jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Industriell design

Industriell design eller industridesign er en spesialisert form for design, som innebærer utvikling, planlegging og formgivning av industrielt framstilte produkter. 
Det er ulike retninger innen industridesign. Denne formen for design kan ses på som en anvendt kunstform hvor estetikk og brukervennlighet til et industrielt framstilt produkt er i fokus og kan også ses på som en integrert del av produktutviklingen der produktets egenskaper utvikles både med hensyn til estetikk, bruksfunksjon, produksjonsteknologi og ressursbruk over levetida til produktet. 
Man kan ta for seg ulike aspekter innenfor designen som sansbare opplevelser som form, farge, tekstur, lyd og sette disse i forhold til produktets brukbarhet og ergonomi. En industriell designer kan også se på produksjonsprosessen av produktet, materialvalg og måten produktet blir presentert overfor sluttforbruker. Bruk av en industridesigner i en produktutviklingsprosess kan øke produktets verdi ved å øke brukbarheten, redusere produksjonskostnader og/eller gjøre produktet mer tiltalende for potensielle kjøpere. 
Tidligere fokuserte produktdesign på produktet ene og alene, mens en innenfor industriell design hadde et bredere fokus på konsept, produkt, systemdesign og prosess. I dag er det i praksis ikke noe klart skille mellom produktdesign og industridesign.
Interaksjonsdesign på sin side kan ses på som et felt innen industriell design der man ser på hvordan mennesket interagerer med produktet, dette være seg pr skjerm eller ved hjelp av knapper og brytere på selve produktet.
Produktdesign, interaksjonsdesign og industriell design kan ofte overlappe felt slik som brukergrensesnittdesign, systemdesign, informasjonsdesign og brukersentrert design. 
Industriell design undervises i Norge ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (studieprogrammet industriell design), avdeling for ingeniørfag ved Høgskolen i Østfold, ved Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo og ved Institutt for produktdesign ved Høgskolen i Oslo og Akershus på Kjeller.


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av industridesigner
Artikkel om industridesign
Institutt for produktdesign, Høgskolen i Oslo og Akershus Arkivert 4. januar 2017 hos Wayback Machine.
Institutt for industridesign, Arkitekthøgskolen i Oslo
Institutt for Produktdesign, NTNU
Industriell design, Høgskolen i Østfold
Patricia Arquette

Patricia Arquette (født 8. april 1968 i Chicago i Illinois) er en amerikansk skuespiller.
Arquette er datteren til den avdøde skuespilleren Lewis Arquette, og datterdatter av den avdøde komikeren Cliff Arquette. Hun er søster av skuespillerne Rosanna Arquette, David Arquette og Alexis Arquette. 
Arquette var gift med Nicolas Cage fra 1995 til 2001. Arquette og skuespillerkollega Thomas Jane er foreldre til en jente med navnet Harlow Olivia Calliope.
Arquette vant en Emmy i 2005  for rollen som mediumet Allison DuBois i TV-serien Medium. Hun vant Oscar for beste kvinnelige birolle for rollen som Olivia Evans filmen Boyhood (2014). 


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Patricia Arquette på Internet Movie Database 
(sv) Patricia Arquette i Svensk Filmdatabas 
(da) Patricia Arquette på Filmdatabasen 
(da) Patricia Arquette på danskefilm.dk 
(da) Patricia Arquette på danskfilmogtv.dk 
(da) Patricia Arquette på Scope 
(fr) Patricia Arquette på Allociné 
(en) Patricia Arquette på AllMovie 
(en) Patricia Arquette hos Turner Classic Movies 
(en) Patricia Arquette hos Rotten Tomatoes
Panservernmissil

Et panservernmissil, også omtalt som ATGM (engelsk anti-tank guided missile), er et missil laget spesielt for å bekjempe tungt pansrede kjøretøyer som stridsvogner og stormpanservogner. De varierer i størrelse fra bærbare skulderavfyrte våpen, til systemer som kun kan avfyres fra kjøretøyer eller helikoptre.Man klassifiserer som regel panservernmissiler som enten MCLOS (Manual Command Line Of Sight) eller SACLOS (Semi-Automatic Command Line Of Sight). MCLOS forutsetter at skytteren kan se missilet gjennom hele flukten og styre det til målet ved hjelp av en stikke, mens SACLOS gjør at det er nok at siktemidlene peker på målet fram til missilet treffer. Mer avanserte systemer bruker lasermarkering eller TV-kameraer i selve missilet for å utpeke mål, og noen er også såkalt «fire-and-forget».
De fleste panservernmissiler har stridshode med hulladning.
Noen eksempler på panservernmissiler er den USA-produserte BGM-71 TOW, britiske Swingfire, den svenske Bofors Bantam, den fransk-tyske Euromissile MILAN og russiske AT-3 Sagger.
Panservernvåpen som RFK eller M72 er ikke panservernmissiler, siden de ikke har noe styringssystem.


== Referanser ==
7,62 × 51 mm NATO

7,62 × 51 mm NATO er en patron for rifle som ble introdusert i 1954 sammen med USAs M14-rifle. I Norge har patronen i lengre tid vært i bruk i AG-3, MG-3, NM149, og i senere tid Heckler & Koch HK417.
Patronen ble bygget på .308 Winchester som kom kun to år tidligere. Den var i lengre tid standardkaliber for håndvåpen i NATO, og var mye i bruk i andre land også.  Fra sent på 1960-tallet begynte USA å gå over til 5,56 x 45 mm NATO, og dette ble etter hvert den nye standarden i alliansen.  Pr 2012 brukes 7,62 mm for det meste i maskingeværer og skarpskyttergevær, deriblant Rheinmetall MG3, Fabrique Nationale MAG og Heckler & Koch HK417. Patronen har samme ytre mål som .308 Winchester, en mye brukt jaktpatron.


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over patrontyper
Kategori:Skytevåpen i kaliber 7,62 mm
12.7×99mm NATO

12.7×99mm NATO eller .50 BMG er en patron for maskingevær opprinnelig utviklet i 1910-årene for M2 Browning maskingevær. Det er bygget som en oppskalert .30-06 Springfield.  Siden 1980-årene har den også vært i bruk i skarpskytterrifler.  Når patronen brukes i automatvåpen, er den lenket sammen med metalledd i belter.
Et stort antall varianter innenfor kaliberet finnes, blant annet:

Skarp ammunisjon (panserbrytende ammunisjon, brannstiftende og spreng)
MP – MultiPurpose (for eksempel Raufoss NM140 MP)
MP-T – MultiPurpose Tracer (sporlys)
AP-S – Armour Piercing Saboted (med prosjektilhylse)Kortholdsammunisjon
SRTA – Short Range Training Ammunition
PSRTA – Plastic Short Range Training Ammunition (blåplast)
PSRTAT – Plastic Short Range Training Ammunition Tracer (blåplast med sporlys)Løsammunisjon
«Rødplast»


== Historie og utvikling ==
Konseptet for kaliberet ble tatt fram av John Browning under første verdenskrig som et svar på behov for luftvernvåpen.  Patronen er basert på en .30-06 i større skala, og maskingeværet var en Browning M1919/M1917 som også var skalert opp.  Dette våpenet stammet fra århundreskiftet, men fikk navnet sitt da det amerikanske forsvaret tok det i bruk i 1917.  Det nye maskingeværet, kalt Browning M2, ble tatt i bruk på fly og bakken.  Flere forskjellige ammunisjonstyper, som panserbrytende og brannstiftende, ble tatt i bruk og gjorde at det ble et utbredt våpen med flere bruksområder.
Under andre verdenskrig ble 12,7 mm brukt til å bryte gjennom panseret til lettpansrede kjøretøyer og fly.  Siden 1950-årene ble evnen til å stå i mot ild fra 12,7 mm våpen et krav for en rekke pansrede personellkjøretøy, noe som gjorde at ammunisjonen mistet noe av sine bruksområder. Maskingevær som avfyrer 12,7 mm er fremdeles i bruk, men størrelsen og vekten på våpenet gjør det noe mindre praktisk i bruk.  Når det er montert i faste installasjoner og på kjøretøyer så gjør den økte rekkevidden og presisjonen i forhold til lettere kalibere at det fremdeles er standard bestykning på pansrede kjøretøyer.
I 1980-årene kom Barrett med sin M82 og andre lignende våpen, og 12,7 mm fikk en rolle som kaliber for militære skarpskyttere.  På grunn av virkningen i målet brukes slike våpen som regel mot materiell.


== Se også ==
Liste over patrontyper
Kategori:Skytevåpen i kaliber 12,7 mm


== Eksterne lenker ==
(en) .50 BMG ammunition – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) .50 BMG – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
50 Caliber Shooter's Association – amerikansk forening til fremme av sportsskyting med 12,7 mm (engelsk)
Sikte

Et sikte betegner siktemidler, dvs. hjelpemidler som en skytter har til disposisjon for å rette inn våpen av forskjellige typer mot et mål. For håndvåpen er typiske siktemidler dioptersikte, rødpunktsikte og kikkertsikte. Større våpen som kanoner og missiler har som regel sikter med både optiske og elektroniske komponenter.


== Typer sikter ==
Åpne sikter (skur- og kornsikte)
Hullsikte
Dioptersikte
Rødpunktsikte
Kikkertsikte
Lasersikte
Moral

Å ha en  moral innbærer at de normer, verdier og holdninger man praktiserer er akseptert og innehar en objektiv gyldighet (det at noe er gjeldende eller gangbart). Begrepet har også en subjektiv betydning; et indre lys, et bedre jeg.Moral kan innebære flere elementer som  f.eks:  

Dyktighet (dyd eller dygt), dyktighet  i moralsk betydning er en opplært egenskap eller et såkalt internalisert handlingsmønster. I moralfilosofien betegnes dyktighet som en verdifull egenskap etter en  god handling.
Kampånd, kampmoral, evne å beholde troen på en institusjon eller et mål
Lærdom, leveregel som kan trekkes ut av en fortelling eller hendelse (lærd)
Medmenneskelighet, evne til å sympatisere med andre mennesker og deres situasjoner. Evnen til å bære en liten byrde fra noen andre og evnen til å diskutere og kjempe for andre mennesker.


== Etikk og moral ==
Å handle moralsk er å gjøre noe som samstemmer med gjeldende normer og verdier. Etikk er moralfilosofi, eller teoriene om moral, selv om begrepet noen ganger brukes synonymt med moral. En handling kan være moralsk i en sammenheng, men umoralsk i en annen. Å dekke ansiktet vil f.eks. kunne oppfattes som en religiøs og moralsk handling i noen subkulturer i midtøsten, mens det for offentlig ansatte i Frankrike er forbudt, og der vil være umoralsk ut fra et pliktetisk perspektiv.
Når en handler umoralsk bryter man bevisst med normene for hva som er moralsk, mens en amoralsk person ikke har moralske normer.


== Seksualmoral ==

Seksualmoral er det settet av moralske normer som gjelder for den seksuelle atferd mellom mennesker. Synet på prevensjon, utenomekteskapelig sex, homoseksualitet, prostitusjon, voldtekt, incest, nekrofili, henger nøye sammen med øvrige etiske, juridiske og religiøse normer.


== Moral som lærdom ==
En fortelling kan ha en moral, ofte eksplisitt uttrykt i avslutningen for å presisere hva fortellingen skal lære oss.
Et eksempel på en slik moral er den som finnes i Johan Herman Wessels dikt Smeden og Bageren, der en baker ble dømt for noe en smed hadde gjort, og som slutter slik:

---Den Bager græd Guds jammerlig, da man ham førte væk.

Moral:Beredt til Døden altid vær! Den kommer, naar du mindst den tænker, nær. 


== Se også ==
Dobbeltmoral
Etikk, grunnlaget for moral


== Referanser ==
Avstandsmåler

En avstandsmåler er et verktøy som måler avstanden fra observasjonspunktet til et mål. Noen typer bruker aktive metoder som laser, sonar eller radar for å måle avstanden, mens andre typer bruker trigonometri.
Avstandsmålere brukes blant annet innen jakt, industri, samt av militære.


== Typer ==
Trigonometrisk avstandsbedømming; se milliradian
Laseravstandsmåler
Nattsyn

Nattsyn beskriver forskjellige biologiske og teknologiske metoder for å se under svært lave lysforhold. De fleste metodene bruker ett av to prinsipper; utvidet spektrum eller forsterket intensitet.


== Se også ==
Lysforsterker


== Eksterne lenker ==
(en) Night vision – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kampvilje

Kampvilje, eller kampmoral, er evnen til å beholde troen på en institusjon eller et mål. Den uttrykkes gjerne gjennom selvsikkerhet, positivitet, disiplin og villighet til å utføre tildelte oppgaver.
Begrepet er spesielt relevant i forhold til militært personell. Etter at Carl von Clausewitz skrev Vom Kriege (Om krig) etter Napoleonskrigene ansees opprettholdelse av kampvilje som et av de fundamentale prinsippene i krig, mens Basil Liddell Hart beskrev det enda mer fundamentalt:

Målet for en nasjon i krig er å undertrykke fiendens vilje til motstand, og med minste mulige menneskelige og økonomiske tap for egen del.

Til tross for kampåndens uhåndgripelige natur, kan den bli påvirket av materielle faktorer som lønning, mat og fysisk beskyttelse. I psykologisk krigføring kan et av målene være å bryte ned fiendes kampånd.
Kampmoral er ikke utelukkende et militært begrep, men er også vesentlig innenfor sport og idrett, særlig lagsport, som fotball, håndball, men også i individuelle idretter hvor individuelle idrettsfolk stiller sammen som lag som i stafett.Fotballspillere har god kampmoral forut og under en kamp, og god lagånd for å takle nederlag.


== Se også ==
Korpsånd


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ulio, James (november 1941): «Military Morale» i: American Journal of Sociology 47 (3), The University of Chicago Press.
Periskop

Et periskop er et instrument for observasjon fra en skjult posisjon. Periskop (av gresk peri, omkring, og skopein, se), kikkert med langt rør, prismer og optiske linser, beregnet til bruk i loddrett stilling, for eksempel i ubåter og skyttergraver. De enkleste formene består av et rør med speil satt parallelt til hverandre og i 45° på linjen mellom dem. Denne typen periskop ble brukt til å observere fra skyttergravene under første verdenskrig. Mer avanserte periskoper med prismer i stedet for speil brukes på ubåter. Periskoper brukes også til all observasjon av utenomverdenen når en stridsvogn kjører med stengte luker.
Et periskop virker som en avansert kikkert. For at dette skal brukes kan vi ikke være dypere enn 13,5 meter (ellers rekker ikke periskopet over vannflaten). Periskopet har også infrarødt kamera som gjør det mulig å se i mørket.


== Eksterne lenker ==
(en) Periscopes – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Skjema

Et skjema (formular) var opprinnelig et forhåndstrykket dokument for registrering av spesifikk informasjon. Med informasjonsteknologi har det også blitt mulig og ofte mer effektivt med elektroniske skjema, gjerne koblet mot databaser. Skjemaet inneholder avmerkede felter som skal fylles inn med etterspurt informasjon.
Skjemaet er laget av en innsamler av data for å standardisere svarene, slik at de kan brukes enten i en statistikk eller til å registrere dataene i et register som kan brukes av innsamleren.
Fordeler ved bruk av skjema:

Utfylleren trenger ikke å skrive mere tekst enn de variable dataene.
Utfylleren blir minnet om de dataene som trengs for at skjemaet blir riktig utfylt.
Innsamleren av skjemaet kan lett registrere dataene på riktig plass i registeret.
Ved bruk av elektronisk skjema kan dataene overføres direkte i registeret.ELMER (Enklere og mer effektiv rapportering) er en forvaltningsstandard for skjema på nett. Standarden er obligatorisk for formelle skjema rettet mot næringsdrivende, og anbefalt for innbyggerskjema. I tillegg er det mange som bruker retningslinjene frivillig, som et ledd i sitt brukskvalitetsarbeid. Målet med retningslinjene er å sikre at offentlige skjema er enhetlige og brukervennlige. Brønnøysundregistrene er ansvarlig for videreutvikling og veiledning knyttet til retningslinjene.
Skjema er også et begrep som brukes i Jean Piagets læringsteorier.


== Se også ==
Schema


== Eksterne lenker ==
Altinns skjemakatalog - elektroniske skjemaer og tjenester for næringslivet
ELMER - forvaltningsstandard for skjemaer på nett
Fylkesvei 417

Fylkesvei 417 (Fv417) går mellom Renstøl i Gjerstad og Bråten i Vegårdshei.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Agder fylke ===

GjerstadGrytingveien 

VegårsheiLiaveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv417
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 418

Fylkesvei 418 (Fv418) går mellom Egddalen i Gjerstad og Bråten i Risør.
Bare strekningen mellom Egddalen og Fv416 ved Akland er primær fylkesvei. Traséen fra Aspelund til Sundebru var tidligere del av europavei 18.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
2019 ble veien forlenget med fylkesvei 71 (Aust-Agder), fylkesvei 515 (Telemark) og fylkesvei 276 (Aust-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Agder fylke ===

ÅmliØy 


=== Vestfold og Telemark fylke ===

NissedalFellevegen 


=== Agder fylke ===

GjerstadGjerstadveien 

RisørSøndeledveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv418
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Paul Okkenhaug

Paul Okkenhaug (født 30. juni 1908 i Frol i Levanger, død 30. november 1975) var en norsk komponist og organist. Han virket i Levanger, og er mest kjent for musikken til Spelet om Heilag Olav som hadde urpremiere den 29. juli 1954.


== Liv og virke ==
Moren til Paul Okkenhaug var barnebokforfatteren Sigrun Okkenhaug. Paul Okkenhaug tok organistutdanning ved Musikkonservatoriet i Oslo som 20-åring; senere studerte han komposisjon med Bjarne Brustad, David Monrad Johansen og Geirr Tveitt. 
Paul Okkenhaug var gårdbruker på Øvre Okkenhaug i tillegg til arbeid som organist og kirkekorleder, pianist og lærer. Fra 1949 virket Okkenhaug fast som organist i Levanger kirke.
Okkenhaug komponerte i en nasjonal, senromantisk stil, også med trekk fra impresjonismen.  Han hadde det enkle og folkelige som forbilde i sine melodier. Både i melodiene og i harmonikken fikk han sterke impulser gjennom de gamle kirketoneartene. I 1936 feiret Levanger 100 år som by og Okkenhaung komponerte Levangerkantaten som bestillingsverk. I 1946 fikk Okkenhaug komponiststipend og han benyttet dette til et opphoald i København.


== Verker ==
Paul Okkenhaug er  mest kjent for musikken til Spelet om Heilag Olav som hadde urpremiere den 29. juli 1954.Hans komposisjoner omfatter verker for orkester, kor, scene, klaver, orgel, kammerbesetninger og sang. 

NoterOlsok, finale frå musikken til Stiklestad. Tekst Olav Gullvåg; musikk Paul Okkenhaug. Musikk-Huset, 1960
Norsk Tonesamling, melodibok for skoler for ungdom (1964), redigert sammen med Ludvig Nielsen og Per Hjort Albertsen
Fra koral til barcarole – toner gjennom femti år. Norsk Musikkforlag, 2000
Spelet om Heilag Olav. Pianoutgave. Norsk Musikkforlag, 2002
Korsanger. Norsk Musikkforlag, 2002InnspillingerTonar frå Trøndelag. Orkestermusikk, sanger og cello/klaver. Bergen Digital 1988
Spelet om Heilag Olav. Konsertversjon. Ole Kristian Ruud, dirigent. Simax classics 1996
Eg veit ei lita gjente. Eir Inderhaug, sopran, og Sveinung Bjelland, piano. Simax classic 2005


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(no) Paul Okkenhaug i Store norske leksikon
Ernest George Ravenstein

Ernest George Ravenstein (født 1834 i Frankfurt am Main, Tyskland, død 1913) var en britisk statsviter av tysk opphav. Han flyttet fra Tyskland til England i 1852. 
Ravenstein blir også kalt geograf og samfunnsgeograf. 


== Forskningen ==
I 1885 ble hans verk, The Laws of Migration, publisert i «Journal of the Royal Statistical Society». Her hevdet han å ha påvist at migrasjon som fenomen har bestemte karakteristikker og mønstre. Dette arbeidet førte til elleve «flyttelover», eller «migrasjonslover».
Bakgrunnen for disse migrasjonslovene var fremveksten av industrisamfunnet i siste halvdel av 1800-tallet, og dets virkninger på arbeidsmønsteret for Europas og Nord-Amerikas befolkning. Denne fremveksten omfavnet oppstart av fabrikker og storproduksjon, jernbaner og annen kommunikasjon.
Mulighetene for å flytte på seg, samt mulighetene for arbeid, både i art og varighet, var i endring. Folk flyttet fra rurale til urbane strøk, og er det fenomenet Ravenstein forklarte og antesiperte gjennom sine Laws of Migration. 


== Se også ==
Migrasjonslovene


== Referanser ==
Fylkesvei 363

Fylkesvei 363 (Fv363) går mellom Kil i Kragerø og Dørdal i Bamble.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Strekningen mellom Sprang bru og Rugtvedt var del av europavei 18 frem til motorveien Dørdal – Rugtvedt ble åpnet 2. desember 2019.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Vestfold og Telemark fylke ===

KragerøSannidalsveien 

Kragerøveien 

Vadfossveien 

BambleGamle Sørlandske 

Europaveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv363
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Europarådets torturovervåkningskomité

Europarådets torturovervåkningskomité (European Committee for the Prevention of Torture and Inhuman or Degrading Treatment or Punishment) er en komité i Europarådet som besøker og inspiserer institusjoner i medlemsstatene hvor mennesker er berøvet sin frihet for å kontrollere at ingen utsettes for tortur eller umenneskelig eller nedverdigende behandling eller straff.
Komiteens medlemmer er uavhengige eksperter med ulik bakgrunn, inkludert jurister, leger og spesialister i fengsel- og politivesen.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(fr) Offisielt nettsted 
(ru) Offisielt nettsted 
(de) Offisielt nettsted 
(es) Offisielt nettsted 
(it) Offisielt nettsted
Reddal

Reddal er en bygd vest i Grimstad kommune i Aust-Agder. Bygden ligger ca. 10 kilometer fra Grimstad sentrum. Det bor 317 mennesker i bygda (SSB 2022). Reddal er kjent for sitt gode vekstvilkår for jordbruket, og omfattende produksjon av tidligpoteter og bær. Bygda har eget potetpakkeri. Det er også et stort sandtak i bygda (Reddal sand). Nye tilleggsnæringer til landbruket er også voksende i bygda, som Snefrids hus og Reddal Ressursgård. 
Reddalsvannet er et naturreservat som er vernet på grunn av den store fuglebestanden. Vannet ble tappet ned til havnivå i 1877 for å gi plass til mer dyrkningsjord. Kanalen som ble laget, Reddalskanalen, gir vannet forbindelse med sjøen. 
Bygda er også kjent for Lundesanden, som er en sandstrand i vestenden av Syndle.
John Beaufort, 1. jarl av Somerset

John Beaufort (født ca. 1373 , død 16. mars 1410) var det første av de fire barna til John av Gaunt og hans elskerinne og senere kone Katherine Swynford. 
Han ble født på Beaufort slott i Anjou i Frankrike. Etter at foreldrene hadde giftet seg ble de fire barna legitmisert av John av Gaunts nevø Rikard II av England i 1390, men de fikk ikke arverett til tronen selv om de var barnebarn av Edvard III. Det antas at dette ble gitt som en privatlov fra kongen, fordi et likelydende vedtak kom fra parlamentet i januar 1397. Til tross for at de ikke fikk arverett ble en av etterkommerne konge, Henrik VII. 
Beaufort ble utnevnt til jarl av Somerset den 10. februar 1397. 28. september samme år giftet han seg med Margaret Holland, datter av Thomas Holland, 2. jarl av Kent. Neste dag ble han marki av Somerset og Dorset, og i løpet av samme år ble han ridder av Hosebåndsordenen. I 1399, etter Henrik IVs tiltredelse, mistet han markititlene. 
I 1404 var han Constable of England. 
Han hadde seks barn med sin kone:

Henry Beaufort, 2. jarl av Somerset (ca. 1401–25. november 1418)
John Beaufort, 1. hertug av Somerset (døpt 25. mars 1404–27. mai 1444)
Thomas Beaufort, jarl av Perche (ca. 1405–1432)
Joan Beaufort (ca. 1406–15. juli 1445), gift med Jakob I av Skottland)
Edmund Beaufort, 2. hertug av Somerset (ca. 1406–22. mai 1455)
Margaret Beaufort (ca. 1409–1449, gift med Thomas de Courtenay, 14. jarl av Devon)


== Referanser ==