jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lasse Gustavson

Lasse Gustavson (født 1956) er en svensk foredragholder, forfatter og tidligere brannmann. Gustavsen ble sterkt brannskadet i forbindelse med slukking av en brann i 1981. I årene etter ulykken har han etablert et motivasjonsforedrag som er blitt mye brukt for næringsliv og organisasjoner. Han har også utgitt bok om hendelsen.


== Bakgrunn ==
Gustavson var nyutdannet brannmann i 1981. Han hadde jobbet en uke da brannbilen kjørte inn i en gasslekkasje. Gassen eksploderte og han løp gjennom ilden og overlevde så vidt, men ansiktet og store deler av kroppen ble permanent skadet. Gustavson kjempet seg tilbake til livet, og gjennom boka Gjennom ilden forteller han om livet etter ulykken (ført i pennen av Stig Aasvik). Boka solgte meget godt og lå flere uker på førsteplass for generell litteratur i Norge.Han har siden 1990-årene drevet med en omfattende foredragsvirksomhet om sin skjebne. Blant annet med foredraget «Dine tanker – dine muligheter», hvor han forteller om ulykken, om veien tilbake og kampen om å få kontakt med sitt indre når det ytre er ødelagt.


== Bibliografi ==
2003 – Lev videre, ISBN 9788291701080
2004 – Gjennom ilden: en bok om Lasse Gustavson, ISBN 9788292526019
2005 – Ord for dagen, ISBN 9788292526064
2006 – Dina tankar – dina möjligheter, ISBN 9788292526132


== Referanser ==
IMAX

IMAX er et filmformat og et registrert varemerke som eies av det canadiske selskapet IMAX Corporation.
Teknologien bak IMAX (som betyr Image Maximum på engelsk) ble oppfunnet av tre kanadiere for Canadas Expo 67. Den går gjennom en spesialkonstruert projektor med en hastighet på to meter i sekundet. Lerretet har små hull, slik at lyden tilsynelatende kan komme fra nesten overalt.
På 2000-tallet fantes en IMAX-kino på Aker Brygge i Oslo. Media meldte i 2015 om en samarbeidsavtale som hadde som intensjon at et planlagt Storo Kinosenter i Oslo skal ha IMAX-projektorer.22. mars 2018 åpnet ODEON kino ved Storo storsenter i Oslo. Kinoen er per dags dato (2018) eneste kinosenter med IMAX-visninger i Norge.


== IMAX-projektoren ==
Filmformat: 70 mm, 15 perf.
Vekt: 900 kg.
Projeksjon: kule, 180° x 120°
Lampe: 15 kW Xenon


== Filmen ==
Filmhastighet: 24 bilder pr. sek.
Filmareal: 3.376 mm² (verdens største filmprint)
Filmlengde: 4–5 km
Filmvekt: ca. 100 kg


== Referanser ==


== Kilder ==
Tycho Brahe Planetarium


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) IMAX cinemas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Volcanic Explosivity Index

Volcanic Explosivity Index, eller VEI-skalaen, angir et vulkanutbrudds styrke. Det er basert på mengden av lava og aske vulkanen slynger ut.


== Klassifisering ==
Vitenskapelig klassifiseres vulkanske utbrudd etter sin styrke og man benytter Volcanic Explosivity Index (VEI) for å beskrive styrken. Det måles hvor mye vulkansk materiale som slippes ut, hvor høyt opp i luften det slynges og hvor lang tid det varer. Skalaen går fra 0 til 8. Den er logaritmisk og fører til at VEI 4 er 10 ganger så kraftig som VEI 3.


== Eksempel på utbrudd ==
*Antall VEI 2- og VEI 3-utbrudd i de siste 10 000 år baserer seg på 1994-tall fra Global Volcanism Program of the Smithsonian Institution. Antall utbrudd større enn VEI 3 i de siste 10 000 år baserer seg på institusjonens 2010-tall.


== Referanser ==
Trikloretan

1,1,1-Trikloretan er et ozonreduserende stoff.
Siden 1996 har stoffet vært forbudt i alle industrialiserte land i henhold til Montrealprotokollen. Unntak fra forbudet kan gis av Statens forurensningstilsyn for bruk til kjemiske analyser.
Trikloretan ble før forbudet trådte i kraft brukt til avfetting og som løsemiddel.
I 2005 ble det importert 4 kg trikloretan til bruk i laboratorieanalyser.


== Kilder ==
Miljøstatus i Norge
George F. Smoot

George Fitzgerald Smoot III (født 20. februar 1945) er en amerikansk astrofysiker og kosmolog. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 2006 sammen med John C. Mather. De mottok prisen for oppdagelsen av den kosmiske  mikrobølgebakgrunnsstrålingens svartlegemeform og anisotropi.


== Priser og utmerkelser (utvalg) ==
2006 – Nobelprisen i fysikk
2003 – Albert Einstein-medaljen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) George Smoot – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) George F. Smoot – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
nobelprize.org, Kungliga Vetenskapsakademiens pressemelding
(en) Nobelprisen i fysikk 2006 hos Nobelprize.org
(en) George F. Smoot hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 2006
John C. Mather

John Cromwell Mather (født 7. august 1946 i Roanoke, Virginia) er en amerikansk astrofysiker og kosmolog. Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 2006 sammen med George F. Smoot «for deres oppdagelse av svarte legemers form og anisotropi i den kosmiske mikrobølgebakgrunnsstrålingen»
Mather gikk ut fra Newton High School i Newton, New Jersey, i 1964. Han tok videre en Bachelorgrad i fysikk ved Swarthmore College i 1968 og en filosofisk doktorgrad i fysikk ved University of California, Berkeley i 1974. I perioden 1974-76 var han postdoktor ved Columbia University Goddard Institute for Space Studies


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysikk 2006 hos Nobelprize.org
(en) John C. Mather hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 2006
nobelprize.org, Kungliga Vetenskapsakademients pressemelding
Gertrud av Sachsen

Gertrud av Sachsen (nederlandsk: Geertruida; født ca. 1030, død 4. august 1113) var datter av Bernhard II av Sachsen og Eilika av Schweinfurt. Rundt 1050 giftet hun seg med grev Floris I av Holland og da han døde 28. juni 1061 ble hun verge for den nye greven, deres sønn Dirk V.Ved Dirk den femtes overtagelse av grevskapet utnyttet biskop Vilhelm I av Utrecht muligheten han fikk til å okkupere deler av områder han gjorde krav på i Holland. Vilhelms krav ble bekreftet av to chartere (offisielle dokumenter) fra keiser Henrik IV (30. april 1064 og 2. mai 1064). De eneste områdene Dirk fikk beholde lå vestenfor Vlie og rundt Rhinens utløp.Gertrud og Dirk trakk seg tilbake til øyene i dagens Zeeland og overlot de omstridte landområdene til okkupanten Vilhelm. I 1063 giftet Gertrud seg på nytt, denne gangen med Boudewijn V av Flanderns nest eldste sønn Robert I av Flandern, også kjent som «friseren Robrecht». Robert ga Dirk det keiserlige Flandern som apanasje, inklusive øyene vest for Schelde i Zeeland.


== Familie og barn ==
Gertrud levde et langt liv, men lite er kjent om henne. Hun finnes bare omtalt i noen få chartere, og hennes innflytelse på hoffet i Flandern var begrenset på grunn av svigermoren Adela af Frankrike, og senere av svigerdatteren Clementia av Burgund. Hun spilte antagelig en svært liten rolle i politikken, men barnebarna hennes fikk høye adelige og kongelige titler i ulike europeiske land.Gertrud og Floris fikk flere barn. Antallet varierer i de ulike kildene. Foundation for Medieval Genealogy har dokumentert fem barn. Nettstedet History of royal women, som oppgir E.H.P. Cordfunke (1987)Gravinnen van Holland som kilde, oppgir at paret fikk minst seks barn:

Dirk  (født ca. 1052, Vlaardingen–17. juni 1091). Han etterfulgte sin far som Dirk V.
Bernhard (døde ung)
Eilika (døde ung)
Othilde (døde ung)
Floris (født ca. 1055), kannik i Liège (?). Døde ung, iflg nettstedet History of royal women.
Bertha (født ca. 1055–1094, Montreuil-sur-Mer), gift med Filip I av Frankrike i 1072.
Pieter (født ca. 1053), kannik i Liège.
Adela (født ca. 1061), gift med grev Baudouin I av Guines.
Biographisch Woordenboek omtaler et barn til, datteren MachteldMed Robert I fikk hun ytterligere fem barn:

Robert II (født ca. 1065 – 5. oktober, 1111).
Adele (død i 1115), først gift med kong Knud IV av Danmark. Sammen fikk de sønnen Karl den gode, som senere ble greve av Flandern. Hun giftet seg senere med Roger Borsa, hertug av Puglia.
Gertrude, som giftet seg med hertug Thierry II av Lorraine. Sammen fikk de sønnen Thierry av Alsace, den senere greven av Flandern.
Philip av Loo. Hans uekte sønn Vilhelm av Ieper hadde også et krav på grevskapet Flandern.
Ogiva, abbedisse av klosteret i Mesen (Messines).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Genealogi A-Z
Dill

Dill (Anethum graveolens) er en krydder- og medisinplante i skjermplantefamilien. Opprinnelig stammer den fra Sentral-Asia. I dag dyrkes den i mange land i Europa. Dill er en ettårig urt som kan bli opp til en meters høyde. Planten er på sitt beste når planten er 15-20 cm. høy.


== Etymologi ==
Navnet dill kommer fra angelsaksisk dile som norsk og i moderne engelsk har blitt til dill.Oxford English Dictionary fører ordet tilbake til de gammel engelske dili, dile, (dil) dyle som samsvarer med gammelt lavtysk dilli, middelnederlandsk og nederlandsk dille, gammelt høytysk tilli og middelhøytysk tille samt tysk dill og dille, dansk dild og svensk dill.Falk og Torp viser også til formene dilli i oldsaksisk samt sideformen i angelsaksisk dyle, i tysk dialekt Tülle og i eldre dansk dylle.Falk og Torp mener at ordet henger sammen med det tyske ordet Dolde (blomsterskjerm) fra oldhøytysk toldo som kommer fra den indogermanske roten *dhel (blomstre).Oxford English Dictionary mener at opprinnelsen til de germanske variantene av ordet er ukjent.Dilla og dylla i norske dialekter, samt oldnorsk dylla brukes i norske dialekter om en annen plante, åkerdylle (Sonchus arvensis).


== Dill som krydder ==
Det er de smale, velsmakende bladene som blir brukt som krydder, men også frøene kan brukes. De har sterkere smak og brukes ikke så ofte. Dillen brukes tradisjonelt som tilbehør til for eksempel gravlaks, krepseanretninger, potetretter, salater og spesielt sammen med fisk og skalldyr. Den er hovedingrediens i dillsaus.
I Romania blir urten kalt Mărar og blir brukt i borsjtsj og i tilberedningen av sylteagurker.


== Historie ==
Dill stammer fra et område rundt Middelhavet og sør i Russland. Zohary og Hopf bemerket at «ville og ugresslignende typer dill er utbredt i Middelhavet og i Vest-Asia.» Selv om flere kvister av dill ble funnet i graven til Amenhotep II fra rundt 1400 f.Kr., rapporteres de at de tidligste arkeologiske bevis for dyrkingen kommer fra sen neolittisk bosetninger på bredder av innsjøer i Sveits rundt 3600 f.Kr. Spor har blitt funnet i romerske ruiner i Storbritannia, og er også nevnt i Matteusevangeliet 23,23.


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) dill i Encyclopedia of Life 
(en) dill i Global Biodiversity Information Facility 
(no) dill hos Artsdatabanken 
(sv) dill hos Dyntaxa 
(en) dill hos ITIS 
(en) dill hos NCBI 
(en) dill hos The International Plant Names Index 
(en) dill hos Tropicos 
(en) Kategori:Anethum graveolens – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Anethum graveolens – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anethum graveolens – detaljert informasjon på Wikispecies
Project X

Project X var et straight edge hardcore-band fra New York City. Bandet ble opprettet fordi John Porcelly og Alex Brown ville legge en 7" EP ved nummer 5 av fanzinen sin Schism. 7"en hadde fem korte, brutale sanger, og tekstene omhandlet blant annet militant straight edge, vennskap og utestengelse fra klubber, i dette tilfellet Youth of Todays utestengelse fra legendariske CBGB. 7"en er senere nyutgitt på CD med ett ekstra live-spor.
Bandet spilte rundt fem konserter, og eksisterte i årene 1987–1989


== Medlemmer ==
Alex Brown (Side by Side, Gorilla Biscuits), gitar
John Porcelly (Youth of Today, Judge), sang
Walter Schreifels (Gorilla Biscuits, Youth of Today), bass
Sammy Siegler (Side by Side, Youth og Today, Judge), trommer


== Eksterne lenker ==
(en) Project X på MusicBrainz 
(en) Project X på Songkick
Christine Hope

Christine Hope (født 1971) er en norsk komiker og skuespiller. 
Hope er født i Bergen, men oppvokst på Stord. Hun fikk sitt gjennombrudd i 2003 i forbindelse med humorserien Frittgående Hope på TV 2. Serien gikk flere ganger i reprise, blant annet på TV 2 Zebra. Hun har siden medvirket i revyforestillingene som «I gode og galne dager» (sammen med Dag Schreiner) (2011), «Hope/Breivik tur retur» (sammen med Ina Breivik) (2009), og «Herborg og Hope» (sammen med Herborg Kråkevik) (2006). Hun har også gjort noen soloshow.
Hope har også spilt i komedier, som blant annet «Den stundesløse» på Den Nationale Scene, i TV-serier som Verdens beste SFO på NRK Super (2010–2011) og dramaserien Schmokk (NRK) (2011). Fra 2014 til 2021 var hun programleder i Symesterskapet på NRK. Det kan også nevnes at hun hadde stemmen til Elfie i den animerte TV-serien Vennebyen (2009) og til nyhetsoppleseren i animasjonsfilmen Månelyst i Flåklypa (2018)
Hun ble kåret til «Årets kvinnelige scenekomiker» under Komiprisen 2017 for oppsetningen «Hope, skulder, kne og tå».


== Familie ==
Hope giftet seg i 2003 med musikeren Eduardo Andersen (bedre kjent under navnet Doddo).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Christine Hope på Internet Movie Database
Osen kraftverk (Sirdal)

Osen kraftverk  er et  vannkraftverk i Tonstad i Sirdal kommune i Agder. 
Kraftverket utnytter fallet på 67 meter fra reguleringsmagasinet i Nespervatnet til Bjørnestadvatn. Magasinkapasiteten er på 40 millioner m³.
Også Furevatnet reguleres og den tilføres også vann fra Kuli kraftverk.
Vannet føres først i en 2.3 km lang tunnel og så i en 178 meter lang rørgate fra magasinet til kraftstasjonen.
Bjørnestadvatnet er reguleringsmagasin for Finså kraftverk.
Samlet effekt er 4 MW og midlere årsproduksjon er på 18 GWh. 
Kraftverket eies av Agder Energi og startet produksjonen i 1964.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Agder Energi
.
Humanistisk navnefest

Humanistisk navnefest (frem til 2006 Borgerlig navnefest) omtales ofte feilaktig som "navnedag" og arrangeres av Human-Etisk Forbund, og er en høytidelig seremoni for å feire at et barn er født og har fått sitt navn. Tatt fra norrøn mytologi "nafntesti", et rituale som gav navnet. Dette i tillegg til "Ausa vatni", som var et rituale som gav barnet rettigheter. Dvs barnet ble erklært friskt, og kunne ikke lenger drepes, eller bli overlatt uten straff.  
Seremonien er tuftet på et humanistisk livssyn, og er uten religiøst innhold. Humanistisk navnefest finner sted i rådhus, kultur- eller samfunnshus og inneholder musikk, sang, diktlesning og tale for dagen. Seremonien varer i underkant av én time. Barnet får en vakker minnetavle under seremonien, som gjerne overværes av slektninger og venner.
Humanistisk navnefest arrangeres over hele Norge og er åpen for alle. Det kreves ikke medlemskap i Human-Etisk Forbund for å delta i navnefest, hverken av barnet eller foreldrene. Barnet blir heller ikke medlem, da Human-Etisk Forbund ikke praktiserer barnemedlemskap, men har en nedre aldersgrense på 15 år («livssynslavalderen»). Barnet kan derimot om ønskelig registreres hos organisasjonen som barn av medlem, slik at det tilfaller organisasjonen et visst statlig tilskudd årlig (den såkalte «kirkeskatten»).
I 1992 deltok 1 049 barn på navnefest, i 2008 var det 2 183 deltagere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om navnefest hos Human-Etisk Forbund
Kuli kraftverk

Kuli kraftverk  er et  vannkraftverk i Tonstad i Sirdal kommune i Agder.
Kraftverket utnytter fallet på 173,5 meter fra reguleringsmagasinet Kulivatn til Furevatnet. Magasinkapasiteten er på 36 millioner m³.
Kulivatn reguleres mellom 612 og 577 moh. Furevatnet reguleres mellom 438 og 423 moh. 
Vannet føres først i en 780 meter lang tunnel og så i en 276 meter lang rørgate fra magasinet til kraftstasjonen.
Furevatnet er ett av reguleringsmagasinene for Osen kraftverk.
Samlet effekt er 6 MW og midlere årsproduksjon er på 25 GWh. 
Kraftverket eies av Agder Energi og startet produksjonen i 1966.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Agder Energi
Floris I av Holland

Floris I (født 1030, død 28. juni 1061) var greve av Holland og Vest-Friesland fra 1049 til sin død i 1061. Han er også kalt Florentius I, blant annet i det gamle dokumentet Annales Egmundani.Floris var nest eldste sønn av grev Dirk III av Holland og Othelinde av Sachsen, datter av markgreve Bernhard I av Nordmark. Floris etterfulgte broren Dirk IV som greve av Holland og Vest-Friesland, da denne falt i kamp i 1049.Rundt 1050 giftet han seg med Gertrud av Sachsen, datter av Bernhard II av Sachsen og Eilika av Schweinfurt.Han underkastet seg keiser Henrik III av det tysk-romerske rikes styre og berget dermed sin farsarv. Floris fortsatte de tradisjonelle feidene, og 28. juni 1061 drepte markgreve Ekbert I av Braunschweig-Meißen ham i Nederhemert da han reiste fra Zaltbommel. De var rivaler med hensyn til Friesland.Floris I ble begravet i Egmond, Noord-Holland.Gertrud giftet seg på nytt etter at Floris døde med Robert I av Flandern. 3. august 1113 døde hun i Veurne og ble begravet i St.-Walburgakirken der. 


== Familie og barn ==
Floris og Gertrud fikk flere barn. Antallet varierer i de ulike kildene. Foundation for Medieval Genealogy har dokumentert fem barn. Nettstedet History of royal women, som oppgir E.H.P. Cordfunke (1987)Gravinnen van Holland som kilde, oppgir at paret fikk minst seks barn:

Dirk  (født ca. 1052, Vlaardingen–17. juni 1091). Han etterfulgte sin far som Dirk V.
Bernhard (døde ung)
Eilika (døde ung)
Othilde (døde ung)
Floris (født ca. 1055), kannik i Liège (?). Døde ung, iflg nettstedet History of royal women.
Bertha (født ca. 1055–1094, Montreuil-sur-Mer), gift med Filip I av Frankrike i 1072.
Pieter (født ca. 1053), kannik i Liège.
Adela (født ca. 1061), gift med grev Baudouin I av Guines.
Biographisch Woordenboek omtaler et barn til, datteren Machteld


== Stamtre ==


== Referanser ==
Humanistisk gravferd

Humanistisk gravferd, (tidligere Borgerlig gravferd) er en verdig og høytidelig seremoni til minne om og med fokus på avdøde, som arrangeres av Human-Etisk Forbund. Seremonien er uten prest eller annen kirkelig representant og uten jordpåkastelse eller andre religiøse ritualer. 
Alle som ønsker det kan velge Humanistisk gravferd, og seremonien kan brukes både ved kistebegravelse, urnebisettelse og askespredning. Det er ikke noe krav at avdøde var medlem i Human-Etisk Forbund, men det påbeløper et gebyr dersom dette ikke var tilfelle. Om avdøde var medlem, er seremonien gratis.
Gravferdsbyråene kan om ønskelig ordne alt det praktiske og blant annet alle meldinger som skal gis til det offentlige, og de kan stå for hele eller deler av seremonien.
Om ønskelig kan byråene formidle bistand fra Human-Etisk Forbunds gravferdstalere som bistår de pårørende med råd og veiledning, og om ønskelig videre med selve seremonien med musikkvalg, dikt med videre. I mange tilfeller holder de en minnetale og leder seremonien. Musikkvalg, bruk av både organist og CD-innspillinger, dikt og innslag er etter de pårørendes ønsker. Human-Etisk Forbund garanterer bistand fra sine gravferdstalere ved medlemmers gravferd, og bistår så langt kapasiteten rekker for ikke-medlemmer. 
I 1992 ble det avholdt 183 gravferder i regi av Human-Etisk Forbund. I 2006 var tallet 395 seremonier.


== Se også ==
Begravelse


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om gravferd på Human-Etisk Forbunds hjemmeside
Evangelisk Bibel-Seminar

Evangelisk Bibel-Seminar er en bibelskole på Østerbo, ved Halden.  Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter eier skolen. 


== Historie ==
Skolen ble startet i 1991 og hadde tilhold i Nordregate (Grünerløkka) i Oslo. Da Evangeliesenteret kjøpte stedet Østerbo i 1992, flyttet skolen dit.
Faste lærere ved første året ved skolen var Bjørg Tolleshaug, Bjørn Gjellum og Ole b. Jarlvang.
Skolens første rektor var Ole B. Jarlvang. Han fungerte i to år. Deretter satt han i styret og i generalforsamlingen i flere år. Rektor fra høsten 2000 var Trond Eriksen som også er rektor idag (høsten 2006).


== Fagtilbudet ==
Mange av elevene er tidligere rusmisbruker som har vært til rehabilitering i Evangeliesenteret. Noen av disse har ikke fullført ordinær skolegang, derfor undervises det i norsk, engelsk og matematikk, noe som ikke er vanlig ved bibelskoler.
Evangelisk Bibel-Seminar har tre linjer. (tall fra år 2006)

Ettårig bibelkurs (32 elever) – grunnleggende bibelundervisning. Historisk oversikt og å forstå helheten i bibelen og den kristne troen.
Medarbeiderlinje (ti elever) – videregående bibelundervisning. Tidligere kalt evangeliseringslinja.
Formingslinje (seks elever) – praktisk arbeid og personlig utvikling. Linjen er litt tillrettelagt for mennesker med lese- og skrivevansker.
Fylkesvei 6612

Fylkesvei 6612 (Fv6612) går mellom Leinstrand i Trondheim og Skjeringstad i Melhus kommune.
Veien følger den tidligere traséen til europavei 6 og er skiltet Melhusvegen.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 740 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 TrondheimMelhusvegen 

 MelhusMelhusvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Vegliste Trøndelag oktober 2018

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6612
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Haines Borough

Haines Borough er et fylke i den amerikanske delstaten Alaska. Det ligger i den sørøstlige delen av staten og grenser mot Juneau City and Borough i sør og mot Skagway-Hoonah-Angoon i vest. Det har også grense mot Canada i øst .
Haines Boroughs totale areal er 7 060 km² hvorav 990 km² er vann. I 2000 hadde fylket 2 392 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Haines.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Haines Borough, Alaska – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kenai Peninsula Borough

Kenai Peninsula Borough er et fylke i den amerikanske delstaten Alaska. Området har et totalt areal på 64 108 kvadratkilometer, hvorav 41 635 km² land og 22 473 km² vann, og et folketall på  55 400 (2010). Administrasjonssenteret er byen Soldotna.
Bykommunen omfatter landområder på nordvestsiden og sørøstsiden (Kenaihalvøya) av Cook Inlet i den sørlige delen av delstaten, og grenser til Lake and Peninsula Borough i vest, Bethel Census Area i nordvest, Matanuska-Susitna Borough og Municipality of Anchorage i nord, Valdez-Cordova Census Area i øst og Kodiak Island Borough i sørvest.
Området ble etablert som valgdistriktet Kenai-Cook Inlet i 1958. I 1964 ble Kenai-Cook Inlet og Seward slått sammen til den organiserte bykommunen Kenai Peninsula.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Kenai Peninsula Borough, Alaska – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Skaun bygdamuseum

Skaun bygdamuseum er et bygdemuseum i Skaun kommune i Trøndelag. Det består av tre hoveddeler; et bygdetun på Skreddarhaugen ved Husaby, ei lokalhistorisk utstilling på Venn flerbrukshus og skolemuseet Råbygda gamle skole. Det er organisert som en egen frivillig organisasjon.


== Skreddarhaugen ==
Rundt tunet på Skreddarhaugen er det fem bygninger; hovedbygninga Svenstu, en låve, et sprøytehus og stabburene Dalsburet og Motzfeldtburet (også kalt Mosburet). Her finnes ca. 800 gjenstander fra hverdagslivet på en liten gård eller husmannsplass. I andreetasjen er det særlig mange gjenstander knyttet til skomakeryrket.


== Lokalhistorisk utstilling ==
Den lokalhistriske utstillinga er i kjelleren på flerbrukshuset på Venn. Her er det blant annet informasjonsplakater om historia til Skaun kommune, særlig om mellomalderen, og mange gjenstander for lintilverking.


== Skolemuseet ==
Skolemuseet er lokalisert på Råbygda gamle skole fra 1878. Dette er en skole som er nedlagt. 


== Eksterne lenker ==
Skaun kommune om Skaun bygdamuseum