Holmenkollmedaljen

Holmenkollmedaljen blir kalt skisportens høyeste utmerkelse i Norge. Det er en medalje som siden 1895 utdeles av Skiforeningen etter en vurdering av kandidater og i hovedsak deres utmerkelse i Holmenkollrennene. Skiforeningen har senere utvidet statuttene for tildeling og Holmenkollmedaljen har blitt tildelt også for annen innsats for fremme av skiidrett. I 2011 ble statuttene utvidet slik at den også kunne deles ut til utøvere innen skiskyting. Medaljen er tegnet av Andreas Bloch.

Holmenkollmedaljen kan tildeles utøvere i nordiske grener og skiskyting som i flere år har oppnådd fremragende resultater i en eller flere av ski-idrettens nordiske grener eller skiskyting. Det tas fortrinnsvis hensyn til resultater oppnådd i Holmenkollen. Toppresultater oppnådd i nasjonale og internasjonale renn kan også få betydning for tildeling av medaljen.


== Historie ==
Den første Holmenkollmedaljen ble delt ut i 1895 til Victor Thorn fra skiklubben Odd i Oslo. De første medaljene ble tildelt utøvere som presterte i Holmenkollrennene. Holmenkollrennet var i de første årene basert på evnen til å kombinere skihopping og langrenn. Øvelsen kombinert dominerer derfor listen de første årene.
Holmenkollmedaljen ble utdelt annethvert år frem til 1903 hvorpå det ble foretatt årlige vurderinger. Medaljens statutter må oppfylles, ellers blir den ikke utdelt, og ti ganger i årene frem mot den andre verdenskrig ble ingen funnet prisen verdig. Ettersom all offisiell organisert idrett i Norge stoppet opp under krigen, stoppet også tildelingen av Holmenkollmedaljen. Tildelingen startet opp igjen fra 1947, og er etter denne tid delt ut årlig utenom 1978, 1982, 1988 og 1990. Fra år 2000 synes prisen å bli utdelt annethvert år igjen, da man har hoppet over årene 2000, 2002, 2004 og 2006. 
Den første utøver som fikk tildelt prisen som ren skihopper, var skihopperen og seileren Jacob Tullin Thams i 1926.
Svenske Sven Selånger ble første utlending som ble tildelt prisen i 1939. I 1952 ble Stein Eriksen tildelt medaljen som første alpinist, mens første kvinne som fikk Holmenkollmedaljen var alpinisten Borghild Niskin fra Bærums Skiklub i 1956. Berit Mørdre Lammedal ble den fjerde norske kvinne som mottok prisen, men den første kvinnelige norske langrennsløper. 
I 2007 fikk hele fem personer hver sin medalje og i 1998, 2011, 2013, 2014, 2015, 2018, 2021 og 2022 fikk fire vinnere Holmenkollmedaljen. Se under for mer statistikk.


== Oversikt over vinnere ==


== Statistikk og trivia ==
193 medaljer er utdelt per mars 2022.
Kjønnsfordeling: 139 menn, 26 kvinner.
Fordeling på skigrener: 62 langrennsløpere, 56 kombinertløpere (hvorav noen også var spesialister innen langrenn (5 stk) eller hopp (2 stk)), 32 skihoppere (inkl. Olav V), 7 skiskyttere, 6 alpinister, 4 kongelige og ytterligere tre utenom direkte idrettsprestasjon (forfatter Jakob Vaage og løypesjefene Johan R. Henriksen og Einar Bergsland).
Mestvinnende norske klubber: 7: Bærums Skiklub, 5: Ski- og fotballklubben Lyn, 3: Eidsvold Værks Skiklub, Morgedals IL, Ready, Oslo, Skiklubben Odd, Oslo, Sørkedalens IF og Trysilgutten.
Nasjoner: 113 nordmenn, 15 finner, 11 tyskere (Øst-, Vest-, og samlet Tyskland), 9 svensker, 8 russere (med Sovjetunionen), 3 østerrikere, 3 japanere, 2 italienere, 2 sveitsere, 2 polakker, 1 kasakhstaner, 1 estlender, 1 franskmann og 1 hviterusser.
Olympiske medaljer (gull): 323 (136).
VM-medaljer (gull): 451 (216).
Første ikke-nordmann som fått medaljen: Sven Selånger, Sverige 1939.
Første kvinne som fått medaljen: Borghild Niskin, Norge 1956.
Første alpinist som fått medaljen: Stein Eriksen, Norge 1952.
Første skiskytter som fått medaljen: Ole Einar Bjørndalen, Norge, Michael Greis og Andrea Henkel, Tyskland 2011.
Onkel-nevø-vinnere: Lauritz (1910) og Lars Bergendahl (1939) samt Harald (1924) og Olav Økern (1950).
Brødre: Mikkjel og Torjus Hemmestveit (1928) og Birger, Asbjørn og Sigmund Ruud (1937, 1947 og 1948).
Far-datter vinnere: Odd Martinsen (1969) og Bente Skari (2001).
Far-sønn-sønnesønn vinnere: Haakon VII (1955), Olav V (1968) og Harald V (2007)
Ektepar-vinnere: Alevtina Koltsjina (1963) og Pavel Koltsjin (1963), Toini Gustafsson (1967) og Assar Rönnlund (1968), Marja-Liisa (1989) og Harri Kirvesniemi (1998) og Kong Harald V (2007) og Dronning Sonja (2007).
Vinnere som avla den olympiske ed: Falkanger (1952), Ulvang (1991) og Ogiwara (1995)
Vinnere med dopingsaker: Jegorova (1994), Lazutina (1998),  H. Kirvesniemi (1998) og Johaug (2013).
Vinnere som tente den olympiske ild: Belmondo (1997)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Skiforeningens prisvinnerliste i PDF-format
Tildeling til kongeparet 2007