Dovrebanen

Dovrebanen er jernbanestrekningen mellom Eidsvoll og Trondheim over Dombås. Dovrebanen betegnet opprinnelig bare strekningen mellom Dombås og Støren, som ble åpnet 17. september 1921 under dramatiske omstendigheter (se Nidareid-ulykken). Den regnes for å være av de mest trafikkerte og lønnsomme banestrekningene i jernbanens rutenett. Hele strekningen betjenes av linje F6 som går mellom Oslo og Trondheim, denne linjen blir derfor ofte kalt Dovrebanen. Den sørligste delen av banen inngår i det såkalte InterCity-triangelet rundt Oslo.


== Historie ==
Allerede ved anleggsstart for Hovedbanen ble det i et leserinnlegg i Morgenbladet lagt frem et forslag om å føre jernbanen videre gjennom Gudbrandsdalen og over Dovre til Trondheim. Dette ble raskt avfeid som helt utenkelig. Ved planleggingen av stambanen mellom sør og nord ble forslaget igjen tatt opp.


=== Viktige årstall ===
Byggingen av det som til slutt ble Dovrebanen gikk over 70 år. Noen av merkeårene:

1851 – Anleggsstart av Norsk Hoved-Jernbane (NHJ) 8. august.
1854 – Hovedbanen offisielt åpnet 1. september (med normalspor).
1864 – Trondhjem–Størenbanen åpnet 5. august (med smalspor).
1880 – Eidsvold-Hamarbanen åpnet 11. oktober.
1894 – Hamar-Selbanen åpnet til Tretten 25. september.
1896 – Hamar-Selbanen åpnet til Otta 29. oktober. Fra da av ble banen benevnt Eidsvold-Ottabanen (EOB).
1913 – Otta-Dombås åpnet 5. desember.
1919 – Støren-Oppdal (med normalspor). Trondheim-Støren utvidet til normalspor (3-skinnespor 1919–1921).
1921 – Dombås-Oppdal åpnet 17. september og togforbindelsen Oslo-Trondheim over Dovre etablert.
1927 – Oslo-Lillestrøm elektrifisert.
1953 – Lillestrøm-Hamar ferdig elektrifisert 14. juni.
1962 – Stortinget vedtar at Dovrebanen skal elektrifiseres.
1966 – Hamar-Fåberg elektrifisert.
1967 – Fåberg-Otta elektrifisert.
1968 – Otta-Hjerkinn elektrifisert.
1970 – Hjerkinn-Støren-Trondheim elektrifisert.
1998 – Gardermobanen åpnet.
2015 – Minnesund-Kleverud ombygget til dobbeltspor.


== Fremtid ==

Bane NOR planlegger å bygge ut Dovrebanen fra enkeltspor til dobbeltspor mellom Eidsvoll og Hamar, 60 km. Deler av strekningen er under bygging (2020). Dette vil gi en langt høyere kapasitet på strekningen og korte ned reisetiden med en halvtime.
I første omgang er delstrekningen på ca. 17 km, fra Langset (like etter Minnesund) og frem til Kleverud (eller Kleiverud i en del kart, 8 km sør for Tangen) ferdig utbygd. På denne strekningen er det tett samlokalisering mellom ny E6, eksisterende jernbane og ny jernbane, og derfor ble bane og vei bygget samtidig. Jernbaneverket og Statens vegvesen samorganiserte seg i Fellesprosjektet E6-Dovrebanen. Fellesprosjektet varslet reguleringsstart for strekningen Minnesund-Espa i april 2009, etter at traseen for strekningen Eidsvoll-Sørli ble avgjort av Miljøverndepartementet 24. februar 2009. Dovrebanen fikk med dette prosjektet tre nye tunneler: Molykkjatunnelen (620 m), Morstuatunnelen (190 m) og Ulvintunnelen (3,8 km).Det var byggestart for dobbeltsporet Minnesund-Kleverud i våren 2012, mens en del forberedende arbeider for å klargjøre kabler og adkomster til sporet skjedde i 2011. Parsellen åpnet for trafikk i begynnelsen av desember 2015.
Selv om det er regulert for dobbeltspor gjennom Espa samtidig med parsellen Minnesund-Kleverud, tilhører egentlig Espa-parsellen Kleverud-Steinsrud (ca. 13 km). I tillegg til en 3 km lang tunnel gjennom Espa (Hestnestunnelen), inkluderer parsellen også ny bro over Tangenbukta og ny Tangen stasjon. Strekningen er planlagt bygget i tidsrommet 2017/18-2023.
Eidsvoll-Langset (Minnesund) (ca. 7 km) er planlagt bygget samtidig med Kleverud-Steinsrud, og inkluderer ny bro over Vorma ved Minnesund. Samtidig som denne parsellen bygges ut, er det planlagt å utvide til dobbeltspor på Gardermobanen sør for Eidsvoll stasjon ned til Venjar, som ble bygget ut med enkeltspor på 1990-tallet.
Fra Sørli til Brumunddal er det igangsatt arbeid med kommunedelplan. Denne er planlagt vedtatt mot slutten av 2016, da trasevalg gjennom Hamar skal foreligge. Det er store uenigheter i Hamar hvorvidt Dovrebanen i hovedsak skal følge dagens trase gjennom Hamar, eller om den skal legges i helt ny korridor. I henhold til Nasjonal transportplan for 2014–2023 skal strekningen fra Sørli til Hamar være utbygd til dobbeltspor innen utgangen av 2024.
Videre er det fra politisk hold en ambisjon om å videreføre dobbeltsporet fra Hamar til Lillehammer innen 2030.
I Trøndelag er det skissert mulig linjeomlegging mellom Søberg sør for Melhus og Heimdal i forbindelse med bygging av ny godsterminal for Trondheims-regionen. Ved å legge Dovrebanen i tunnel under Vassfjellet vil man oppnå bedre stigningsforhold, kombinert med bedre horisontalkurvatur på denne strekningen, som vil redusere reisetiden, og øke fleksibiliteten på strekningen, da dagens linje gjennom Melhus opprettholdes for lokaltog-trafikk. En slik utbygging vil muligens øke behovet for utbygging av dobbeltspor mellom Heimdal og Marienborg, samt ombygging av signalanlegg og annen teknisk infrastruktur for å utnytte de to eksisterende sporene mellom Marienborg og Trondheim S til dobbeltsporet trafikk.
I forbindelse med anlegging av dobbelspor mellom Hamar og Eidsvoll bygger Bane NOR fra 2019 ny jernbanebro over Minnesund, Minnevika jernbanebru, litt sør for den gamle Minnesund jernbanebru og i rettere linje.


== Linjekart ==
Se Trondhjem–Størenbanen for detaljert historikk mellom Trondheim og Støren.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dovrebanen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Dovrebanen hos Jernbanehistorisk forening
Linje 21 på openstreetmap.org
http://www.jernbaneverket.no/eidsvoll-hamar
http://www.e6-dovrebanen.no Arkivert 14. oktober 2016 hos Wayback Machine.
Jernbanebiblioteket - Network Statement
«Jernbanestatistikk 2008». Jernbaneverket. 31. desember 2008. Besøkt 27. februar 2019.