Blekingegade-saken

Blekingegade-saken er en dansk kriminalsak som omhandler en gruppe som begikk alvorlig kriminalitet med det politiske formålet å støtte PFLP (Popular Front for the Liberation of Palestine). Saken fikk sitt navn etter gruppens hemmelige tilholdssted og utstyrslager, som var en leilighet i København på adressen Blekingegade nummer 2.
Gruppen, som er blitt omtalt som Blekingegadebanden, bestod av sju yngre menn som i løpet av 1980-tallet begikk en rekke bankran, postran, ran mot en pengetransport i Lyngby i 1983 og av stormagasinet Daells Varehus like før jul 1986. I tillegg kom tyverier av våpen og ammunisjon i Norge og Sverige som ble fraktet til leiligheten i Blekingegade og oppbevart der.
Det alvorligste forholdet var drapet på en politibetjent i forbindelse med ranet av Købmagergades Postkontor i 1988. 
Politiets etterforskning av drapet, som på grunn av mistanken om politiske motiver også involverte Politiets Efterretningstjeneste (PET), førte til pågripelse av fire av gruppens medlemmer i april 1989. I mai 1989 var et av medlemmene, som var på frifot, utsatt for et trafikkuhell. Det førte til at leiligheten i Blekingegade med sitt lager av eksplosiver og våpen ble avslørt, og det ga ytterlige beviser mot resten av gruppen.


== Rettssaken ==
Rettssaken mot seks av de tiltalte fant sted i Østre Landsret i september 1990 og ble avsluttet i mai 1991 med at de ble dømt. Tre av gruppens medlemmer ble dømt til ti års fengsel, mens de øvrige fikk henholdsvis sju, tre og ett års fengsel. På grunn av manglende bevis for hvem som avfyrte skuddet mot politimannen, ble ingen av gruppens medlemmer dømt for det. En av de tiltalte, som var sveitsisk, fikk sin sak pådømt senere fordi han ble pågrepet i Tyrkia og først måtte utleveres derfra. 
Rettssaken fant sted under store sikkerhetsforanstaltninger, og det forhold at saken inneholdt materiale fra avlytting foretatt av PET, og som aktoratet forsøkte å holde tilbake fra forsvarerne (og pressen), førte til en hel del offentlig polemikk. Aktoratets vegring ble innbrakt for retten, hvor det falt dom for at en del av materialet skulle utleveres.
De tre dømte som fikk fengsel i ti år, ble prøveløslatt mot slutten av 1995. Den sveitsiske deltageren, som fikk en dom på åtte års fengsel i oktober 1993, ble prøveløslatt i februar 1997 og utvist til Sveits.


== Medlemmer ==
Den maoistiske gruppen Kommunistisk Arbejdskreds (KAK) ble på 1960-tallet etablert av blant andre marxisten Gotfred Appel (1923–1992). Etter at Appel ble avsatt som leder, ble gruppen restrukturert. Noen av medlemmene i denne gruppen ble etter hvert til Blekingegadebanden gjennom Kommunistisk Ungdomsforbund (KUF), en avdeling av KAK.

Torkil Lauesen
Carsten Nielsen
Niels Jørgensen
Jan Weimann
Bo Weimann
Peter Døllner
Karsten Møller Hansen
Marc Rudin (alias Jihad Mansour)


== Litteratur ==
Peter Øvig Knudsen, Blekingegadebanden – Den danske celle, Bind 1, Gyldendal, 2007. ISBN 978-87-02-04369-3.
Peter Øvig Knudsen, Blekingegadebanden – Den hårde kerne, Bind 2, Gyldendal, 2007. ISBN 978-87-02-05906-9


== Eksterne lenker ==
Fra ideologi til terrorisme, Aftenposten 4. april 2007
Blekingegadesagen, Leksikon for det 21. århundrede. (dansk)
Claus Majling, Blekingegadesagen (dansk).
Blekingegade-sagen Links til bøger, baggrundsmateriale, leksikaartikler og udgivelser, plus en tidslinje 1963-1991 (Modkraft.dk/Tidsskriftcentret).