jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jærbladet

Jærbladet er en lokalavis på Jæren som har hovedkontor på Bryne i Time kommune på Jæren. Avisen kommer ut på papir tre ganger i uka (tirsdag, onsdag og fredag). Den dekker jærkommunene Hå, Time og Klepp.
Avisen ble stiftet i 1949 av Jon Fatnes. Han var redaktør fram til han døde i 1979. Jostein Fylling tok over som redaktør i 1980 og fram til 1995. Ivar Rusdal, som også er en av tre eiere av avisen, var sjefredaktør fra 1995 og fram til 2008. Kjell Olav Stangeland var redaktør fra 2008 til 2013. Nåværende redaktør er Kirsten Myklebust.
Fra starten i 1949 var Jærbladet en avis med mye nynorsk. Etter hvert er det også blitt en del bokmål i avisen. 
Avisen har i nyere tid gått fra å være en allmennyttig lokalavis til å publisere fordelsfremmende artikler fra næringslivaktører, bloggere og kulturprofiler mot betaling eller andre ytelser 
Jærbladet blir eid og utgitt av Jærbladet AS. Jærbladet AS er igjen eid av Amedia. Den 30. april 2004 gikk Jærbladet over til tabloidformat.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 12 763
2007: 13 064
2008: 13 264
2009: 13 266
2010: 13 305
2011: 13 209
2012: 13 116
2013: 12 963
2014: 12 930
2015: 12 903
2016: 12 549
2017: 12 553


== Litteratur ==
Jostein Fylling: Avisa på Jæren: Jærbladet 50 år: 1949–1999


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Jærbladet på nettet
Eierskapstilsynet om eierskap og opplagstall (Medieregisteret) Arkivert 25. juni 2004 hos Wayback Machine.
Nordingermanland

Nordingermanland er en betegnelse for den nordre delen av Ingermanland, området mellom Ladogasjøen og Neva-elven som under navnet Pohjois-Inkeri søkte tilslutning til Finland rundt 1919/20. I perioden 21. mars–2. august 1920 ble det utgitt egne frimerker for området. Ved freden i Tartu tilfalt Nordingermanland Sovjet-Russland.


== Se også ==
Liste over historiske stater
Republikken Midt-Litauen

Midt-Litauen oppstod etter at den polske general Lucjan Żeligowski den 9. oktober 1920 under den polsk-litauiske krig besatte det sørøstligste Litauen, en tredjedel av landet med hovedstaden Vilnius. Inntil den polske okkupasjonen den 18. april 1923 hadde dette området navnet Srodkowa Litwa, Midt-Litauen. Landet ble deretter innlemmet i Polen frem til andre verdenskrig. Etter krigen tilbakeførte Stalin deler av det som hadde vært Midt-Litauen til Litauen.


== Militærguvernør ==


== Regjeringssjefer ==


== Se også ==
Liste over historiske stater


== Referanser ==
Randaberg

Randaberg er en kommune i Rogaland. Kommunen ligger som Jærens nordre spiss, med byen Stavanger som nærmeste nabo. Kommunen grenser også mot Sola kommune i sørvest (i sjø), Rennesøy i nordøst og Kvitsøy kommune i nordvest.  Ellers grenser Randaberg mot Nordsjøen og Boknafjorden. 1. juli 1922 ble Randaberg utskilt fra Hetland som egen kommune. Randaberg er Norges minste fastlandskommune.


== Natur ==


=== Geologi ===
Kommunen dekkes av de nedre og midtre lag av skyvedekket til den kaledonske fjellkjedefoldingen, med nederst glimmerskifer og fyllitt i øst, og øverst granitt og øyegneis fra midtre og yngre proterozoikum helt vest i Randaberg.


== Samfunn ==


=== Politikk ===


==== Kommunestyrevalget 2019 ====


==== Kommunestyrevalget 2015 ====


=== Skole ===
Det er tre grunnskoler i kommunen: Harestad skole, Grødem skole og Goa skole. De er alle fra 1. til 10. klassetrinn. Det er en skolefaglig ansvarlig i kommunen, Petter Andreas Hagen, ellers er skolene selvdrevet. Harestad skole hadde lenge et driftsstyre, men fra og med skoleåret 2019/2020 fikk også Harestad skole samarbeidsutvalg (SU), slik Goa og Grødem skole har.
Randaberg har også en videregående skole,  Randaberg videregående skole, som ligger på østsiden av Randaberg, rett ved grensen til  Stavanger. Skolen har studiespesialisering og yrkesfag.


== Kultur ==


=== Tusenårssted ===
Kommunens tusenårssted er sentrum, med torget og området rundt. Kommunen valgte også et tusenårsbygg, som er Grødem kirke. Der ble også tusenårstrærne plantet.


== Historie ==
Historien til Randaberg strekker seg 13 000 år tilbake i tid. 


== Kjente personer fra Randaberg ==
Jon Torbergsson (født 1153), lendemann og adelsmann
Ragnhild Jonsdatter  (født 1178), gift med Skule Bårdsson, mormor til Magnus Lagabøte
Reidar Goa (1942–2018), fotballspiller
Asgaut Viste (født 1947), professor i kirurgi
Fred Anton Ingebrigtsen (født 1964), investor
Bjarte Tjøstheim (født 1967), underholder og komiker
Tom Tvedt (født 1968), politiker (Ap), tidligere president i Norges Idrettsforbund 2015–2019
Kjersti Ertresvaag Andersen (født 1969), ambassadør
Stein Bjelland (født 1970), musiker
Bent Høie (født 1971), stortingsrepresentant (H), helse- og omsorgsminister 2013–2021
Hans-Peter Lindstrøm (født 1973), musiker
Rune Holta (født 1973), verdensmester i Speedway
Erik Fuglestad (født 1974), fotballspiller
Børge Fjordheim (født 1975), musiker
Iven Austbø, (født 1985), fotballspiller
Alexander Gabrielsen (født 1985), fotballspiller
Iselin Nybø (født 1981), stortingsrepresentant (V) 2013–2017, statsråd 2018–2021


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Randaberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Randaberg i Store norske leksikon
(no) Randaberg VGS og Randaberg VGS
(no) Bygdebladet for Randaberg, Rennesøy, Kvitsøy og Finnøy
Gjesdalbuen

Gjesdalbuen er en avis som blir utgitt i Gjesdal i Rogaland. Avisen er for folk i Gjesdal kommune i tillegg til Figgjo. Gjesdalbuen er eid av Amedia, som i 2018 kjøpte Gjesdalbuens forrige eier, Nordsjø Media. Gjesdalbuen ble stiftet i 1990. Fram til 2004 var det to privatpersoner som eide avisen. Da ble den kjøpt opp av Jæren Avis, senere Nordsjø Media. Hovedkontoret til Gjesdalbuen ligger på Ålgård. Gjesdalbuen kommer ut på papir hver torsdag. 


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 3 260
2007: 3 420
2008: 3 422
2009: 3 306
2010: 3 239
2011: 3 195
2012: 3 124
2013: 3 043
2014: 3 294
2015: 3 268
2016: 3 177
2017: 3 151


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gjesdalbuen
Ryfylke (avis)

Ryfylke er en avis som blir utgitt i Sauda kommune i Rogaland fylke. Avisen kom ut første gang i juni 1926. «Målsak», «fråhaldssak» og «ungdomslagssak» stod sentralt i vedtektene, i tillegg til «heimleg vokster». At de samme vedtektene fremdeles gjelder, kommer best frem ved at avisa blir utgitt på nynorsk. Fra å være et blad med en utgave i uken, ble «Ryfylke» avis i 1979 da en bestemte seg for to utgaver i uken. I dag kommer avisa ut tirsdag og fredag. 
Avisa er eid av LL Ryfylke, (LL=Lutlaget = Aksjeselskapet). Lutene er i dag, som ved oppstarten i 1926, på private hender. Ingen eier større del av aksjene enn drøyt 5 prosent. 
Avisa har totalt syv ansatte og omsatte for rundt syv og en halv million kroner i 2013.Avisa sitt hovedkontor er lokalisert ved hurtigbåtkaien like utenfor Sauda sentrum. Avisa dekker nyheter hovedsakelig fra Sauda og noe fra omlandet Ryfylke. Dekningsgraden i Sauda er nesten 100 prosent.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 2 804
2005: 2 799
2006: 2 814
2007: 2 765
2008: 2 659
2009: 2 665
2010: 2 700
2011: 2 656
2012: 2 559
2013: 2 662
2014: 2 564
2015: 2 538
2016: 2 444
2017: 2 402


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Avisa Ryfylke
Solabladet

Solabladet er en avis som blir utgitt i Sola kommune i Rogaland. Solabladet er eid av Amedia og er politisk uavhengig.
Avisen ble etablert 24. januar 1991. Avisen kommer ut torsdager på papir og hver dag på solabladet.no.
Redaktør (2017) er Helene Pahr-Iversen.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 3 870
2007: 4 057
2008: 4 249
2009: 3 930
2010: 3 972
2011: 3 926
2012: 3 812
2013: 3 783
2014: 3 663
2015: 3 678
2016: 3 605
2017: 3 556


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Strandbuen

Strandbuen (eller Strandbuen AS) er en avis som blir utgitt i Ytre Ryfylke i Rogaland. De fleste abonnentene befinner seg i Strand kommune. Avisen kommer ut onsdager og fredager hver uke og ble etablert i 1964. Strandbuen har 11 fast ansatte og har kontorer på Jørpeland. Avisen skrives på bokmål og delvis på nynorsk.
Avisen ble startet i 1964 av Jørpeland handelsforening. Strandbuen ble aksjeselskap i 1975 og kom inn under pressestøtteordningen i 1979. I januar 2001 ble avisen overtatt av Jæren Avis AS som overtok samtlige aksjer. Ivar Rusdal er styreleder for Strandbuen AS (daglig leder og ansvarlig redaktør for Jærbladet AS.
Strandbuen blir trykket hos Dalane Tidende (en av eierne bak Jæren Avis). Avisen er også tilgjengelig i elektronisk format (PDF-fil).
Høsten 2009 ble lokalavisen Bygdaposten for Hjelmeland, utgitt i Hjelmeland kommune, fusjonert inn i Strandbuen.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2006: 4 217
2007: 4 354
2008: 4 458
2009: 4 410
2010: 5 248
2011: 5 261
2012: 5 295
2013: 5 118
2014: 5 069
2015: 5 021
2016: 4 829
2017: 4 759


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Strandbuen
Suldalsposten

Suldalsposten er en avis som blir utgitt i Suldal kommune i Rogaland. Dekningsområdet er Suldal kommune, og redaksjonen holder til i kommunesenteret Sand. Avisa ble etablert med kommunal støtte i 1975. I 1998 og 2014 ble Suldalsposten kåret til «årets lokalavis» av Landslaget for lokalaviser. I dag sendes den blant annet gratis ut til alle utflyttede ungdommer med tilhørighet til kommunen. Utgivelsesfrekvensen er to ganger ukentlig; onsdag og lørdag. 


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 2 221
2005: 2 295
2006: 2 348
2007: 2 419
2008: 2 437
2009: 2 423
2010: 2 375
2011: 2 371
2012: 2 311
2013: 2 337
2014: 2 392
2015: 2 347
2016: 2 288
2017: 2 274


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Suldalsposten
Tysvær Bygdeblad

Tysvær Bygdeblad er en avis som blir utgitt i Tysvær i Rogaland.
Ansvarlig redaktør er Alf-Einar Kvalavåg.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 1 779
2005: 1 789
2006: 1 868
2007: 1 862
2008: 1 828
2009: 1 964
2010: 2 012
2011: 2 079
2012: 2 078
2013: 2 180
2014: 2 215
2015: 2 213
2016: 2 146
2017: 2 133


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tysvær Bygdeblad
Øyposten

Øyposten er en avis som blir utgitt i Finnøy og Rennesøy i Rogaland. Redaktør er Rune Nedrebø. 
Avisen har kontor på Judaberg på Finnøy. Avisa kommer ut en gang i uken (torsdag), totalt 48 ganger i året.


== Historie ==
Avisa startet som kommunalt informasjonsblad i 1970. I 1999 ble Øyposten aksjeselskap. I dag har avisa fem ansatte. Rune Nedrebø ble ansatt som ny redaktør i september 2019. Tidligare redaktører er blant annet Edd Meby og Jon Asgaut Flesjå. Etter kommunesammenslåing i 2020, hvor Finnøy og Rennesøy ble en del av Stavanger kommune, ble også Rennesøy med som en del av dekningsområdet til avisa.
Oppkjøp: I juni 2021 ble 80 prosent av Øyposten AS kjøpt opp av Schibsted, noe som innebar både Øyposten og nettavisa Randaberg24. I ettertid kjøpte konsernet også opp de siste 20 prosentene, og avisa er dermed heleid av Schibsted.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 1 157
2005: 1 157
2006: 1 191
2007: 1 254
2008: 1 312
2009: 1 390
2010: 1 458
2011: 1 430
2012: 1 462
2013: 1 429
2014: 1 391
2015: 1 381
2016: 1 340
2017: 1 318


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Øyposten
Fædrelandsvennen

Fædrelandsvennen (kalles lokalt også for Fevennen) er en dagsavis som blir utgitt av Polaris Media i Kristiansand i Vest-Agder. Regionavis for Sørlandet. Avisen har 235 ansatte, og papirversjonen har 116 000 lesere hver dag. Ansvarlig redaktør Finn Holmer-Hoven fratrådte 1. oktober 2007 og han ble etterfulgt av Hans-Christian Vadseth. Fra juni 2010 er Eivind Ljøstad sjefredaktør.
Lørdag 16. september 2006 gikk avisen over fra fullformat til tabloid. Avisen ble grunnlagt i 1875.


== Eierinteresser ==
Fædrelandsvennen har direkte eierinteresser i en rekke andre aviser og medier.
Fædrelandsvennen har eierskap i følgende bedrifter:
Aust-Agder Lokal-TV AS (5,8 %)
AS Farsunds Aktieboktrykkeri  (86,2 %)
Lindesnes (100 %)
Lindesnes Nærradio A/L (20,8 %)
Radio Kristiansand AS (40 %)
Radio Søgne BA (56 %)
Radio Sør SUS (100 %)
TV Sør (nå FvnTV (100 %))
Søgne og Songdalen Budstikke AS (57,6 %)
Tvedestrand Risør Holding AS (25 %)


== Historie ==
Petrus Emilius Johanssen og Ole Christian Tangen startet avisen Fædrelandsvennen i 1875.
Den 27. februar 1972 ble Fædrelandsvennens avishus på torvet i Kristiansand sprengt i luften og brant ned til grunnen (se Bombeangrepet mot Fædrelandsvennen). 
Fædrelandsvennen har siden 1, januar 2020 vært eid av Polaris Media, som overtok avisen fra Schibsted-konsernet.


== Redaktører ==

Finn Holmer-Hoven  1995 - 2007
Hans-Christian Vadseth 2007 - 2010
Eivind Ljøstad 2010 -


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fædrelandsvennens nettutgave, fvn.no
Finn Holmer-Hoven intervjuet i Magasinet
Lindesnes (avis)

Lindesnes er en lokalavis som blir utgitt i Mandal i Agder. Avisen dekker Lindesnes kommune og omkringliggende Åseral kommune, og Audnedal i Lyngdal.
Avisen ble første gang utgitt 24. juli 1889. Tidlig på 1960-tallet ble den en dagsavis som kommer ut hver dag unntatt søndag. I 2014 gikk avisen over til fire utgivelser i uken og kom ikke ut tirsdag og fredag. Fra nyttår 2020 gikk avisen ytterligere ned til tre dager i uken, henholdsvis tirsdag, torsdag og lørdag.Avisen er lokalisert i Mandal sentrum i tidligere «Bondeheimen» som i 1998 ble omdøpt til «Lindesnes-gården» da avisen kjøpte bygget, rustet det opp og flyttet virksomheten dit.
Avisen er en del av Polaris Media.


== Ledelse ==
Siri Wichne Pedersen er ansvarlig redaktør og daglig leder.


== Opplag ==
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Norsk-Tysk Selskap

Norsk-Tysk Selskap, forkortet NTS, på tysk Deutsch-Norwegische Gesellschaft, forkortet DNG, er en forening som arbeider for å fremme kontakt mellom Norge og den tyske verden og kulturkrets. Det ble grunnlagt på 1950-tallet av den tysk-jødiske humanisten og forfatteren Max Tau. Til kjente medlemmer hører tidligere statsminister Kåre Willoch, tidligere forsvarssjef Fredrik Bull-Hansen, diplomaten Sverre Jervell, industrimannen Harald Norvik, Aftenpostens utenriksredaktør professor Nils Morten Udgaard samt Lagtingspresident og teologiprofessor Inge Lønning, som var foreningens president frem til sin død 24. mars 2013.


== Historikk ==

Norsk-Tysk Selskap ble opprinnelig stiftet i 1934 da Norsk-Tysk-Østerriksk Forening ble oppløst på grunn av strid om synet på Adolf Hitlers nasjonalsosialistiske politikk i Tyskland. NTS arbeidet for kulturutveksling og informasjon mellom landene. Den første formannen var billedhuggeren Wilhelm Rasmussen, men den faktiske drivkraften bak foreningen var professor Klaus Hansen. Klaus Hansen var formann i foreningen fra 1936. I denne perioden var foreningen meget aktiv og arrangerte kulturkvelder og foredrag. Fra 1942 utgav NTS dessuten månedsbladet Norsk-Tysk Tidsskrift. Mot slutten av krigen nærmet medlemstallet seg 10 000. På den annen side var det konflikter med NS, blant annet i synet på pangermanismen og forholdet til de tyske okkupasjonsmyndighetene, og Klaus Hansen ble i november 1944 avsatt som leder for organisasjonen. Etter dette lå organisasjonen nede og ble formelt oppløst ved krigens slutt i mai 1945.  
Selskapet ble grunnlagt på nytt på 1950-tallet av Max Tau som hadde kommet som flyktning til Norge i 1938. Foreningen skulle fremme forsoning etter krigen og forståelsen mellom Vest-Tyskland og Norge. Etter Max Taus død i 1976 var det i noen år stille rundt Norsk-Tysk Selskap, men på 1980-tallet kom det ny aktivitet da den tyske presten og journalisten Hans-Joachim Schilde blåste liv i foreningen med Kåre Willoch som første president.


== Presidenter ==
Statsminister Kåre Willoch (1986–1992)
Forsvarssjef Fredrik Bull-Hansen (1992–2001)
Professor Inge Lønning (2001–til sin død 24. mars 2013)
General Harald Sunde


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Norsk-Tysk Selskaps tidligere hjemmesider
Norsk krigsleksikon om Norsk-Tysk Selskap før og under andre verdenskrig
Norsk-Tysk Handelskammer
Harald Norvik

Harald Johan Norvik (født 21. juni 1946 i Vadsø) er en norsk næringslivsleder.
Han er sønn av tannlege Harald Norvik, og vokste opp i Snertingdal. Han er fetter av den avdøde Høyre-politikeren Erling Norvik. 
Norvik er utdannet siviløkonom fra Norges handelshøyskole fra 1971. Han var industri- og finanspolitisk sekretær for Arbeiderpartiets stortingsgruppe 1973–1976, personlig sekretær for statsminister Odvar Nordli 1976–1978 og statssekretær i Olje- og energidepartementet 1979–1981.Norvik var direktør i Akergruppen 1981–1988. Han gikk i 1988 fra stillingen som administrerende direktør i Astrup Høyer AS og divisjonsdirektør i Akergruppen for å bli konsernsjef i Statoil ASA. I 1999 gikk han av som konsernsjef etter økonomiske overskridelser ved Åsgardfeltet. Han har vært styreleder i SAS 1992–1993, Telenor ASA 2007–2012, Umoe ASA 2000–2003, H. Aschehoug & Co. AS fra 2002, TV 2 ASA 2000–2005 og Oslo Børs 2000–2006, leder i representantskapet i DnB NOR ASA 1997–2006, styremedlem i E.ON Ruhrgas AG 2003–2005, Petroleum Geo-Services ASA og ConocoPhillips Inc. fra 2005. Han har vært styreleder, partner og strategisk rådgiver i rådgivningsselskapet Econ Pöyry AS.Han er medlem av rådet i Norsk-Tysk Selskap og medlem av Den trilaterale kommisjon.
Norvik har mottatt en rekke ordener for sitt virke. Han ble i 1994 utnevnt til kommandør av 1. klasse av Finlands løves orden. I 1995 ble Nordvik tildelt Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden. Han ble i 1999 utnevnt til kommandør av Den nasjonale fortjenstorden i Frankrike. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Harald Norvik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Harald Norvik hos Norsk senter for forskningsdata
Luger

Parabellum-Pistole er en tysk halvautomatisk pistol, best kjent utenfor Tyskland som Luger, etter designeren. Våpenet ble tatt opp av det tyske forsvar som standardvåpen i 1908 som Pistole 08. Våpenet opererer etter «kort-rekyl»-prinsippet og har en karakteristisk utforming med et «kne» som slår opp ved omlading. Navnet fikk den etter det latinske sitatet: Si vis pacem, para bellum («Forbered deg på krig om du ønsker fred»).


== Historie ==
Lugeren er en videreutvikling av Hugo Borchardts pistol C93. Begge har det karakteristiske «kneet» som slår opp under rekylen. Denne mekanismen ble først patentert av Maxim til bruk i maskingevær. I Maxims løsning slo kneet ned etter skuddløning. Lugeren var en videreutvikling av C93 det skjeftet ble vinklet markant bakover og rekylfjæra flyttet inn i skjeftet.

Den ble konstruert av Georg Luger ved Deutsche Waffen und Munitionsfabriken og introdusert i 1898. Pistolen har blitt produsert med strenge kvalitetsstandarder, og dette har gitt pistolene lang tjenestetid. 9 x 19 mm Parabellum er standard kaliber, men den ble produsert opprinnelig i 7,65 x 21 mm Luger, som også ble levert til andre land (Finland og Sveits). I dag er Lugerpistolene populære samlerobjekter.


== Tjeneste ==
TysklandI 1908 ble Lugeren gjort til standardpistol i det tyske forsvar som Pistole 08 (etter årstallet) og forble i tysk tjeneste frem til 1942 da den ble byttet ut med Pistole 38 (Walther P38). Dette var primært fordi Lugeren var dyr i produksjon og at den har lav terskel for hvor mye støv og skitt den tåler før den slutter å fungere, noe som gjør den lite egnet i feltoperasjoner. Men den ble allikevel brukt frem til andre verdenskrigs slutt grunnet mangler på håndvåpen.

NorgeLugerpistolene var i mindre utstrakt bruk i den norske hæren mellom 1945 og 1987, og finnes fremdeles på enkelte av forsvarets lagre.

SveitsBle approbert som standard pistol i det sveitsiske forsvar i 1900, i 7,65 mm

FinlandI 1923 approberte Finland Lugerpistolen i 7,65 mm og 4 toms løp som standard militærvåpen. De kjøpte ca. 8 000 pistoler mellom 1923 og 1935


== Produsenter ==
Pistolen ble produsert ved en rekke fabrikker:

Deutsche Waffen und Munitionsfabriken (DWM), 1900-1930
Erfurt, 1911-1918
Berne, 1918-1949
Vickers, 1921
Simson, 1922-1933
Mauser, 1930-1942
Krieghoff, 1935-1945


== Modeller ==
Lugeren ble laget i flere modeller:

1900
1900 Lang
1902
1902 Karabin
P08
Artilleri
Marine


== Eksterne lenker ==
(en) Parabellum pistol – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) P08 Parabellum – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Målsatte tegninger Pistole 08 og lang Pistole 08 (tysk)
Carl Walther Sportwaffen

Carl Walther GmbH Sportwaffen (tidligere Walther Waffenfabrik) er en tysk våpenfabrikant. 
I mer enn 100 år har Walther gjort store gjennombrudd i utviklingen av pistoler. Mange av bedriftens pistoler har blitt legendariske, blant annet PPK og P99, som begge er favorittvåpnene til den fiktive agenten James Bond og vår egen mesterdetektiv Knut Gribb. Walther produserer både våpen for sport og militære formål, med hovedvekt på teknisk avanserte produkter for sportsskytteren.


== Skytevåpen ==
Pistoler
Walther PP / PPK
Walther P38
Walther SSP
Walther P99
Walther P22
Walther GSPRifler
Walther WA2000Maskinpistoler
Walther MP


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Walther – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Amberg

Amberg er en by i Oberpfalz i den tyske delstaten Bayern, og ligger rundt 60 km øst for Nürnberg, ikke langt fra grensen til Tsjekkia. Gamlebyen i Amberg er blant de best bevarte middelalderbyene i Europa.
Byen  har et areal på 50,04 km², og  har 41 592innbyggere (2013).


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Amberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Aschaffenburg

Aschaffenburg er en by i Regierungsbezirk Unterfranken i det nordvestre hjørnet av den tyske delstaten Bayern, nær grensen til Hessen.
Byen ligger på den høyre bredden av elven Main og dens trange bielv Aschaff nær foten av Spessart. Som «kretsfri by» hører Aschaffenburg ikke til distriktet Aschaffenburg, men er dets administrasjonssentrum. Byen er også kjent som Tor zum Spessart eller «porten til fjellrekken Spessart».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Aschaffenburg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Aschaffenburg – galleri av bilder, video eller lyd på Commons