Perl

Perl, uoffisielt også kalt Practical Extraction and Report Language, er et programmeringsspråk som ble utgitt av Larry Wall 18. desember 1987.  Språket «låner» mye av sin funksjonalitet fra for eksempel C, Unix-skripting (sh), awk, sed, Lisp og (i mindre grad) mange andre programmeringsspråk.


== Filosofi ==
Perl ble laget for å være et praktisk språk for å hente ut informasjon fra tekstfiler, for så å nyttegjøre seg denne informasjonen.  Et av mottoene er «There's more than one way to do it» (TMTOWTDI – uttales «Tim Toady»), som direkte oversatt til norsk betyr «det er mer enn én måte å gjøre det på».  Et av målene med språket var å gjøre «enkle oppgaver enkle å løse, og vanskelige oppgaver mulige å løse».
Perl har direkte støtte for regulære uttrykk i sin syntaks, og språket er ofte betegnet som det typiske skriptspråket, og har blitt kalt «limet som holder webben sammen» på grunn av språkets popularitet som «CGI-språk».


== Historie ==
Larry Wall, utdannet lingvist, skapte versjon 1.0 mens han jobbet som systemadministrator hos NASA i 1987. Hans formål var å lage et generelt scriptspråk for Unix for å forenkle rapportprosessering. Bruken av Perl nådde nye høyder i den første tiden da World Wide Web tok av rundt 1994, og ble de neste 3-4 årene av mange ansett som en de-facto standard for å lage dynamiske nettsider (webapplikasjoner) med CGI. Med mod_perl for Apache og rammeverk som Catalyst, Mason m.fl. brukes Perl fortsatt til nett-programmering.


== Perl 6 og Raku ==
Utviklingen av Perl 6 (senere Raku) har foregått samtidig med Perl 5-oppgraderinger og foreligger i tidlige utgaver. Perl 6 er på mange måter et nytt språk og er ikke bakover-kompatibelt. Perl 6 tok opprinnelig i bruk Parrot, en virtuell maskin som ble utviklet parallelt med tanke på å støtte flere programmeringsspråk. I 2014.08-utgaven så byttet Perl 6 sin virtuelle maskin til MoarVM. Med 2019.11 utgaven byttet språket navn til Raku for å gjøre språkets betydelige forskjeller fra Perl tydeligere. 
Raku styrker bl.a. støtten for grammatikker, funksjonell programmering ("lazy evaluation") og objekt-orientert programmering. Raku finnes i flere implementasjoner der Rakudo av mange ansees som den offisielle.
Perl 6 ble utgitt 24. desember 2015.


== Innebygde datatyper ==
Perl har en rekke innebygde datatyper, hvorav de vanligste:

Skalarer (en. scalars) kan holde en enkelt verdi, f.eks. en tekststreng, et nummer eller en referanse.
Tabeller (en. arrays) kan holde flere skalarer basert på en indeks (som starter ved posisjon 0).
Assosiative tabeller (en. hashes) er uordnede samlinger bestående av skalarer som er indeksert på basis av den assosierte nøkkelen.
Filpekere (en. file handles) kan holde styr på posisjon, lesing, skriving o.s.v. for filer, pipes, sockets og lignende.
Katalogpekere (en. directory handles) kan tilsvarende holde styr på kataloger.
Subrutiner (en. subroutines) kan holde  brukerdefinerte funksjoner, metoder og closures.Verdier av disse typene (og flere) kan tilordnes navngitte variabler.  Et tegn, «sigil», foran variabelnavnet angir vanligvis hvilken datatype vi får fra en variabel, uavhengig av hva slag datatype(r) som er tilordnet variablen.
«$» foran variabelnavnet gir en skalar, om variabelen holder en skalar, en tabell (med indeks) eller en hash (med indeks):

$foo                  # en enkel skalar $foo
$maaneder[11]         # det 12. elementet i tabellen @maaneder
$adresse{'Per'}       # elementet med nøkkelen 'Per' i hashen %adresse

«@» foran variabelnavnet gir en liste, om variabelen holder en tabell (med eller uten indeks) eller en hash (med indeks):

@maaneder             # ( $maaneder[0], $maaneder[1], ..., $maaneder[n] )
@maaneder[2,3,4]      # samme som ( $maaneder[2], $maaneder[3], $maaneder[4] )
@adresse{'Per','Ola'} # samme som ( $adresse{'Per'}, $adresse{'Ola'} )

«%» foran variabelnavnet gir en liste bestående av nøkler og verdier i parvis vilkårlig rekkefølge, om variabelen holder en hash:

%adresse              # samme som ( 'Per', $adresse{'Per'}, 'Ola', $adresse{'Ola'} ),
                      # gitt nøklene 'Per' og 'Ola', i den rekkefølgen

«&» foran variabelnavnet gir en subrutine.  Dette brukes vanligvis ikke ved kall til subrutinen, men noe oftere for å ta en referanse til den:

$ref = \&bar;

Variabelnavnet uten noe tegn foran kaller en subrutine hvis det følger parenteser eller hvis subrutinen er deklarert; ellers gir det vanligvis en fil- eller katalogpeker, avhengig av bruk:

foo(1,2,3);           # kaller subrutinen &foo
close bar;            # (lukker) filpekeren bar
closedir baz;         # (lukker) katalogpekeren baz


== Eksempler på syntaks ==


=== Hello, world! ===
#!/usr/bin/perl -w
print "Hello, world!\n";


=== Løkker ===
while ( uttrykk ) {
    ...
}

do {
    ...
} while ( uttrykk );

do {
    ...
} until ( uttrykk );

for ( initialisering ; termineringsbetingelse ; økningsgrad ) {
    ...
}

foreach ( liste ) {
    ...
}

for ( liste ) {
    ...
}


=== If-then ===
if ( uttrykk ) {
    ...
}

unless ( uttrykk ) {
    ...
}

if ( uttrykk ) {
    ...
}
else {
    ...
}

if ( uttrykk ) {
    ...
}
elsif ( uttrykk ) {
    ...
}
else {
    ...
}


=== Subrutiner ===
Subrutiner spesifiseres med nøkkelordet sub.  Argumenter til subrutinen er tilgjengelige som elementer i den lokale (for subrutinen) tabellen @_.  Kaller man en subrutine med tre argumenter, blir disse representert som @_[0], @_[1] og @_[2] i subrutinen.  Merk at disse elementene blir referert til som skalarene $_[0], $_[1] og $_[2].  Funksjonen shift kan også benyttes for å få tak i hver av verdiene.
Endres noen av elementene i @_ i subrutinene, reflekteres også denne endringen i programmet som kalte subrutinen.
Subrutiner returner vanligvis resultatet av det siste uttrykket, men en eksplisitt return-verdi kan angis og anbefales for å gjøre det helt klart hva programmereren faktisk ønsker å returnere.
Eksempel:

Navngitte argumenter kan simuleres ved å gi subrutinen en hash som inn-argument:


=== Moduler ===
Man kan samle funksjoner i en biblioteksfil. I sin enkleste form kan dette gjøres slik i filen modtest.pm:

Modulen brukes så på følgende måte:

Merk at modulen ( modtest.pm ) må ligge i en av perls systemmapper ( se hva som ligger i @INC ).


== CPAN ==
CPAN, Comprehensive Perl Archive Network, ble opprettet på slutten av nittitallet og er der man finner utvidelser til Perl (moduler). 
CPAN er ansett for å være en av Perls største styrker. Flere andre språk har prøvd å få til noe lignende. CPAN utvides daglig. Over 7000 programmerere fra hele verden har bidratt med over 15000 moduler, selv om mange av dem må sies å være eksperimentelle og uferdige versjoner. (alfa 0.01-versjoner)


== Perl og databaser ==
DBI-grensesnittet er den CPAN-modulen som oftest blir brukt for å kommunisere med de fleste ANSI SQL-databasene, som f.eks. MySQL, PostgreSQL, Oracle og SQLite.


== Andre språk ==
Perl har inspirert PHP (som først var utviklet i Perl) og Ruby. Vanlige alternativer til Perl er Python, Ruby og tildels Grails. Perl er laget i C og en del av de vanligste utvidelsene (modulene) på CPAN er helt eller delvis skrevet i C. Ved hjelp av modulen Inline::C, XS eller SWIG kan C-biblioteker (objekt-filer) bli tilgjengelige som moduler og subrutiner i Perl.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Perl (programming language) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://www.perl.com/
https://web.archive.org/web/20051029213531/http://use.perl.org/
http://search.cpan.org/ CPAN
http://www.activestate.com/ En Windows-utgave av Perl, inkludert Komodo utviklingsmiljø, GUI-debugger og Perl-til-exe-"kompilator"http://perldoc.perl.org/perlmod.html Moduler
http://perldoc.perl.org/perltoot.html Objektorientert Perlhttps://web.archive.org/web/20121219013148/http://programmeringsguider.moo.no/perl Innføring i Perl på Norsk!