasjonstall osv.) er de samme, selv om gull har blitt dannet mange ganger uavhengig på helt forskjellige tidspunkter og steder i universet.
Et eksempel fra astrofysikken er stjerner: Det fins en klar sammenheng mellom stjerners luminositet (størrelsesklasse) og deres spektralklasse.
I et såkalt Hertzsprung-Russel-diagram utgjør derfor de fleste stjerner én serie.
Ut ifra plasseringen i denne serien kan man avlede mange egenskaper for stjernene.
Selv avvikene fra hovedserien, f.eks. hvite dverger, superkjemper, brune dverger eller nøytronstjerner, kan forklares som ulike stadier i en stjernes «levetid».
De ulike stjernetypene «oppfører» seg likedan på helt forskjellige tidspunkter og steder i universet.
Naturlige typer studeres av nomotetiske vitenskaper.
Disse prøver å avdekke fellestrekkene for naturlige typers representanter, dvs. naturlovene som bestemmer deres egenskaper.
Universaliestrid

Universaliestriden (også universalieproblemet, nominalismestriden) angår spørsmålet om det finnes en allmenn virkelighet, eller om allmenne begreper bare er menneskelige konstruksjoner. Dette er et av filosofiens sentrale temaer.
De ulike posisjonene i denne debatten skiller seg i spørsmålet om universaliene (allmennbegrepene), partikulariene (enkelttingene) eller begge deler er reelle.
I skolastikkens universaliestrid fantes tilsvarende tre ulike posisjoner:

«Allmennbegrepene eksisterer forut for tingene» (latin [Universalia sunt realia] ante res): Det er universaliene som har primær ontologisk realitet, mens partikulariene bare fins som tingliggjøringer av disse. Dette synet kalles begrepsrealisme eller platonisme fordi posisjonen er en videreføring av Platons essensialisme. Hovedrepresentanten var Augustin av Hippo.
«Allmennbegrepene eksisterer i tingene» (in rebus): Det allmenne fins ikke uten partikulariene, men i og med tingenes fellestrekk er objektivt til stede, er universaliene også reelle. Dette synet kalles moderat realisme og bygger på Aristoteles’ filosofi. Hovedrepresentantene var Thomas Aquinas, Albertus Magnus og Pierre Abélard.
«Allmennbegrepene eksisterer etter tingene» (post res): Det er kun partikulariene som virkelig eksisterer – universaliene forekommer bare i tenkningen, de er tankekonstrukter eller -konsepter og dermed vilkårlige og subjektive, ikke reelle og objektive. Dette synet (nominalisme og konseptualisme) ble forsvart av William av Ockham og Roscelin fra Compiègne.I den moderne universaliestriden finner man lignende posisjoner – om enn med modifiserte argumenter.


== Litteratur ==
Gyula Klima: «The Medieval Problem of Universals» i Edward N. Zalta (red.): Stanford Encyclopedia of Philosophy
«Nominalism», Daniel Coit Gilman, Harry Thurston Peck, Frank Moore Colby (red): The New International Encyclopædia
.gs

.gs er Sør-Georgia og Sør-Sandwichøyenes nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for internett. 
.gs er medlem av CoCCA, en gruppe nasjonale toppnivådomener som benytter en felles registreringsenhet og felles konfliktløsningstjenester. Foruten .gs består CoCCA av .af, .cx, .nf, .ki, .tl, .mn, .dm og .mu.


== Se også ==
Domenenavn
Landskoder (internett)
Toppnivådomene


== Eksterne lenker ==
IANA .gs whois information
Registreringsnettsted for .gs domenet
Essensialisme

Filosofisk essensialisme er den ontologiske posisjonen at (alle) ting har en essens, og at det er slike essenser (ikke enkelttingene) som egentlig utgjør virkeligheten.
En essens i denne forstand er en bakenforliggende idé eller plan.
Essensialistiske filosofer antok f.eks. at det fantes en essens «hest», og at enkelte hester kun er «kopier» av essensen.
Kopiene kan ligne mer eller mindre på essensen, dvs. være mer eller mindre fullkomne, men er aldri identiske med den og derfor aldri perfekte.
Ifølge denne posisjonen er altså kun essensen (universalet hest) reell, mens partikularene (de enkelte hestene) bare eksisterer gjennom essensen.
Essensialisme er best eksemplifisert ved Platons hulelignelse:
Vi lever i en hule, og alle ting vi iakttar er bare skygger av essensene som befinner seg utenfor huleåpningen – og dermed utenfor vår rekkevidde.
Kun gudene har tilgang til ideene bak tingene, essensene.
Den filosofiske essensialismen havnet på idéhistoriens skraphaug i 1859, spesielt når det gjelder biologiske arter.
Grunnen var utgivelsen av Charles Darwins bok Artenes opprinnelse, som viste at arter ikke er uforanderlige essenser, men evolverende enheter.
Likeledes ble variasjonen mellom individer forstått å være reell og viktig, ikke et resultat av deres «skyggenatur».
Vairë

Vairë Veveren er en Vala fra J.R.R. Tolkiens Midgard. Hun er gift med Mandos, og har ansvaret for å veve hele verdens historie.
Vairë blir regnet blant Valiene, Dronningene av Valaene, men har ikke så mye makt som mange andre. Likevel dekker hennes vevde historier veggene i Mandos hall, hvor hun øyensynlig bor.
I Etymologies (en del av boken The Lost Roads and Other Wrightings), blir navnet hennes på Sindarin gitt som Gwîr mens det på Quenya betyr Vever.


== Vairës stamtre ==
      Ilúvatar
       | |   |______________________
  _____| |______                   |
  |       _____|___________        |
  |       |        |      |        |
Vairë = Mandos   Nienna  Lórien = Estë
        (Námo)           (Irmo)

Selv om Vairë og Estë har samme far som de tre andre blir de ikke sett på som søsken av de tre. Mandos, Nienna og Lórien blir sett på som søsken.