jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mean Mr. Mustard

«Mean Mr. Mustard» er en sang av The Beatles som ble utgitt i 1969 på albumet Abbey Road. Skrevet av John Lennon, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.
Lennon skrev «Mean Mr. Mustard» i India da han var ved Maharishi Mahesh Yogis meditasjonsleir sammen med de andre The Beatles, inspirert av en historie han leste i avisen, ifølge ham selv, og handlet om en slem gjerrigknark som gjemte pengene sine for å forhindre at folk skulle tvinge ham til å bruke dem.
Tony Bramwell, forfatter av boken Magical Mystery Tours, My Life With The Beatles, har gitt en annen forklaring: 

«Det var ei gammel posedame som pleide å henge utenfor Knightsbridge end i Hyde Park, London, nær miltærforlegningen. Hun hadde alt hun eide i plastposer og slepte de rundt i parken. Jeg ganske sikker på at hun hadde noe med sangen å gjøre.»I det første utkastet til lyrikken var Mustards søster gitt navnet Shirley. Lennon forandret det til Pam da han så muligheten til å få en overgang til sangen «Polythene Pam», som etterfølger «Mean Mr. Mustard» på Abbey Road. Sangen ble spilt inn med «Sun King» som et sammenhengende stykke.
Sangens fiksjon er om den gjerrige mannen med en stygg munn. Han har en søster ved navn Pam som har en flott kropp, men ansikt som en mann og har søppelsekk til klær.
Mange trodde at verselinjen «keeps a ten bob note up his nose» refererte til kokain da sangen kom ut, og noen radiostasjoner nektet å spille sangen på grunn av dette. I virkeligheten er ‘bob’ et populært navn for en skilling, som tilsvarte 12 gamle pence på 1960-tallet for før desimilasjonen av pengesystemet på begynnelsen av 1970-tallet. En ‘ten-bob’ var derfor den minste pengeseddelen på The Beatles' tid.


== Eksterne lenker ==
«Mean Mr. Mustard»—lyrikken
Alan W. Pollacks notat om «Mean Mr. Mustard»
Polythene Pam

«Polythene Pam» er en sang med rockebandet The Beatles, utgitt på albumet Abbey Road i 1969. Skrevet av John Lennon, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.
«Polythene Pam» handler tilsynelatende om en mystisk tøs fra Liverpool kledd i en søppelsekk. Det er sagt en av inspirasjonskildene var en gang John Lennon tilbrakte tid sammen med poeten Royston Ellis og hans venninne, kledd i plast (polyethylene), men mer sannsynlig er nok en underlig kvinnelig fan fra den første Beatles-perioden på The Cavern Club som hadde den eksentriske uvanen med å tygge og spise plastikkbiter. Hun het Pat Dawson Hodgetts, men hun var aldri kledd slik som i sangen, det er nok lagt til fra en pike ved navn Stephanie som Lennon møtte på en av Kanaløyene i august 1963, hvis man skal tro Beatles-ryktene.

She’s killer diller when she’s dressed to the hilt.
She’s the kind of a girl that makes the News of the World.
Yes you could say she was attractively built – Yeah.På albumet er sangen sømløst lenket til den foregående sangen, også tekstmessig; «Mean Mr. Mustard», som nevner at det gjerrige fyren Mr. Mustard har en søster ved navn Pam som tar ham med for å se dronningen. «Polythene Pam» løper også direkte over i neste sang «She Came in Through the Bathroom Window», men teknisk sett slutter «Polythene Pam» når gitarsoloen ender, ved det stedet hvor Lennon sier: «We'll listen to that now», fulgt opp av, «Oh, look out!»
Tidsmessig, ved 0:47, er det noen som plukker opp en marraka og deretter i den høyre høytaleren kan Paul McCartney høres når han sier «Yeah!» mens Lennon svarer «Great!».


== Personell ==
John Lennon: 12-Strengers Akustisk.Gitar, Vokal og Kor
Paul McCartney: Bass og Kor
George Harrison: El.Gitar og Kor
Ringo Starr: Trommer, Maracas, Tamburin og Kubjelle


== Eksterne lenker ==
Alan W. Pollack's Notes on «Polythene Pam»
What Goes On?
Lyrics
She Came in Through the Bathroom Window

«She Came in Through the Bathroom Window» er en sang av The Beatles som ble utgitt i 1969 på albumet Abbey Road. Skrevet av Paul McCartney, men kreditert på vanlig vis Lennon/McCartney.
Handlingen i «She Came In Through The Bathroom Window» gjenspeiler en virkelig hendelse. En noe desperat tilhenger ved navn Diane Ashley fant en stige i Paul McCartneys hage og brukte denne til å klatre opp til baderomsvinduet som var delvis åpent.
«Jeg var den som klatret opp og krøp inn», har hun sagt. Hun var overrasket over å ha blitt subjektet i en Beatles-sang, og dermed bli nevnt på Wikipedia. «Jeg trodde det ikke først, fordi han hatet det skikkelig når vi brøt oss inn. Men jeg antar at hva som helst kan inspirere en sang, kan det ikke? Jeg vet at alle naboene hans ringte ham når de så at vi var kommet inn and jeg er sikker på at det ga ham linjene ‘Sunday's on the phone to Monday/Tuesday's on the phone to me’»
Den øvrige lyrikken handler om fiktiv person og McCartney nevnte i en dokumentar vist den 6. februar 2002 at denne delen var inspirert av en gang han satt bak i en taxi i New York. Sjåførens navn, ‘Quitts’, kunne leses på et skilt, og ved siden av; ‘Ex Police Department’ og det inspirerte følgende strofe: «And so I quit the Police Department and got myself a steady job...»
«She Came In Through The Bathroom Window», som er en forbausende kort sang, ble spilt uten pause rett etter «Polythene Pam» som en del av en lengre medley. Etter sigende er det McCartney som spiller elektrisk gitar mens George Harrison spiller bass.
The Beatles ga sangen til Joe Cocker, som ga den ut i sin versjon i 1969, men etter Beatles originale versjon. Cockers versjon ble benyttet på lydsporet til den mislykkede filmen All This and World War II i 1976.


== Ike & Tina Turners coverversjon ==
Ike & Tina Turner spilte inn sangen og ga den ut på albumet Feel Good i 1972. Sangen ble også gitt ut på singel senere samme år.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) She Came in Through the Bathroom Window på MusicBrainz 
(en) Lyrics
(en) Alan W. Pollack's notes
Saua

Saua (eller Sauarelva) er en elvestrekning i Midt-Telemark kommune i Vestfold og Telemark. Elva drenerer Heddalsvatnet, og munner ut i Norsjø ved Akkerhaugen. Elva er en del av Skiensvassdraget og den naturskapte delen av Norsjø–Skienkanalen.
Bøelva (Bø)

Bøelva er en elv og et vassdrag i Midt-Telemark kommune i Vestfold og Telemark. Elva, som er en del av Skiensvassdraget, har sitt utspring i Seljordsvatn og renner gjennom Midt-Telemark kommune, og på Gvarv kalles den også Gvarvelva. Bøelva munner ut i Årnesbukta i Norsjø.


== Referanser ==
Vallaråi

Vallaråi er en elv i Seljord kommune i Telemark. Den har sitt utspring i Flatsjå og munner ut i Seljordsvatn, like øst for Seljord sentrum. Vallaråvassdraget er en del av Skiensvassdraget.
British American Racing

British American Racing (BAR) var en formel 1-konstruktør som konkurrerte fra 1999 til 2005. Laget var oppkalt etter selskapet British American Tobacco (BAT), som eiet og sponset laget for å markedsføre sigarettmerket Lucky Strike. Honda kjøpte en 45% eierandel i laget i november 2004 og de gjenværende 55% i september 2005, slik at laget ble omdøpt til Honda Racing F1 for 2006-sesongen. BAT vil fortsette som tittelsponsor med Lucky Strike i 2006, men trekker seg helt ut av formel 1 etter dette.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) British American Racing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) British American Racing – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Bar (enhet)

En bar er en måleenhet for trykk med symbolet bar. Enheten er verken med i SI-systemet eller cgs-systemet, men er godkjent for bruk med SI. Én bar er definert som 100 kPa, og atmosfæretrykket ved havnivå er 1,01325 bar, altså omtrent lik én bar.
Enheten bar ble innført av den norske meteorologen Vilhelm Bjerknes i 1906. Ordet bar er avledet av gresk baru, «tung». Men prefikset bar- med samme grunnbetydning ble innført allerede i 1666 av Robert Boyle i ordet barometer.


== Absolutt og relativt trykk ==
Ofte måles trykk relativt til atmosfæretrykket ved hjelp av et manometer. Når en gass eller væske er trykksatt vil det si at den har et trykk høyere enn atmosfæretrykket, og denne trykkdifferansen oppgis av og til med enheten barg eller barG, der g kommer fra engelsk gauge pressure, «måletrykk»), men ofte brukes det bare bar. Som regel fremkommer det av konteksten om det er snakk om absolutt eller relativt trykk.
Millibar er blant de vanligste enhetene i barometere. Disse viser relative trykkforskjeller.


== Referanser ==
Strawberry Fields Forever

«Strawberry Fields Forever» er en sang som ble utgitt i originalversjon av den engelske gruppen The Beatles.
Sangen er kreditert duoen John Lennon / Paul McCartney, men er i sin helhet skrevet av Lennon. «Strawberry Fields Forever» ble først utgitt på en dobbel A-side singel sammen med McCartney-låten «Penny Lane» 13. februar 1967, og ble nummer 2 på de engelske singlelistene. Den ble senere samme år utgitt på albumet Magical Mystery Tour. «Strawberry Fields Forever» var i utgangspunktet tenkt å være en del av albumet Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band og ble utelatt etter ønske fra George Martin og Brian Epstein. Noe George Martin senere har uttalt som "en av de største feiltagelsene jeg har gjort". Sangen har sin tittel etter barnehjemmet Strawberry Field drevet av Frelsesarmeen i Liverpool, hvor Lennon pleide å leke som barn.
«Strawberry Fields Forever» går for å være en av The Beatles' mest komplekse og banebrytende komposisjoner, og sangens surrealistiske og avantgardistiske overtoner gjorde den til en referanselåt for den psykedeliske rocken i siste halvdel av 60-tallet.
Vis-à-vis Lennons hjem på vestsiden av Central Park i New York er et lite område av parken kalt Strawberry Fields, til minne om Lennon som ble drept på gaten like ved i 1980.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Strawberry Fields Forever på MusicBrainz 
(en) Strawberry Fields Forever på Genius — sangtekst 
(en) Alan Pollack om Strawberry Fields Forever
Raumar Orientering

Raumar Orientering (tidligere Raumar Orienteringslag) er en orienteringsklubb fra øvre Romerike. Klubben ble dannet høsten 1994 som et samarbeid mellom klubbene Gjerdrum, Ullensaker, Nes, Hurdal, Eidsvoll og Frogner. Frogner IL ble med i samarbeidet før sesongen 2005. 
Raumar Orientering kom i 2004 på 3.-plass i verdens største stafett for ungdomslag, Tiomila. I samme stafett året etter kom laget på 5.-plass. Raumar Orientering har også vært representert i junior-VM flere ganger.
I 2008 ble Raumar nok en gang nummer tre i 10-mila. To år senere, i 2010, tok Raumar det store steget opp på toppen av seierspallen og vant stafetten med Magne Haga, Karoline Sønsterudbråten, Line Maria Haugen Melby og Vetle Christiansen på laget. 
Raumar Orientering vant 15 stafetten 2013, etter mye bomming blant de resterende lagene.


== Kjente utøvere ==
Magne Haga
Ragnhild Haga
Eskil Kinneberg


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Liste over stortingsrepresentanter 1889–1891

Liste over alle stortingsrepresentanter i perioden 1889 til 1891.  Listen omfatter alle som ble valgt ved stortingsvalget 1888. Det var totalt 114 representanter, fordelt med  52 til Høyre, 38 til Venstre og 24 til Det Moderate Venstre.
Perioden omfatter det 38., 39. og 40. ordentlige Storting 1889, 1890 og 1891. Det 38. Storting var samlet 1. februar 1889–3. juli 1889, det 39. 1. februar 1890–9. juli 1890 og det 40. var samlet 2. februar 1891–8. juli 1891.


== Landkretser ==


=== Smaalenenes Amt ===


=== Akershus Amt ===


=== Hedemarkens Amt ===


=== Kristians Amt ===


=== Buskerud Amt ===


=== Jarlsberg og Larviks amt ===


=== Bratsberg Amt ===


=== Nedenes amt ===


=== Lister og Mandal amt ===


=== Stavanger amt ===


=== Søndre Bergenhus Amt ===


=== Nordre Bergenhus Amt ===


=== Romsdals Amt ===


=== Søndre Trondhjems Amt ===


=== Nordre Trondhjems Amt ===


=== Nordlands Amt ===


=== Tromsø Amt ===


=== Finmarkens Amt ===


== Bykretser ==


=== Fredrikshald ===


=== Sarpsborg ===


=== Fredrikstad ===


=== Moss og Drøbak ===


=== Kristiania, Hønefoss og Kongsvinger ===


=== Lillehammer, Hamar og Gjøvik ===


=== Drammen ===


=== Kongsberg ===


=== Holmestrand ===


=== Tønsberg ===


=== Larvik og Sandefjord ===


=== Brevik ===


=== Porsgrund ===


=== Skien ===


=== Kragerø ===


=== Østerrisør ===


=== Arendal og Grimstad ===


=== Kristiansand ===


=== Flekkefjord ===


=== Stavanger og Haugesund ===


=== Bergen ===


=== Aalesund og Molde ===


=== Kristiansund ===


=== Trondhjem og Levanger ===


=== Tromsø og Bodø ===


=== Hammerfest, Vardø og Vadsø ===


== Kilder ==
NSD Norsk senter for forskningsdata Arkivert 5. april 2015 hos Wayback Machine.
kildevilkår "(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de tolkninger som her er gjort."
Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1915). Stortinget og statsraadet : 1814-1914. B. 2 D. 2 : De enkelte storting og statsraader 1886-1914. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri.
Liste over stortingsrepresentanter 1886–1888

Liste over alle stortingsrepresentanter i perioden 1886 til 1888.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget.
Det var totalt 114 representanter, fordelt med  84 til Venstre, 30 til Høyre.
Perioden omfatter det 35., 36. og 37. ordentlige Storting 1886, 1887 og 1888. Det 35. Storting var samlet 1. februar 1886–23. juni 1886, det 36. 1. februar 1887–7. juli 1887 og det 37. var samlet 1. februar 1888–7. juni 1888.


== Landkretser ==


=== Smaalenenes Amt ===


=== Akershus Amt ===


=== Hedemarkens Amt ===


=== Kristians Amt ===


=== Buskerud Amt ===


=== Jarlsberg og Larviks amt ===


=== Bratsberg Amt ===


=== Nedenes amt ===


=== Lister og Mandal amt ===


=== Stavanger amt ===


=== Søndre Bergenhus Amt ===


=== Nordre Bergenhus Amt ===


=== Romsdals Amt ===


=== Søndre Trondhjems Amt ===


=== Nordre Trondhjems Amt ===


=== Nordlands Amt ===


=== Tromsø Amt ===


=== Finmarkens Amt ===


== Bykretser ==


=== Fredrikshald ===


=== Sarpsborg ===


=== Fredrikstad ===


=== Moss og Drøbak ===


=== Kristiania, Hønefoss og Kongsvinger ===


=== Lillehammer, Hamar og Gjøvik ===


=== Drammen ===


=== Kongsberg ===


=== Holmestrand ===


=== Tønsberg ===


=== Larvik og Sandefjord ===


=== Brevik ===


=== Porsgrund ===


=== Skien ===


=== Kragerø ===


=== Østerrisør ===


=== Arendal og Grimstad ===


=== Kristiansand ===


=== Flekkefjord ===


=== Stavanger og Haugesund ===


=== Bergen ===


=== Aalesund og Molde ===


=== Kristiansund ===


=== Trondhjem og Levanger ===


=== Tromsø og Bodø ===


=== Hammerfest, Vardø og Vadsø ===


== Se også ==
Stortingsvalget 1885


== Kilder ==
NSD Norsk senter for forskningsdata Arkivert 2. juni 2016 hos Wayback Machine.
kildevilkår"(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet
	fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD
	er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de
	tolkninger som her er gjort."

Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1915). Stortinget og statsraadet : 1814-1914. B. 2 D. 2 : De enkelte storting og statsraader 1886-1914. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri.
Liste over stortingsrepresentanter 1883–1885

Liste over alle stortingsrepresentanter i perioden 1883 til 1885.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget. Det var totalt 114 representanter, fordelt med  83 til Venstre, 31 til Høyre.
Perioden omfatter det 32., 33. og 34. ordentlige Storting. Det 32. Storting var samlet 1. februar 1883–23. juni 1883, det 33. 1. februar 1884–7. juli 1884 og  det 34. var samlet 2. februar 1885–18. juni 1885.


== Landkretser ==


=== Smaalenenes Amt ===


=== Akershus Amt ===


=== Hedemarkens Amt ===


=== Kristians amt ===


=== Buskerud Amt ===


=== Jarlsberg og Larviks amt ===


=== Bratsberg Amt ===


=== Nedenes amt ===


=== Lister og Mandal amt ===


=== Stavanger amt ===


=== Søndre Bergenhus Amt ===


=== Nordre Bergenhus Amt ===


=== Romsdals Amt ===


=== Søndre Trondhjems Amt ===


=== Nordre Trondhjems Amt ===


=== Nordlands Amt ===


=== Tromsø Amt ===


=== Finmarkens Amt ===


== Bykretser ==


=== Fredrikshald ===


=== Sarpsborg ===


=== Fredrikstad ===


=== Moss og Drøbak ===


=== Kristiania, Hønefoss og Kongsvinger ===


=== Lillehammer, Hamar og Gjøvik ===


=== Drammen ===


=== Kongsberg ===


=== Holmestrand ===


=== Tønsberg ===


=== Larvik og Sandefjord ===


=== Brevik ===


=== Porsgrund ===


=== Skien ===


=== Kragerø ===


=== Østerrisør ===


=== Arendal og Grimstad ===


=== Kristiansand ===


=== Flekkefjord ===


=== Stavanger og Haugesund ===


=== Bergen ===


=== Aalesund og Molde ===


=== Kristiansund ===


=== Trondhjem og Levanger ===


=== Tromsø og Bodø ===


=== Hammerfest, Vardø og Vadsø ===


== Kilder ==
Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste Arkivert 5. april 2015 hos Wayback Machine.
kildevilkår "(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de tolkninger som her er gjort."
Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1914). Stortinget og statsraadet: 1814-1914 D. 1 : De enkelte storting og statsraader 1814-1885. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri.
Orkanen Hugo

Orkanen Hugo ble først oppdaget som en gruppe tordenbyger nær Kapp Verde, Afrika 9. september 1989. Bygene beveget seg vestover og fire dager senere (11. september) ble disse bygene til en tropisk storm. Stormen utviklet seg til orkan 13. september. Når orkanen nådde Karibia forårsaket den massive ødeleggelser på steder som Guadeloupe, St. Croix, Montserrat og Puerto Rico, hvor seks mennesker døde 18. september.

Hugo nådde Nord-Amerika om kvelden 21. september som en kategori 4-orkan på Saffir-Simpson-skalaen like nord for Charleston, South Carolina i retning mot Charlotte, Nord Carolina. Opprinnelig hadde orkanen kurs for Savannah, Georgia, som var evakuert, men gikk i retning mot Charleston. Hadde orkanen gått mot Savannah ville det vært den første store orkanen som traff østkysten mellom Palm Beach, Florida og Savannah River siden 1899. I stedet skulle det gå ytterligere 15 år, inntil orkanen Jeanne, som traff nordlige delen av Palm Beach i 2004.
Da orkanen hadde gitt seg, sa guvernøren i Sør-Carolina Carroll A. Campbell at orkanen hadde felt nok trær til å bygge et hus til hver familie i delstaten Vest-Virginia, som har 1,8 millioner innbyggere. 
Orkanen bragte også med seg nærmere 3000 tornadoer, som også stod for store ødeleggelser.
Hugo forårsaket skader for $7 milliarder (tilsvarer $9,4 milliarder i 2000-verdi) i USA, i tillegg til skader for $3 milliarder i Karibia.
Kildene spriker når det gjelder antall omkomne på grunn av orkanen Hugo. American Meteorological Society hevder 49 omkom i USA. Noen hevder 56, mens andre statlige myndigheter hevder 32. Totalt omkom 70 – 100 mennesker av orkanen, inkludert Karibia.
Nødhjelp ble blant annet gitt av Røde Kors, Frelsesarmeen og flere kirkemenigheter.
På øya St. Croix tok omfattende plyndring og lovløshet til etter orkanen Hugo. Telefon, elektrisitet, sykehus, banker, flyplassen og 90% av all infrastruktur var vesentlig skadet eller ødelagt. Tre dager etter at orkanen traff øya, spurte guvernøren for De amerikanske Jomfruøyer president George H.W. Bush om føderal bistand for å gjenopprette lov og orden på øya. 20. september kom militære styrker til øya. Disse ble værende i to måneder.
Fraktfly ble brukt til å fly inn mat, vann og mobile sykehus.


== Se også ==
Orkanen Gilbert
Orkanen Andrew
Orkanen Katrina
Liste over stortingsrepresentanter 1880–1882

Liste over alle stortingsrepresentanter i perioden 1880 til 1882.  Listen omfatter alle som ble valgt til Stortinget.
Det var totalt 114 representanter fra 44 valgkretser; 76 representanter fra 18 landkretser (amt) og 38 representanter fra 26 bykretser. Antall representanter var øket fra 111 i foregående perioder. To nye bykretser var kommet til ved at
den tidligere kretsen Tromsø, Hammerfest, Vardø, Vadsø og Bodø nå var delt i  to; Tromsø og Bodø og Hammerfest, Vardø og Vadsø.
Perioden omfatter det 29., 30. og 31. ordentlige Storting 1880, 1881 og 1882 samt det 7. overordentlige Storting 1882. Det 29. Storting var samlet 2. februar 1880–23. juni 1880, det 30. 1. februar 1881–22. juni 1881 og det 31. var samlet 1. februar 1882–21. juni 1882. Det overordentlige Storting var samlet 16. januar 1882–31. januar 1882.


== Landkretser ==


=== Smaalenenes Amt ===


=== Akershus Amt ===


=== Hedemarkens Amt ===


=== Christians Amt ===


=== Buskeruds Amt ===


=== Jarlsberg og Laurvigs Amt ===


=== Bratsberg Amt ===


=== Nedenæs Amt ===


=== Lister og Mandals Amt ===


=== Stavanger Amt ===


=== Søndre Bergenhus Amt ===


=== Nordre Bergenhus Amt ===


=== Romsdals Amt ===


=== Søndre Trondhjems Amt ===


=== Nordre Trondhjems Amt ===


=== Nordlands Amt ===


=== Tromsø Amt ===


=== Finmarkens Amt ===


== Bykretser ==


=== Fredrikshald ===


=== Sarpsborg ===


=== Fredrikstad ===


=== Moss og Drøbak ===


=== Christiania, Hønefos og Kongsvinger ===


=== Hamar, Lillehammer og Gjøvik ===


=== Drammen ===


=== Kongsberg ===


=== Holmestrand ===


=== Tønsberg ===


=== Laurvig og Sandefjord ===


=== Brevik ===


=== Porsgrund ===


=== Skien ===


=== Kragerø ===


=== Østerrisør ===


=== Arendal og Grimstad ===


=== Christianssand ===


=== Flekkefjord ===


=== Stavanger og Haugesund ===


=== Bergen ===


=== Aalesund og Molde ===


=== Christianssund ===


=== Trondhjem og Levanger ===


=== Tromsø og Bodø ===


=== Hammerfest, Vardø og Vadsø ===


== Kilder ==
Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste Arkivert 4. januar 2015 hos Wayback Machine.
kildevilkår "(En del av) De data som er benyttet i denne publikasjonen er hentet fra Norsk samfunnsvitenskapelig datatjenestes Politikerarkiv. NSD er ikke ansvarlig for hverken analysen av dataene, eller for de tolkninger som her er gjort."
Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1914). Stortinget og statsraadet: 1814-1914 D. 1 : De enkelte storting og statsraader 1814-1885. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri.
Kurérhund

Kurérhunder var viktige brukshunder for både militære og sivile krefter fram til og med 1. verdenskrig, men siden har andre former for kommunikasjon mer og mer tatt over jobben disse hundene utførte.
En kurérhund fikk trening i å bringe beskjeder ol. mellom to punkter, som oftest mellom to hundeførere. Slike hunder ble benyttet på begge sider i en krig, for eksempel til å bringe viktige beskjeder og medisiner mellom framskutte styrker og kommandosentralen. Også Røde Kors benyttet slike hunder i sin tjeneste. Hundene var trent i å krysse over åpent lende i såvel bomberegn som kryssild og branner. Hundetypene som ble valgt måtte derfor være utholdende, uredde, tøffe, pågående og iherdige. Britene benyttet ofte terriere, som f.eks. airedaleterrier. Tyskerne, på sin side, benyttet gjerne pinscher, schnauzer eller schäferhund.