jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Grenmar

Grenmar er et navn fra middelalderen på Langesundsfjorden, etter folkeslaget grenene som holdt til her, og marr som er norrønt for hav (jfr. mare på latin). Senere, til langt ut på 1700-tallet, ble hele strekningen fra Langesundsgapet og opp til Skien benevnt som Langesundfjorden. Nå er fjorden begrenset til havstykket utenfor Brevikstrømmen til øyene utenfor.
I geologisk forstand markerer fjorden grensen mellom Bamblefeltet i sørvest og Oslofeltet i øst. Langs vestsiden av fjorden går et kilometerbredt bufferbelte av kambrosilurske sedimentære fjell (lokalt kjent som «flauer») som grensesone mellom Bamble- og Oslofeltene.
Vidar Lande

Denne artikkelen omhandler politikeren Vidar Lande. For artikkel om artisten med samme navn, se Vidar Lande (musiker).Vidar Lande (født 8. august 1961) er en norsk politiker for Arbeiderpartiet. Han var ordfører i Kongsberg kommune fra 2003 til 2015. Før han ble valgt til ordfører, var han tillitsvalgt på Kongsberg Våpenfabrikk og i LO. Ved valget i 2003 samarbeidet Ap med SV, KrF, Venstre  og Sp. Gjennom et valgteknisk samarbeid mellom Ap, SV og FrP fortsatte Lande som ordfører etter kommunevalget i 2007. Etter et tilsvarende samarbeid mellom Ap, SV, Høyre og FrP i 2011 fortsatte Lande som ordfører i en ny fireårsperiode. Etter kommunevalget i 2015 ble han avløst som ordfører av Kari Anne Sand fra Senterpartiet. 


== Eksterne lenker ==
Ordførervalget 2011 - NRK
Chatting

Chatting (norsk: nettprat) er (opprinnelig) skriftlig prat (samtale) via datamaskin tilkoblet datanett.  Via skjerm ser man andres bidrag, samt de man skriver inn selv.  Chatting kan skje i egne chatterom (praterom), og kan være adgangskontrollert via bruk av autentisering.  Da meldingen er tekstlig vil følelse komme til uttrykk gjennom veletablerte smileys, stiliserte ansiktsuttrykk.  
Chatting er en tjeneste man har hatt siden de første interaktive maskiner kom på 1960-tallet, altså maskiner der man kunne skrive (på tastatur) og se (på skjerm), og der flere brukere kunne være innlogget samtidig via hver sin terminal eller via datanett.  Internett muliggjorde chatting uavhengig av maskintilknytning.  En av de mest brukte protokollene i chatting er IRC. Flermodale systemer lar chatterne tegne sammen, snakke sammen (verbalt) i tillegg til den rene utveksling av tekstlige meldinger.


== Programvare og protokoller ==
WhatsApp
Facebook Messenger
WeChat
QQ Mobile
Snapchat
Viber
Discord
Telegram
Internet Relay Chat (IRC)
Microsoft Teams
SlackAOL Instant Messenger (AIM)
Google Talk (XMPP)
ICQ (OSCAR)
MUD
Omegle
Pichat
SILC
Skype
Teamspeak (TS)
Windows Live Messenger
Yahoo! Messenger
Ventrilo
Mumble
ChatAlternative
Blab


== Se også ==
Nettdating
Carl Andre

Carl Andre (født 16. september 1935) er en amerikansk kunstner, og en av de viktigste skikkelsene innenfor minimalismen.
Andres arbeider tar ofte i bruk naturlige eller enkle tilvirkede materialer som metallplater, murstein, sementblokker o.l., som arrangeres i enkle mønstre flatt liggende på gulvet, eller i stabler som skulpturelle former.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Carl Andre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Guggenheim Museum
Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek

Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek er en institusjon eid av Landsorganisasjonen (LO) og Arbeiderpartiet (Ap). Her samles dokumentasjon knyttet til arbeiderbevegelsens historie, arbeidsforhold, sosialhistorie og den politiske venstresiden i Norge.
Initiativet til etableringen ble tatt i 1905 med  et tilsvarende svensk arkiv som forbilde. I 1908 ble de første lokalene tatt i bruk i Folkets Hus i Oslo. Innlevering av materiale skjedde fra 1909, mens det først ble åpnet for publikum i 1910. I dag er Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek arbeiderbevegelsens eldste kulturinstitusjon og landets største, private arkivinstitusjon. Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek er landets største spesialbibliotek for arbeiderbevegelsens historie, har en fotosamling på 4,5 millioner fotografier, en stor samling av plakater og landets største samling av arbeiderfaner. Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek har et utstrakt nasjonalt og internasjonalt nettverk innen arbeiderbevegelsens historie og utgir det vitenskapelige tidsskriftet Arbeiderhistorie. 
I arkivet finnes blant annet arkivene til venstresidens partier som Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Rødt, Arbeidernes Kommunistparti og Norges Kommunistiske Parti.
Hovedlokalene befinner seg i Oslo Kongressenter Folkets hus, ved Youngstorget i Oslo sentrum. Det finnes også regionale arkiver for arbeiderbevegelsen, men aktiviteten har variert noe over tid.
Per 2020 er daglig leder for arkivet Ole Martin Rønning.


== Se også ==
Archiv der sozialen Demokratie


== Litteratur ==
Knut Einar Eriksen, Solveig Halvorsen, Einar A. Terjesen. «Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek gjennom 100 år». I: Arbeiderhistorie 2008 s. 6-69


== Eksterne lenker ==
Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
Perus president

Republikken Perus president er slik det er nedfelt i Perus konstitusjon fra 1993, statsleder og representerer republikken i alle offisielle internasjonale saker. Presidenten velges hvert femte år, og den sittende president kan ikke gjenvelges. Etter et fem åres opphold, kan derimot en tidligere president velges på nytt. Det finnes ingen grense på hvor mange ganger en kan sitte som presidentkandidat.Innsettelsen av regjeringen skjer 28. juli, som er uavhengighetsdagen fra Spania og nasjonal fridag.


== Historie ==
Gjennom Perus mer enn 180 år lange selvstendighet har landet vært styrt av militære ledere som slåss for selvstendighet, ledere fra Salpeterkrigen, representanter for aristokratiet og demokratisk valgte ledere. Presidenthistorien inneholder borgerkrig, statskupp og vold. Mer enn en gang har flere personer gjort krav på retten til å være president samtidig. Forskjellige titler har blitt brukt, som «Perus beskytter» (brukt av San Martin), «Perus befrier» (brukt av Bolivar) og «Perus øverste beskytter» (av Santa Cruz).


== Presidenter i republikken ==
 
Den følgende listen inneholder navnene til Perus presidenter:


== Se også ==
Perus historie
Liste over visekonger i Peru


== Fotnoter og referanser ==
Chord

Chord er et rutingsystem for datanett.  Det er utviklet ved Massachusetts Institute of Technology (MIT) og er primært påtenkt ruting i peer-to-peer datanett («P2P-nett»), der ressurser skal lokaliseres til en eller flere likeverdige noder.  Målet er å få spredt belastningen rettferdig og samtidig oppnå en adekvat ytelse og pålitelighet.  
Chord's ansvar er å få avgjort hvilken node som skal stå som representant for en gitt ressurs i et P2P-nett, samt styre alle henvendelser om ressursen, til nettopp denne noden.  Alle noder som er påkoblet P2P-nettet har en unik 128-bits identitet (basert på en hash av for eksempel IP-adressen), og står som ansvarlig for alle henvendelser i et avgrenset adresseområde rundt sin egen identitet.  I tillegg kjenner noden til den identitet som innehas av neste node (suksessor).  Ansvarsområdet er da det rommet mellom seg selv og neste.
Enhver henvendelse O vil først få en 128-bit hashverdi beregnet, H=h(O).  Det er i utgangspunktet ukjent hvor den ansvarlige er lokalisert, så når en applikasjon ber om en ressurs (åpne en fil, lagre endringer, stenge en fil), må henvendelsen styres til korrekt sted.  Chord videresender henvendelsen til sin suksessor, hvis den ikke da selv ser at den står som ansvarlig.  Dette kan i uheldigste fall, der den ansvarlige står umiddelbart foran startpunktet, medføre at henvendelsen hopper N ganger før den når den ansvarlige.
For å påskynde leveransen, har Chord også en rutingtabell (finger table) som peker til fornuftige deler av adresserommet, slik at noden kan videresende direkte til det som vil være den nærmeste representant (men ikke nødvendigvis den endelige ansvarlige).
Uansett, når den ansvarlige mottar henvendelsen, vil den avbryte videresendingen og utføre arbeidet som ønskes gjort.  For å sikre at ressurser spres jevnt over klientene, brukes en hashfunksjon som sikrer konsistent hashing.
Et viktig mål er å redusere antall slike hopp henvendelsene må gjennom, før arbeidet blir gjort; i dag er dette i snitt, log2N, der N er antall noder i P2P-nettet.  Med en million noder, ikke utenkelig dagens Internett, gir dette 20 hopp.  Med store rutingtabeller i hver node, vil man få færre hopp, men dette blir da en avveiningssak mellom plassbehov og oppslagstid; i dag er rutingtabellen utstyrt med log2N adresser.
Når en node forlater P2P-nettet er det viktig at dens ansvarsområde blir plassert til andre, før noden forsvinner og dens ressurser blir utilgjengelige.  Filer skal da kopieres til de som tar over ansvaret.  Likens, når en node tilkommer, er det viktig at den får en identitet og ansvar for et utsnitt av de ressurser som skal forvaltes.  Filer skal da kopieres over fra de noder der den nye overtar ansvaret.  Der det er hyppige endringer i medlemskapet (churn) er det usikkert i hvor stor grad Chord vil kunne unngå thrashing, altså unngå å bruke vesentlige deler av produksjonskapasiteten til administrasjon (flytting av filer til og fra nye og utflyttede noder). 
Chord fungerer i dag som rutingsystem for filsystemet CFS (Cooperative File System), utviklet ved MIT.
Ski idrettspark

Ski idrettspark er et kommunalt idrettsanlegg i Ski i Nordre Follo i Viken. Idrettsparken ble innviet i 1956 og er hjemmebanen til Ski Idrettslag. Hovedbanen har naturgress med løpebaner rundt og tribunekapasitet på 1900 personer. I idrettsparken ligger Ski stadion, som er Follo Fotballs hjemmebane. Idrettsparken huser også Ski Ishall, Skihallen, Ski Alliansehall og Ski turnhall.  Idrettsparken benyttes som treningsområde Ski IL Håndball, Ski IL Friidrett, Ski IL Fotball, Ski IL Ishockey, Ski IL Innebandy, Ski IL Tennis og Ski IL Turn.Banene brukes av lag og spillere i forskjellige aldersgrupper, alle idrettslag i kommunen kan søke om få bruke banene til organisert trening. Uorganisert trening/spill og lek er tillatt, banene er åpne for alle når det ikke foregår organisert aktivitet. Banemesteren kan likevel stenge banen ved vedlikehold og ekstremvær.
I juni 2020 satt Nordre Follo kommune av 2 mill. kroner til oppgradering av idrettsanlegg i kommunen. Dette etter at Ski stadion bar preg av manglende vedlikehold.


== Skihallen og Ski Alliansehall ==
Ski Alliansehall er bygd i sammenheng med Skihallen, og eies og driftes av Ski Alliansehall AS som er et selskap heleid av Ski IL Alliansen. Det lokale håndballaget, Ski IL Håndball, er den største aktøren. Ski Alliansehall består av to håndballbaner, en stor klatrevegg og to mindre buldrevegger, en dansesal et klasserom/møterom, garderobefasiliteter og kafeteria.
Skihallen benyttes i dag av Ski IL Friidrett og Follo Håndballklubb. Ski IL Håndball og Ski Alliansehall AS har kontorer i Ski Alliansehall.


== Ski Ishall ==
Ski Ishall  ble åpnet 3. desember 1987, som den 14. ishallen i Norge. Hallen er hjemmebanen til ishockeylaget Ski Icehawks og har en publikumskapasitet på 600 ståplasser.


== Ski stadion ==
Ski stadion er Follo Fotballs hjemmebane. Stadionet ble anlagt i 1956, og underlaget er naturgress.


== Ski turnhall ==
I 2016 gikk flertallet av politikerne i tidligere Ski kommune sammen om å få bygget en turnhall i idrettsparken. Ski turnhall åpnet i desember 2020, og er en basishall med fastmonterte turnelementer. Antallet sitteplasser i hallen er 480, men med ståplasser på en avsats over selve turnhallen, er det mulig å få plass til mange flere. Høsten 2020 ble det utlyst en navnekonkurranse i forbindelse med åpningen av hallen. Forslag som Hopp og sprett, Spagaten, Salto, Svetter`n, Turnellen og Turnipsen var noen av navneforslagene. Men Språkrådet var skeptisk da forslagene sa lite om hva slags bygg det var snakk om eller for det ligger. Navnet endte på Ski turnhall, til tross for at hallen brukes av alle turnklubbene i Nordre Follo kommune.


== Kongebesøk ==
Kong Harald V besøkte Ski Alliansehall onsdag 1. oktober 2008. Her fikk han se over 150 barn og unge i aktivitet og hilse på utvalgte personer fra idrettsmiljøet i Ski.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Ski Stadion - Nordic Stadiums
Teoretiske modeller

Teoretiske modeller gir et sterkt forenklet bilde av virkeligheten. Forenklingen dreier seg om å fokusere på de trekk som anses å være vesenlig for det som skal forklares, samtidig utelukke alt som er uvesentlig. Dette gjøres for å tydeliggjøre poenget man er ute etter å forklare og for at modellen i det hele tatt skal kunne fungere. Derfor vil teoretiske modeller aldri være fullkomne representasjoner av virkeligheten.
Modellene kan være utformet som et diagram, skjema eller en annen grafisk framstilling som kan gi en mer oversiktlig framstilling enn en verbal forklaring.
En modell kan sammenlignes med et kart som til tross for forenklingen likevel fungerer som et nyttig verktøy.
I økonomi er modeller et analyseverktøy som gjør det mulig å forholde seg til en stor mengde data. Men modellen bygger på mange begrensende forutsetninger som er nødvendig for å kunne bruke modellen til å undersøke økonomiske mekanismer. Økonomiske modeller er ofte formulert som matematiske sammenhenger med et sett med ligninger. Dette er en forutsetning for å kunne trekke logiske slutninger om hva som påvirker og bestemmer økonomiske størrelser.


== Litteratur ==
Erling Steigum Moderne makroøkonomi. Gyldendal, 2004. ISBN 82-05-28768-6
Robert G. Hansen  Makroøkonomi. BI forlag, 2006. ISBN 9788270427802
Jacobsen Dag Ivar og Thosrsvik Jan.Hvordan organisasjoner fungerer , 2 utgave. Fagboklaget, 2005. ISBN 82-7674-763-9
Fernando Morientes

Fernando Morientes Sánchez (født 5. april 1976 i Cáceres) er en tidligere spansk fotballspiller som sist spilte for den franske klubben Marseille. Morientes ble betegnet som en «britisk» spanjol, i det at han hadde sin store styrke i luftrommet og var en farlig avslutter inne i boksen.
Morientes har tidligere spilt for Albacete, Zaragoza, Real Madrid, Monaco (lån), Liverpool og Valencia.
Meritter:  

Spania
47 landskamper og 27 mål
Real Madrid
Vinner Mesterligaen i 1998, 2000, 2002.
Spansk ligamester: 2001, 2003
Monaco
Toppscorer i Champions League i 2004 med 9 mål
Liverpool
Vinner av UEFA Super Cup
Vinner FA-cupen i 2006


== Karriere som spiller ==
Oppdatert pr 28. juli 2009


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Fernando Morientes – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Fernando Morientes – Olympedia 
(en) Fernando Morientes – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Fernando Morientes – FIFA 
(en) Fernando Morientes – UEFA 
(en) Fernando Morientes – UEFA 
(fr) Fernando Morientes – Ligue de Football Professionnel 
(en) Fernando Morientes – Transfermarkt 
(en) Fernando Morientes – Transfermarkt (manager) 
(en) Fernando Morientes – national-football-teams.com 
Liverpool.no om Morientes
Liverpool sin egen hjemmeside om Morientes
Thorleif Schjelderup (1920–2006)

For andre personer med samme navn, se Thorleif SchjelderupThorleif Schjelderup (født 20. januar 1920 i Aker, død 28. mai 2006 i Oslo) var en norsk skihopper, filmskaper og  forfatter.  


== Familie ==
Han var sønn av høyesterettsdommer Ferdinand Schjelderup, og ble gift med Sossen Krohg i 1942. De fikk to barn sammen, før de skilte seg i 1947. I 1948 ble han gift med sangerinnen Anne Brown, og de fikk datteren Vaar Schjelderup (1951). Han ble skilt fra Brown i 1969.
På 1970-tallet bodde han i flere år i Stockholm sammen med operasangeren Ranveig Eckhoff som bidro til flere av hans filmer.


== Idrett ==
Schjelderup var den første nordmann som hoppet over 100 meter på ski, han oppnådde bronse i spesielt hopprenn i Vinter-OL 1948, og var instruktør for det norske hopplandslaget 1957-1962. Som sin far, var han også medlem av Norsk Tindeklub.


== Film, bøker og foredrag ==
Han var spesielt interessert i smalfilm og var kåsør og skribent, samt forfatter av bøker relatert til friluftsliv og reiseliv. 


=== Bibliografi ===
Schjelderup, Thorleif (1950). Fra sprøytehopp til Planica. Oslo: Cappelen. 
Schjelderup, Thorleif (1952). Du skulle forføres: noen tanker om frihet. Oslo: Cappelen. 
Schjelderup, Thorleif (1956). Alt om skihopping. Oslo. 
Schjelderup, Thorleif & Vik, Rolf (1973). Miljøvern: gjennomillustrert grunnbok, rik på eksempler. Oslo: NKI-skolen, Undervisningssentrum. ISBN 8256202572. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Schjelderup, Thorleif (1976). Hva er galt med oss?. Oslo: Cappelen. ISBN 8202036240. 
Schjelderup, Thorleif (1979). Så langt øyet kan se-. Oslo: Cappelen. ISBN 8202043204. 
Schjelderup, Thorleif (1981). Mitt hjerte til Vestlandet. Oslo: Cappelen. ISBN 8202048966. 


=== Filmer ===
1967: Tett bak din skulder – produsent


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Thorleif Schjelderup – Olympedia 
(en) Thorleif Schjelderup – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Thorleif Schjelderup – FIS (skihopping)
Ø.G.L.E.

Ø.G.L.E. (Øvre Galdrelaugseksamen) er en eksamen som tester kunnskaper og praktisk erfaring innen spesielle områder av magi i Harry Potter-bøkene skrevet av J.K. Rowling. Magidepartementets Heksingeksamenskommisjon overvåker eksamenene og gir elevene karakterer før de kan uteksamineres fra Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom. I sine sjette og syvende år ved skolen studerer elevene fag på Ø.G.L.E.-nivå, og de må velge hvilke fag de skal ta for å forberede seg på prøvene. Bra karakterer i fagene er veldig viktige for elever som ønsker en bra jobb etter endte studier. Magidepartementet søker for eksempel bare etter folk som har eksepsjonelt gode karakterer fra Ø.G.L.E.-eksamenene sine.
Britiske elever sammenligner Ø.G.L.E.ne med sine egne A-level-eksamener, som de tar i omtrent samme alder som elevene ved Galtvort. 
I likhet med U.G.L.E.-eksamenene, blir Ø.G.L.E.-eksamenene karaktersatt ut ifra følgende skala:
Beståtte karakterer

S for Strålende
B for Bedre enn ventet
A for AkseptabeltIkke-beståtte karakterer

D for Dårlig
Y for Ynkelig
T for TrollNoen av henvisningene til Ø.G.L.E.r i serien er:

Perry Wiltersen får ekstremt bra karakterer på Ø.G.L.E.ne sine, og får raskt jobb i Magidepartementet.
I kapittel 29 i Harry Potter og Føniksordenen konsulterer Harry Minerva McSnurp om mulige karrierer etter Galtvort, og får vite at Magidepartementet krever at de som søker seg som svartspaner oppnår Bedre enn ventet på minst fem Ø.G.L.E.r. Han ønsker å bli svartspaner, og hun anbefaler ham å søke på Ø.G.L.E.-nivå i forsvar mot svartekunster, transfigurasjon, urtologi, trylleformler og eliksirer.
Klassisk betinging

Klassisk betinging er en type læring der et individ kobler sammen en biologisk viktig stimulus (eks. mat) med en annen stimulus (eks. lyd) som signaliserer at maten kommer.
Ivan Pavlov observerte at hunder utskilte spytt når de fikk mat i munnen, men enkelte ganger kunne andre ting utløse denne responsen. Eksempelvis kunne hunden begynne å sikle når den hørte skrittene til personen som kom med maten. Han begynte derfor med systematiske studier av hvordan slike signaler (eks. en metronomlyd) kunne begynne å utløse sikling hvis metronomlyden gjentatte ganger signaliserte mat.
I denne situasjonen kalles signalet BS (betinget stimulus) og mat - den stimulus som utløser sikling uten læring - kalles US (ubetinget stimulus). Læring vises ved at gjentatte paringer av BS + US etter hvert utløser en lært betinget respons, BR. I Pavlovs situasjon ligner den lærte BR den ulærte sikle-reaksjonen til mat (UR, ubetinget respons), selv om nærmere analyser har vist at BR både i mengde og kjemisk sammensetning ikke er identisk med UR.
De tre fasene i klassisk betinging kan illustreres slik:

Før læring: US -- UR
Under læring: BS - US -- UR
Test: BS - BRMerk at denne måten å gjennomføre læringseksperimentet på bare definerer hva eksperimentator (Pavlov) gjør: Stimuli presenteres på ulike måter, og så observerer man hvordan organismen reagerer. Dette skiller klassisk betinging fra operant betinging, hvor organismens respons er krevet for å få i stand læring.
Klassisk betinging ses i mange varianter. Noen ganger er den lærte reaksjonen nokså lik den ulærte (som hos Pavlovs hunder), i andre tilfeller kan den være motsatt. Dette ses eksempelvis i toleranse: Hvis en kreftpasient får morfin mot smerte (US), ses en ulært smertereduksjon (UR). Ved gjentatte injeksjoner skjer det en læring, slik at signaler på at sprøyten snart gis (BS) utløser en betinget reaksjon som er motsatt den ulærte. Slike kompenatoriske lærte reaksjoner svekker med andre ord primæreffekten av morfinen. Særlig Shepard Siegel er kjent for viktige studier på dette fenomenet.
Pavlov fant at BS bør komme like før US for at læring skal skje. Dette kalles kontiguitetsprinsippet. Senere forskning har vist at kontiguitet ikke behøver å være avgjørende. Ved etablering av smaksaversjon (eks. at rotter erfarer at mat med en spesiell smak - BS - senere etterfølges av sykdom, US) etableres selv om det er flere timer mellom BS og US. Annen forskning viser at det heller ikke er viktig at BS og US alltid presenteres sammen. Det viktige er at BS predikerer (signaliserer) US. Her har den amerikanske psykologen  Robert Rescorla gjort viktige studier.
Runa Førde

Runa Karin Førde (født 24. februar 1933, død 28. juli 2017 i Stokke) var en norsk maler, grafiker og illustratør. Hun ble utdannet ved Statens Håndverks- og Kunstindustriskole (1949–1953) og Statens kunstakademi (1953–1957). Hun debuterte som illustratør allerede i 1945 med tegninger til Ragna Bredas Lisemor i krig og fred. Hun illustrerte flere bøker, særlig barne- og lesebøker, og vakte oppmerksomhet med sine skildringer av hverdagslivet i dagens Kina. Hun har ellers hatt utsmykningsoppdrag, blant annet for Gimsøy skole i Skien, og deltatt på en lang rekke utstillinger.  Runa Førde er innkjøpt av blant annet Nasjonalgalleriet i Oslo.
Runa Førde bodde i Stokke kommune i Vestfold.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Runa Førdes CV hos Kunstnernes informasjonskontor
Medkila

Medkila er en bydel i Harstad, sør for Kanebogen og nord for Holtet.Der fins tre fotballbaner: en kunstgressbane, en grusbane og en innendørs (i en hall). Medkila Idrettslags damefotballag vant NM i fotball (cupen) i 2003.
Medkila skole ligger øverst i Medkila.


== Referanser ==
Stanislav Janevski

Stanislav Janevski (bulgarsk: Станислав Яневски; født 16. mai 1985) er en bulgarsk skuespiller, mest kjent for rollen som «Viktor Krumm» i filmen Harry Potter og Ildbegeret.


== Biografi ==
I lang tid var Janevski, den bulgarske tenåringen som skulle spille rumpeldunkstjernen og Durmstrangs deltaker i tretrollmannsturneringen, et mysterium. Over 600 barn prøvde å få rollen som «Krumm» til filmen Harry Potter og Ildbegeret. Prøvene fant sted i Sofia den 4. og 5. februar 2004. Den bulgarske studenten som bodde i London endte opp med rollen. I juni 2004 ble navnet til skuespilleren som skulle ha rollen som «Krumm» offentliggjort, i likhet med de fleste andre nye fjesene i Harry Potter og Ildbegeret. Selv etter offentliggjørelsen ble ingen bilder av ansiktet hans publisert. I januar 2005 ble det første bildet offentliggjort av Janevski som «Viktor Krumm».


== Filmografi ==
2005 – Harry Potter og Ildbegeret (orig. Harry Potter and The Goblet of Fire), «Viktor Krumm»


== Eksterne lenker ==
(en) Stanislav Janevski på Internet Movie Database 
(sv) Stanislav Janevski i Svensk Filmdatabas 
(da) Stanislav Janevski på Scope 
(fr) Stanislav Janevski på Allociné 
(en) Stanislav Janevski på AllMovie 
(en) Stanislav Janevski hos The Movie Database