Kommunestyrevalget 2007

Overgripende artikkel: Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2007Ved kommunevalget i 2007 blei det valgt representanter til kommunestyrene i landets 430 kommuner. Valget foregikk 10. september og i noen kommuner også 9. september, og det blei samtidig foretatt valg til fylkesting og til bydelsutvalg i Oslo.
Ved valget var det 3 611 363 som hadde stemmerett. Av disse var det 2 226 834 som avgav stemme, altså 61,7 prosent. 14 313 stemmesedler var blanke, mens 2 815 stemmer blei forkasta av ulike grunner. Det blei altså avgitt 2 209 706 gyldige stemmer (61,2 prosent). Det var i alt 62 555 kandidater på listene.


== Generelt om stemmetall ==
Kommunevise stemmetall finnes i to databaser. Den ene er Kommunal- og regionaldepartementets oversikt på nettstedet valg.no. Den andre ligger hos Statistisk sentralbyrå (SSB), og tall fra denne finnes i ferdige tabeller på byråets nettsted. En kan også konstruere egne tabeller ved hjelp av byråets verktøy, Statistikkbanken. Stemmetalla i de to basene avviker tidvis noe. Dette skyldes at valg.no låses på et tidspunkt; for valget i 2007 skjedde dette 22. november. Det forekommer imidlertid at det kommer inn rettelser seinere. Disse legges inn i SSB-basen, og denne er altså den i ettertid mest oppdaterte.
De to basene har sine ulike fordeler i oppbygning og innhold. I denne artikkelen er alle kommunetall i de store fylkesvise tabellene henta fra valg.no. Det meste av tall på fylkesnivå og nasjonalt er derimot fra SSB. Summene fra kommunetabellene vil derfor kunne avvike noe fra de aggregerte talla.


== Landsresultat ==
De avgitte stemmene fordelte seg slik: 


== Partiresultater ==


=== Arbeiderpartiet ===
Arbeiderpartiet fikk 29,6 prosent av stemmene. Dette var partiets tredje svakeste resultat i kommunevalg sia 1928. Det var likevel positivt i den forstand at det var framgang fra 1999 og 2003, som var partiets to dårligste.
Partiet stilte i alt 420 reine lister ved kommunevalget. I sju kommuner var partiet med på felleslister: Flå (med Sp og KrF), Kvitsøy (med tverrpolitisk gruppe), Selbu (med SV), Flatanger (med SV), Bø i Nordland (med Høyre), Røst (med frie velgere) og Ibestad (med Sp og V). Det var altså bare i tre kommuner partiets navn ikke fantes på en stemmeseddel, nemlig Utsira, Modalen og Bjarkøy. Partiet var størst i 225 kommuner.
Partiets beste fylke var Finnmark, der det fikk 40,5 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Vest-Agder med 20,4 prosent. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Årdal med 77,5 prosent. Det dårligste var i Kautokeino (5,1 prosent).


=== Høyre ===
Høyre blei nest største parti med 19,3 prosent, en framgang fra 2003, men likevel fortsatt betraktelig svakere enn resultata fra 1975 til 1999, som alle var på 20-tallet.
Høyre stilte i alt 374 reine lister og var størst i 47 kommuner.
Partiets beste fylke var Akershus, der det fikk 27,7 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Nord-Trøndelag med 8,5 prosent. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Valle med 48,9 prosent. Det dårligste var i Sømna (2,1 prosent).


=== Fremskrittspartiet ===
Fremskrittspartiet var tredje største parti med 17,5 prosent, det beste resultatet noen sinne.
Frp stilte i alt 336 lister og blei størst i 33 kommuner.
Partiets beste fylke var Østfold, der det fikk 22,9 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Sogn og Fjordane med 8,3 prosent. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Nordreisa med 49,3 prosent. Det dårligste var i Tynset (2,2 prosent).


=== Senterpartiet ===
Senterpartiet fikk 7,9 prosent av stemmene, et resultat som er nokså vanlig for partiet, om vi ser bort fra fire valg i tilknytning til EU-debattene i Norge. Da lå partiet på rundt 11 prosent.
Sp stilte i alt 395 reine lister og var dermed det partiet som hadde nest størst geografisk bredde. Det var største parti i 72 kommuner. Bortsett fra Oslo var det bare i Akershus og Finnmark det ikke var en eneste kommune med Sp som største parti. 
Partiets beste fylke var Nord-Trøndelag, der det fikk 22,6 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Oslo med 0,8 prosent. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Leka med 69,3 prosent. Oslo var også svakeste kommune.


=== Kristelig Folkeparti ===
Kristelig Folkeparti fikk 6,4 prosent, tangering av resultatet fra 2003, som var partiets svakeste etter andre verdenskrig.
KrF stilte i alt 317 reine lister. Det var størst i ni kommuner.
Partiets beste fylke var Vest-Agder, der det fikk 19,8 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Finnmark med 2,3 prosent. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Giske med 43,2 prosent. Det dårligste var i Overhalla (1,2 prosent).


=== Sosialistisk Venstreparti ===
SV fikk 6,2 prosent av stemmene, nokså nær ei halvering av toppresultatet fra 2003. Trøsten måtte være at det likevel var partiets fjerde beste resultat i et kommunevalg.
SV stilte i alt 310 reine lister. Det blei største parti i én kommune, Nesodden.
Partiets beste fylke var Oslo, der det fikk 10,6 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Vest-Agder med 3,6 prosent. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Namsskogan med 33,6 prosent. Det dårligste var i Rakkestad (1,2 prosent).


=== Venstre ===
Venstre fikk 5,9 prosent, det beste resultatet sia 1971 og partisplittelsen som fulgte etter folkeavstemninga i 1972.
Venstre stilte i alt 299 reine lister og blei største parti seks steder.
Partiets beste fylke var Oslo, der det fikk 8,7 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Finnmark med 2,4 prosent. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Flatanger med 42,9 prosent. Det dårligste var i Porsanger (0,7 prosent).


=== Rød Valgallianse ===
Rød Valgallianse (og dermed det nye partiet Rødt) fikk 1,9 prosent av stemmene. Det var det nest beste kommunevalgresultatet partiet har hatt. 1999 var en tidel bedre.
RV stilte i alt 78 reine kommunelister.
Partiets beste fylke var Oslo, der det fikk 5,2 prosent av de avgitte stemmene. Svakest var resultatet i Hedmark der det ikke hadde noen kommunelister. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Risør med 13,7 prosent. 


=== Pensjonistpartiet ===
Pensjonistpartiet fikk 0,9 prosent av stemmene, det samme som i 1995 og 1999, men svakere enn i 1991 (1,4 prosent) og i 2003 (1,3).
Partiet stilte liste i 48 av landets kommuner. Dets beste fylke var Hedmark, der det fikk 3,5 prosent av de avgitte stemmene. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Kongsvinger med 16,2 prosent. 


=== Miljøpartiet De Grønne ===
Miljøpartiet De Grønne fikk 0,3 prosent av stemmene, noe som er om lag som vanlig. Partiet stilte i alt 15 reine lister. Det beste kommuneresultatet fikk det i Flakstad med 3,7 prosent. 


=== Demokratene ===
Demokratene fikk 0,2 prosent av stemmene, omtrent som fire år før. Partiet stilte i 69 kommuner og hadde størst oppslutning i Vest-Agder med 2,3 prosent av stemmene. Fedje var beste kommune med 4,7 prosent. I kommunene Overhalla og Nærøy gjorde partiet det kunststykke å oppnå null stemmer.


=== Kystpartiet ===
Kystpartiet fikk også 0,2 prosent av stemmene og hadde en svak tilbakegang fra 2003. Resultatet er imidlertid atskillig svakere enn det partiet presterte ved stortingsvalga både i 2001 og 2005.
Kystpartiet stilte i alt 41 lister. Det blei største parti i Skjervøy, hjemkommunen til partileder Roy Waage, der det fikk 38,6 prosent av stemmene.


=== Samefolkets parti ===
Samefolkets parti stilte tre reine lister, alle i Finnmark. Dette var i Kautokeino (21,2 %), Karasjok (18,5 %) og Nesseby (15,2 %). I tillegg deltok partiet i ei fellesliste i Tana. I 2003 var det liste også i Alta og Oslo.


=== Kristent Samlingsparti ===
Kristent Samlingsparti stilte åtte lister ved dette valget. Beste resultater var i Ulstein og Hå med henholdsvis 1,3 og 0,9 prosent av stemmene. Totalt økte partiet sitt stemmetall med drøyt 100 fra valget i 2003.


=== Norges kommunistiske parti ===
NKP stilte denne gangen fem lister. Det beste kommuneresultatet fikk partiet i Tranøy med 1,8 prosent. I Alta oppnådde NKP 1,1 prosent, mens listene i Oslo, Trondheim og Bergen fikk bare 0,1 prosent. På landsbasis var stemmetallet redusert til en firedel i forhold til kommunevalget i 2003.


=== Samfunnspartiet ===
Samfunnspartiet stilte liste bare i én kommune, Oslo.


=== Det Liberale Folkepartiet ===
DLF stilte også bare liste i Oslo.


=== Andre lister ===
Det blei i tillegg til ovennevnte lister stilt i alt 209 felleslister og lokale lister. 36 av disse blei størst i sin kommune.


== Fylkesvise resultater ==


=== Østfold ===
Østfold hadde på valgtidspunktet 18 kommuner. Det var 206 032 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 59,5 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 132 lister. Arbeiderpartiet stilte rein partiliste i samtlige kommuner og blei største parti i 11 av disse. Fremskrittspartiet, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Høyre stilte i 17 kommuner hver. Sp var størst i fire og Frp i tre kommuner. Ellers stilte partiene slikt antall lister: V 14, SV 13, Pensjonistpartiet 6, RV 4, Demokratene og Kristelig Samlingsparti 2 hver, Miljøpartiet og Kystpartiet 1 hver. Det var videre tre lokale lister.  


=== Akershus ===
Akershus hadde på valgtidspunktet 22 kommuner. Det var 384 944 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 64,2 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 188 lister. Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet stilte reine partilister i samtlige kommuner, mens Venstre mangla i en kommune. RV stilte 15 steder, Pensjonistpartiet 9, Demokratene 4 og Miljøpartiet 2.  Det var videre fem lokale lister. Arbeiderpartiet var størst i 15 kommuner, Høyre i 5 og SV og Frp i én hver.


=== Oslo ===
I Oslo valgtes det et kommunestyre som også har fylkestingets oppgaver.  Det var 441 930 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 61,8 prosent stemme.
Velgerne hadde 19 lister å velge mellom. Arbeiderpartiet blei største parti.


=== Hedmark ===
Hedmark hadde på valgtidspunktet 22 kommuner. Det var 149 207 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 59,6 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 133 lister. Arbeiderpartiet stilte rein partiliste i samtlige kommuner og blei største parti i 16 av disse.
Senterpartiet stilte i 20 kommuner og blei størst i fem. SV stilte også i 20, videre hadde Frp 16 lister, Høyre 15, Venstre 12, KrF 10 og Pensjonistpartiet i 7. RV stilte ingen steder i fylket, mens det var 11 lokale lister. Av disse var By- og bygdelista i Hamar størst i sin kommune.


=== Oppland ===
Oppland hadde på valgtidspunktet 26 kommuner. Det var 143 552 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 59,9 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 156 lister. Arbeiderpartiet stilte rein partiliste i samtlige kommuner og blei største parti i 18 av disse. Senterpartiet stilte også i alle og blei størst i seks. I de to siste kommunene var det lokale lister som blei størst, nemlig Gran bygdeliste og bygdelista i Vestre Slidre. Høyre stilte 20 lister, SV 17, Venstre 16, KrF og Frp 14 hver, Pensjonistpartiet 4 og RV 3. Miljøpartiet og Demokratene stilte ei liste hver, og det var i alt 14 lokale lister.


=== Buskerud ===
Buskerud hadde på valgtidspunktet 21 kommuner. Det var 193 000 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 60,4 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 143 lister. Arbeiderpartiet stilte rein partiliste i samtlige kommuner, unntatt i Flå, der partiet deltok i ei fellesliste med Sp og KrF. For øvrig var Ap størst i ni kommuner. Høyre stilte liste i alle kommuner unntatt én. Partiet blei størst fem steder. Senterpartiet hadde 18 lister og var størst fire steder. Venstre hadde 15 lister og blei størst i en kommune. Ellers hadde Frp 19 lister, KrF 17, SV 15, RV 6, Demokratene 5 og Kystpartiet 1 liste hver. Det var i alt 7 lokale lister. Av disse blei Bygdefolkets liste i Flå og Tverrpolitisk bygdeliste i Krødsherad sine kommuners største.


=== Vestfold ===
Vestfold hadde på valgtidspunktet 14 kommuner. Det var 174 461 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 60,0 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 113 lister. Arbeiderpartiet og Høyre stilte reine partilister i samtlige kommuner, og blei størst henholdsvis sju og fire steder. Fremskrittspartiet og Senterpartiet mangla begge liste i en kommune. De var størst i henholdsvis to og en kommune. Ellers hadde KrF, Venstre og SV 12 lister, Demokratene 9 og RV 3. Miljøpartiet, Pensjonistpartiet og Kystpartiet stilte en liste hver. Det var i alt 8 lokale lister. 


=== Telemark ===
Telemark hadde på valgtidspunktet 18 kommuner. Det var 129 779 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 60,0 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 119 lister. Arbeiderpartiet og Senterpartiet stilte reine partilister i samtlige kommuner og blei størst henholdsvis 13 og 3 steder. KrF og Frp hadde henholdsvis 16 og 14 lister. De var størst en kommune hver. Ellers hadde Høyre 15 lister, Venstre 13 og SV 12. RV stilte tre lister, Demokratene to og Pensjonistpartiet ei. Det var i alt 7 lokale lister.


=== Aust-Agder ===
Aust-Agder hadde på valgtidspunktet 15 kommuner. Det var 80 718 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 60,3 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 102 lister. Arbeiderpartiet og Senterpartiet stilte reine partilister i samtlige kommuner, mens Høyre og Kristelig Folkeparti mangla i en hver. De fire partia blei størst i henholdsvis 4, 3, 4 og 1 kommune. Fremskrittspartiet hadde 12 lister og blei størst i en kommune. Ellers hadde Venstre 11 lister, SV 7, Demokratene 4 og Pensjonistpartiet 3. RV og Kystpartiet stilte en liste hver. Det var i alt 5 lokale lister.


=== Vest-Agder ===
Vest-Agder hadde på valgtidspunktet 15 kommuner. Det var 124 182 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 62,4 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 113 lister. Arbeiderpartiet, KrF, Høyre og Senterpartiet stilte reine partilister i samtlige kommuner, og blei størst henholdsvis 3, 3, 3 og 2 steder. Fremskrittspartiet hadde 13 lister og blei størst i to kommuner. Ellers hadde Venstre 12 lister, Demokratene 10, SV 9 og RV og Pensjonistpartiet 2 hver. Miljøpartiet De Grønne stilte en liste. Det var i alt fire lokale lister. To av disse blei sine kommuners største: Bygdelista for øvre del av Audnedal og Samarbeidslista i Hægebostad.


=== Rogaland ===
Rogaland hadde på valgtidspunktet 26 kommuner. Det var 300 948 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 61,6 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 182 lister. Arbeiderpartiet, Høyre, Senterpartiet og KrF stilte reine partilister i samtlige kommuner unntatt Kvitsøy og Utsira. Disse tre førstnevnte partia blei størst i fem kommuner hver, mens KrF «vant» to steder. Fremskrittspartiet hadde 22 lister og blei størst i heile seks kommuner. Ellers hadde Venstre 20 lister, SV 18, Pensjonistpartiet 6 og RV 5. Kystpartiet stilte tre steder, Kristent samlingsparti to og Demokratene i en kommune. Det var i alt ni lokale lister. Tre av disse blei sine kommuners største: Det var i Kvitsøy og Utsira (kommuner uten reine partilister), samt Nærbølista i Hå.


=== Hordaland ===
Hordaland hadde på valgtidspunktet 33 kommuner. Det var 347 589 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 64,4 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 244 lister. Arbeiderpartiet stilte rein partiliste i alle kommuner unntatt Modalen. Partiet blei størst i 14 kommuner. Senterpartiet og Høyre stilte i 30 kommuner og blei størst i henholdsvis sju og tre. KrF stilte 28 lister, mens Fremskrittspartiet og Venstre hadde 27. Frp var størst seks steder og V ett. Ellers hadde SV 19 lister, RV 12, Demokratene 9 og Kystpartiet 5. Miljøpartiet De Grønne og Pensjonistpartiet stilte to steder, Kristent samlingsparti og NKP ett. Det var i alt 19 lokale lister. To av disse blei sine kommuners største: Det var Solrenningslista i Modalen (ingen reine partilister i kommunen) og Tverrpolitisk valliste for Øygarden.


=== Sogn og Fjordane ===
Sogn og Fjordane hadde på valgtidspunktet 26 kommuner. Det var 80 039 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 63,9 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 163 lister. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Høyre stilte reine partilister i alle kommuner. Partia blei størst i henholdsvis 14, 9 og 3 kommuner. Venstre og SV stilte 20 lister, KrF 19 og Fremskrittspartiet 15. RV hadde liste i fire kommuner og Kystpartiet i to. Det var i alt fem lokale lister. 


=== Møre og Romsdal ===
Møre og Romsdal hadde på valgtidspunktet 36 kommuner. Det var 187 672 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 62,0 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 241 lister. Arbeiderpartiet og Høyre stilte reine partilister i alle kommuner og blei størst i henholdsvis 10 og 7 kommuner. Fremskrittspartiet stilte 34 steder og blei størst åtte. Senterpartiet og KrF hadde 32 lister, Venstre 29 og SV 22. KrF og V var begge største parti i to kommuner. RV, Demokratene og Kystpartiet hadde to lister hver og Kristent samlingsparti ei liste. Det var i alt 13 lokale lister. Tre av disse blei sine kommuners største: Det var Folkelista for Hareid kommune, Norddalslista i Nordal og ei fellesliste mellom KrF, V og Sp i Ørskog.


=== Sør-Trøndelag ===
Sør-Trøndelag hadde på valgtidspunktet 25 kommuner. Det var 214 757 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 62,2 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 176 lister. Arbeiderpartiet stilte reine partilister i alle kommuner unntatt én (Selbu) og blei størst i 15. Senterpartiet hadde lister i 23 kommuner og var største parti i tre. Høyre og Fremskrittspartiet stilte begge 21 steder. Høyre blei størst i to kommuner, Frp i ingen. SV og KrF hadde 18 lister og Venstre 17. V var største parti i en kommune. Demokratene og Pensjonistpartiet hadde fem lister hver, RV fire og Miljøpartiet og NKP ei liste. Det var i alt 18 lokale lister. Fire av disse blei sine kommuners største: Felleslista for bygdeutvikling i Agdenes, Upolitisk bygdaliste i Osen, ei fellesliste for Høyre og Venstre i Rennebu og ei fellesliste for A og SV i Selbu.


=== Nord-Trøndelag ===
Nord-Trøndelag hadde på valgtidspunktet 24 kommuner. Det var 98 280 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 62,5 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 157 lister. Arbeiderpartiet stilte reine partilister i alle kommuner unntatt én (Flatanger) og blei størst i 12. Senterpartiet hadde lister i 22 kommuner og var største parti i ni. SV, Venstre og Høyre stilte henholdsvis 21, 20 og 17 steder. Høyre og Venstre blei størst i en kommune hver. KrF hadde 16 lister og Frp 13. Demokratene stilte tolv steder, mens RV hadde to og Miljøpartiet ei liste. Det var i alt 10 lokale lister. Ei av disse blei sin kommunes største: Felleslista for Sp og KrF i Fosnes.


=== Nordland ===
Nordland hadde på valgtidspunktet 44 kommuner. Det var 181 158 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 60,4 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 275 lister. Arbeiderpartiet stilte reine partilister i 42 kommuner og blei størst i 26. Senterpartiet hadde lister i 36 kommuner og var største parti i tre. Fremskrittspartiet, SV og Høyre stilte henholdsvis 32, 31 og 30 steder. Høyre blei størst i fem kommuner, Frp i én. V og KrF hadde 24 og 23 lister. Kystpartiet stilte i åtte kommuner, RV i sju, Miljøpartiet i to og Demokratene og Pensjonistpartiet i én hver. Det var i alt 38 lokale lister. Heile ni av disse blei sine kommuners største: Beiarn bygdeliste, felleslista Arbeiderpartiet/Høyre i Bø, Flakstad distriktsliste, Moskenes fellesliste, Røst Arbeiderparti og frie velgeres liste, felleslista Sp/KrF i Sømna, Samarbeidslista i Vevelstad, Felleslista for Værøy og Øksnes tverrpolitiske liste.


=== Troms ===
Troms hadde på valgtidspunktet 25 kommuner. Det var 118 069 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 59,3 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 156 lister. Arbeiderpartiet stilte reine partilister i 23 kommuner og blei størst i 14. Senterpartiet hadde lister i 22 kommuner og var største parti i fire. Høyre, Fremskrittspartiet og SV stilte henholdsvis 19, 18 og 18 steder. Frp blei størst i to kommuner. Krf og Venstre hadde 13 og 9 lister. Kystpartiet stilte i ti kommuner og blei størst i én (Skjervøy). RV deltok med to lister. Det samme gjorde Miljøpartiet De Grønne, mens Demokratene og NKP hadde ei hver. Det var i alt 18 lokale lister. Fire av disse blei sine kommuners største: Bjarkøylista, Samarbeidslista mellom Ibestad A, Sp og V, felleslista H/KrF i Kvænangen og Samlingslista i Sørreisa.


=== Finnmark ===
Finnmark hadde på valgtidspunktet 19 kommuner. Det var 55 046 med stemmerett i fylket. Av disse avgav 59,0 prosent stemme.
Totalt blei det stilt 117 lister. Arbeiderpartiet stilte reine partilister i samtlige kommuner og blei størst i alle unntatt én. Høyre hadde lister i 18 kommuner, Senterpartiet og SV i 15 og Fremskrittspartiet i 13. V, KrF og Kystpartiet hadde 6 lister hver. RV stilte i to kommuner og Kristent Samlingsparti og NKP i én hver. Samefolkets parti stilte tre reine lister. Det var ellers 12 lokale lister. Av disse blei Kautokeino flyttsameliste sin kommunes største.


== Resultat av ordførervalgene ==

£ BF = Felleslister
$Lok = Lokale lister


== Referanser ==