jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
1887


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===


==== Uten dato ====
The Hermetic Order of the Golden Dawn opprettes i England.


==== Første kvartal ====
28. januar – Ved en snøstorm i Fort Keogh, Montana, USA, blir verdens største snøflak rapportert; de største er 38 cm. brede og 20 cm. tykke.
23. februar – Den franske rivieraen blir truffet av et stort jordskjelv. Omkring 2 000 mennesker omkommer.


=== Norge ===
21. oktober -Telemark Turistforening blir stiftet.
21. august – Det norske Arbeiderparti ble stiftet, med sagarbeider Anders Andersen som formann.
Harstad Tidende utgis første gang, de to første årene under navnet «Senjens Tidende».
11. februar – Driften ved Sulitjelma gruber starter


== Fødsler ==
1. januar – Wilhelm Canaris, tysk admiral (d. 1945)
10. januar – Robinson Jeffers, amerikansk lyriker (d. 1962)
17. januar – Ola Raknes, norsk filolog og psykolog (d. 1975)
22. januar – Belgrave Edward Sutton Ninnis, australsk polfarer (d. 1912)
21. mars – Ludvig Filip av Portugal, portugisisk kongelig (d. 1908)
2. april – Frithjof Skonnord, norsk fotballspiller (d. 1971)
6. juli – Marc Chagall, hviterussisk maler (d. 1985)
18. juli – Vidkun Quisling, norsk nazist (d. 1945)
12. august – Erwin Schrödinger, østerriksk fysiker (d. 1961)
25. august – Fartein Valen, norsk komponist (d. 1952)
18. september – Harald Gram, byfogd i Oslo, stortingsrepresentant (H), motstandsorganisator under andre verdenskrig (d. 1961)
13. oktober – Jozef Tiso, slovakisk statsleder under andre verdenskrig (d. 1947)
28. november – Ernst Röhm, tysk nazist (d. 1934)
25. desember – Conrad Hilton, amerikansk hotellmagnat (d. 1979)


== Dødsfall ==
27. februar – Aleksandr Borodin, russisk komponist (f. 1833)
23. mai – Ludvig Mathias Lindeman, norsk komponist og folkemusikksamler (f. 1812)
4. juni – William A. Wheeler, USAs 19. visepresident (f. 1819)
17. oktober – Gustav Kirchhoff, tysk fysiker (f. 1824)


== Litteratur ==
Alexander Kielland –  Sankt Hans Fest 
Kristofer Kristofersen – Løvsprætt og Rydningsmænd
Amalie Skram – Sjur Gabriel
Émile Zola – La Terre
1790


== Begivenheter ==


=== Første halvår ===
30. januar – Livbåten blir utprøvd for første gang.
29. mai – Rhode Island blir USAs trettende delstat


=== Andre halvår ===
9. juli – Den russisk-svenske krig (1788–1790): Den svenske flåten erobrer en tredjedel av den russiske flåten under det andre slaget ved Svensksund
18. september – Washington, D.C. blir grunnlagt som USAs hovedstad


=== Uten dato ===
Polens grunnlov.


== Fødsler ==
29. mars – John Tyler, amerikansk president (d. 1862)
8. oktober – Waldemar Thrane, norsk komponist og fiolinist


== Dødsfall ==
20. januar – John Howard, britisk fengselsreformator (f. 1726)
20. februar – Josef II, tysk-romerske keiser
18. september – Washington, D.C. blir grunnlagt som USAs hovedstad
17. april – Benjamin Franklin(f.1706), journalist, forfatter, filantrop, vitenskapsmann, oppfinner og diplomat
1780-årene

-- 1780 
-- 1781 
-- 1782 
-- 1783 
-- 1784 
-- 1785 
-- 1786 
-- 1787 
-- 1788 
-- 1789 

Tiårsoversikt
1789


== Begivenheter ==


=== Første halvår ===
7. januar – USAs første nasjonale valg blir avholdt.
4. februar – George Washington blir enstemmig valgt til USAs første president.
4. mars – I New York møtes den amerikanske kongressen for første gang og vedtar at den amerikanske grunnloven er gjeldende.
27. april – Thomas Jefferson blir USAs første utenriksminister
28. april – Fletcher Christian og en del av mannskapet gjorde mytteri på fregatten Bounty.
30. april – George Washington sverges inn som USAs første president.


=== Andre halvår ===
14. juli – Bastillen blir stormet under den franske revolusjonen.
17. juli – Vardø og Hammerfest får bystatus.
22. juli – Storofsen, Norgeshistoriens største flom kulminerer.
26. august – menneskerettighetserklæringen ble utformet under den franske revolusjonen.
28. august – Saturn-månen Enceladus oppdages av Herschel.
17. september – Mimas oppdages av Herschel.


=== Uten dato ===
Den franske revolusjon begynner, med påfølgende massedrap på adelige og geistlige i årene som følger.
Martin Heinrich Klaproth, tysk kjemiker, oppdager grunnstoffet uran


== Fødsler ==
19. juli – John Martin, engelsk maler, (d. 1854)
23. august – Hanna Winsnes, norsk forfatter (d. 1872)


== Dødsfall ==
10. juni – Henrik Stampe, dansk jurist, generalprokurør og statsminister (f. 1713)
Eric Gustav Tunmarck, norsk maler (f. 1729)
1253


== Begivenheter ==
6. juli – Kong Mindaugas' kroningsdag i Litauen


== Dødsfall ==
9. oktober – Robert Grosseteste – Engelsk statsmann, filosof og teolog
1802

1802 (MDCCCII) i den gregorianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en fredag.


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
28. mars – Heinrich Wilhelm Matthäus Olbers oppdager 2 Pallas, den andre asteroiden kjent for mennesket.
2. august – Napoléon Bonaparte blir utnevnt til førstekonsul på livstid.


=== Norge ===
5. mars – minst 26 fiskere omkommer i uvær i Vesterålen.


== Fødsler ==
22. januar – Heinrich Eddelien, dansk maler (d. 1852)
26. februar - Victor Hugo, fransk forfatter (d. 1885)
7. mars – Edwin Henry Landseer, engelsk kunstmaler (d. 1873)
26. mai - Gustav Adolph Lammers, norsk prest og stortingsrepresentant (d. 1878)
24. juli - Alexandre Dumas den eldre, fransk forfatter (d. 1870)
5. august – Niels Henrik Abel, norsk matematiker (d. 1829)
7. oktober – Magnus Brostrup Landstad, norsk prest, salmedikter og folkeminnesamler (d. 1880)
15. desember - János Bolyai, ungarsk matematiker (d. 1860)
27. desember – Thomas Fearnley, norsk kunstmaler (d. 1842)


== Dødsfall ==
13. april – Francesco Mantica, katolsk kardinal (f. 1727)
28. mai – Louis Delgrès, offiser og politisk leder på Guadeloupe (f. 1766)
3. august – prins Friedrich Heinrich Ludwig av Preussen, prøyssisk diplomat og feltherre (f. 1726)
17. desember – Johannes Wiedewelt, dansk billedhugger, (f. 1731)
27. desember – Jens Juel, dansk maler, (f. 1745)


== Eksterne lenker ==
(en) 1802 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) 1802 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
1829


== Begivenheter ==
Førstenasjonsstammen beothuk døde ut.
Katolsk emansipasjon ble oppnådd i Irland.
17. mai – Sammenstøt mellom 17. mai-feirende og militære på Stortorvet i Christiania, «Torgslaget».
Rainhillkonkurransen fant sted i England.
Metropolitan Police i London ble opprettet.


== Fødsler ==


=== Første kvartal ===
11. januar – Jørgen Bang, norsk skipsreder (d. 1908)
16. januar – Américo Ferreira dos Santos Silva, portugisisk katolsk kardinal (d. 1899)
17. januar – Catherine Booth, britisk grunnlegger av Frelsesarmeen (d. 1890)
21. januar – Oscar II, konge av Sverige-Norge (d. 1907)
21. februar – Johannes von Miquel, prøyssisk politiker og statsmann (d. 1901)
26. februar – Levi Strauss, tysk-amerikansk klesprodusent (d. 1902)
1. mars – Antonius von Thoma, tysk katolsk biskop (d. 1897)
4. mars – Samuel Rawson Gardiner, engelsk historiker (d. 1902)
19. mars – Jens Petersen, dansk fotograf (d. 1905)
19. mars – Carl Frederik Tietgen, dansk industrimann (d. 1901)
30. mars – Luigi Pallotti, italiensk katolsk kardinal (d. 1890)


=== Andre kvartal ===
6. april – Ole Irgens, norsk politiker (d. 1906)
6. april – Mons Andreas Petersen, samen som oppdaget malm i Sulitjelma (d. 1886)
10. april – William Booth, britisk grunnlegger av Frelsesarmeen (d. 1912)
24. april – Ludvig Daae, en norsk embetsmann, stortingsrepresentant og minister (d. 1893)
1. mai – Frederick Sandys, britisk maler og illustratør (d. 1904)
31. mai – Andreas Isachsen, norsk skuespiller og dramatiker (d. 1903)
8. juni – Guillaume-René Meignan, britisk kunstner og illustratør (d. 1896)
16. juni – Geronimo, apachehøvding (d. 1909)
20. juni – Wilhelm von Lindenschmit den yngre, tysk maler (d. 1895)


=== Tredje kvartal ===
24. juli – Nils Gabriel Djurklou, svensk friherre og arkeolog (d. 1904)
27. juli – Jean-Pierre Boyer, fransk katolsk kardinal (d. 1896)
4. august – Robert Nobel, svensk tekniker og entreprenør (d. 1896)
9. august – Hans Hagerup Krag, norsk veidirektør (d. 1907)
18. august – Johan Peter Qvarme, norsk lokalpolitiker (d. 1902)
26. august – Theodor Billroth, tysk-østerriksk lege (d. 1894)
5. september – Lester Allan Pelton, amerikans oppfinner, regnes som peltonturbinens far (d. 1908)
7. september – Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk kjemiker (d. 1896)


=== Fjerde kvartal ===
5. oktober – Chester A. Arthur, amerikansk president (d. 1886)
9. oktober – Hans Hanssen-Fossnæs, norsk politiker (d. 1890)
15. oktober – Asaph Hall, amerikansk astronom (d. 1907)
25. november – Franjo Rački, kroatisk historiker (d. 1894)
28. november – Anton Rubinstein, russisk musiker (d. 1894)
20. desember – Hans Peter Hansen, dansk xylograf (d. 1899)
25. desember – Patrick Gilmore, irsk-amerikansk musiker (d. 1892)


=== Ukjent dato ===
Lucyna Ćwierczakiewiczowa, polsk forfatter og journalist (d. 1901)
Jesper Jespersen, norsk lærer, prest og politiker (d. 1890)


== Dødsfall ==
6. april – Niels Henrik Abel, norsk matematiker (f. 1802)
Nancy Shanawhdit, det siste kjente medlem av indianerstammen beothuk
Ólafía Jóhannsdóttir

Ólafía Jóhannsdóttir (født 22. oktober 1863 på Island, død 24. februar 1924) var en islandsk kvinne som viet sitt liv til å hjelpe de mest vanskeligstilte i Oslos slumkvarter ved Vaterlands bro på begynnelsen av 1900-tallet.
Hun ble av og til referert til som Laffi eller bare Island.Etter reisevirksomhet i Canada, USA og Storbritannia for å fremme organisasjonen Det Hvite Bånds sak, slo hun seg ned i Oslo. Der etablerte hun et herberge for fattige, prostituerte og alkoholikere og tilbød bad, mat og overnatting.
Hun gav ut en bok, De ulykkeligste, som vakte oppsikt utover Norges grenser. I 1930 ble det ved Vaterlands bro reist en byste av henne. Bysten er fra 2004 plassert i Vaterlandsparken.
16. november 2003 ble Olafiaprisen delt ut av Vigdís Finnbogadóttir i kulturkirken Jakob. Prisen bestod av en sjekk på 15 000 kroner og et grafisk trykk.
Olafiagangen på Grønland og Olafiaklinikken ved Oslo universitetssykehus i Oslo er oppkalt etter henne.
Koret Laffí, som er sammensatt av islendinger som bor i Oslo-området, er også oppkalt etter henne.
Den islandske menigheten i Norge har navngitt sitt menighetshus etter Olafia eller Ólafíustofa (Olafiastuen). 
Menigheten har også et støttefond ved navn Ólafíusjóður (Olafiafondet).
Hvert år rundt hennes fødselsdag feirer menigheten Ólafíuhátíð (Olafiahøytid), der blant annet koret Laffí opptrer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ólafía Jóhannsdóttir på NLIs Lokalhistoriewiki.
Ólafía Jóhannsdóttir på Store Norske Leksikon
Øygarden

Øygarden er en kommune i Nordhordland i Vestland fylke, opprettet den 1. januar 2020. Kommunen erstattet de tre kommunene Fjell, Sund og Øygarden. Sammenslåingen var en del av kommunereformen i Norge.
Den 20. juni 2016 vedtok kommunestyrene i Fjell, Sund og Øygarden å sende søknad om å bli én kommune. Stortinget vedtok sammenslåingen 17. juni 2018.I et felles kommunestyremøte for Fjell, Sund og Øygarden 21. juni 2017 ble det vedtatt at den nye storkommunen skal hete Øygarden. Kommunesenteret er på Straume i tidligere Fjell kommune, mens kommunevåpenet er Sunds tidligere kommunevåpen, en fyrlykt.


== Geografi og natur ==
Strandlinjen i Øygarden og deler av Canadas vestkyst er de eldste eksisterende strandlinjer i verden. 


=== Topografi ===
Øygarden kommune består av om lag 450 øyer, holmer og skjær. 
De største øyene med fast bosetning er, fra sør til nord: Toftøy, Rongøy, Blomøy, Oøy (Oen), Alvøy og Hellesøy. På øya Oøy, som også kalles One, ligger bygdene Kollsnes, Oen og Breivik.


=== Geologi ===


=== Klima ===


=== Dyreliv ===


=== Naturvern ===


== Samfunn ==


=== Befolkning ===
Øygarden er en av landets raskest voksende kommuner.


=== Tettsteder i Øygarden ===
Knarrevik/Straume er to sammenvokste tettsteder og det største i Øygarden kommune med 11 871 innbyggere i 2021. Torsteinsvik har 1 7 82 innbyggere, Sekkingstad 661 og Vikavågen 639. Kommunen har en rekke mindre tettsteder.


=== Den norske kirke ===


=== Skoler ===


=== Kommunikasjon ===


== Historie ==


== Kultur ==


=== Museer ===
Kystmuseet i Øygarden og Nordsjøfartmuseet i Tælavåg i Sund gir ut tidskriftet Havstrilen.


=== Idrett ===
Øygarden Fotballklubb spiller fotball i 1. divisjon, OBOS-ligaen (2020).


=== Kulturminner ===
I Øygarden er det funnet steinredskaper og avskjær etter fremstilling av slike for mellom 8.000-12.000 år siden, da havet lå 8-20 meter høyere. Grønnsteinen som en meisel var laget av, ble trolig hentet fra steinalder-steinbruddet på Hespriholmen vest for Bømlo.Under Rongesundet bru går kystvaktstien til Ormhilleren friluftsområde og over lynghei og svaberg videre vestover. En sti er anlagt til minne om havrettsminister Jens Evensen og heter «Ettertankens sti». På Furustien finnes Forfatterplassen med en postkasse og en bok for dikt.


== Folk fra Øygarden ==
Johannes Kleppevik (1947–2001), trubadur
Andreas Takvam, volleyballspiller
Anita Apelthun Sæle (f. 1951), stortingsrepresentant (KrF) for Hordaland 1993-2005
Lars Arne Nilsen (f. 1964), fotballtrener for Brann
Ove Trellevik (f. 1965), stortingspolitiker for Høgre
Alexander Dale Oen (1985–2012), verdensmester i svømming
Jakob Glesnes, fotballspiller
Preben Fjell, youtuber
Susanne Glesnes, sandvolleyballspiller
Tim-Robin Lihaug, bokser
Trine Eilertsen, sjefredaktør i Bergens Tidende 2008-12, politisk redaktør i Aftenposten fra 2014


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===
 Kilde: og 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Øygarden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) VestforBergen.no
1773


== Begivenheter ==
Kaptein Cook oppdager øygruppen som senere får navnet Cookøyene
12. januar – Det første offentlige museet i USA åpner (i Charleston, Sør-Carolina).
14. desember Norges geografiske oppmåling ble stiftet. I 1986 endret det navn til Statens kartverk.
16. desember «The boston Tea Party» som var opptakten til den amerikanske frigjøringskrigen, fant sted.


== Fødsler ==
9. februar – William Henry Harrison, amerikansk president (d. 1841)
6. oktober – Ludvig Filip av Frankrike, Frankrikes siste konge (d. 1850)
21. desember – Robert Brown, britisk (skotsk) botaniker og vitenskapsmann (d. 1858)


== Dødsfall ==
12. juli  – Johann Joachim Quantz, tysk fløytist, fløytebygger og komponist (f. 1697)
25. september – Johan Ernst Gunnerus, norsk biskop og naturforsker (f. 1718)
1553


== Begivenheter ==
The Muscovy Company etableres i London som verdens første handelskompani for oversjøiske varer.
6. juli – Edvard VI av England dør, og Jane Grey tiltrer som regent.
3. august - Maria rir til London uten å bli utfordret, med sin halvsøster Elisabeth i følget, Maria blir erklært som dronning.
3. august - Maria I av England krones til dronning


== Fødsler ==
14. desember – Henrik IV av Frankrike, (d. 1610)


== Dødsfall ==
6. juli – Edvard VI av England, konge av England, (f.  1537)
Kitab-i-Aqdas

Kitáb-i-Aqdas (arabisk: الكتاب الاقدس‎, persisk كتاب اقدس, Den Aller Helligste Bok) er en hellig tekst innen bahai, skrevet av grunnleggeren Bahá'u'lláh i 1873, mens han oppholdt seg i 'Akká i Israel.
Kitáb-i-Aqdas ble skrevet på arabisk, og «legger grunnlaget for de lover og prinsipper og praktiske forordninger som blir retningsgivende for bahai-samfunnet». Teksten består av flere hundre vers, som er samlet i 189 avsnitt.
Bokens forordninger og påbud er blant annet: 

Instiftelsen av det Universelle Rettferdighetens Hus som bahai-troens åndelige og administrative senter
Etableringen av sekundære Rettferdighetens Hus (kalt Nasjonalt og Lokalt Åndelig Råd)
Bønn og bønneretningen qiblih
Bahaikalenderen med år 0 i 1844, og konsekvenser av kalenderen: gudstjeneste hver 19 dag, fasten defineres til 19 dager (i perioden 2-20. mars) og høytidsdager
Huququllah, plikten til å gi pengegaver
Fred, likhet, og like rettigheterBoken ble utgitt i en autorisert engelsk utgave i 1992 av Det universelle rettferdighetens hus.


== Teksten på norsk ==
Utdrag finnes i antologien Bahá’í-troens skrifter, 2007, sammen med andre tekster av Bahá'u'lláh: Kitab-i-Iqan, De skjulte ord og De syv daler.
bahai.no: Kitáb-i-Aqdas på norsk


== Referanser ==
ABC-våpen

ABC-våpen (også kalt ikke-konvensjonelle våpen) er et samlebegrep som brukes om de tre hovedgruppene av «utradisjonelle» våpentyper: atomvåpen, biologiske våpen og kjemiske våpen. Forkortelsen ABC kommer av de engelske begrepene: Atomic, biological, chemical. De siste årene har også begrepet masseødeleggelsesvåpen (engelsk: Weapons of Mass Destruction eller WMD) blitt mye brukt i omtale av disse våpnene. På engelsk og i NATO har forkortelsen CBRNE (engelsk: Chemical, Biological, Radiological, Nuclear, Explosive) tatt over for ABC.ABC-våpen er konstruert for å drepe et stort antall mennesker, hovedsakelig sivile. ABC-trusselen tvinger også militært personell til å bruke beskyttelsesutstyr som begrenser deres bevegelsesfrihet og utholdenhet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Store Norske Leksikon - ABC-våpen
Folk og forsvar - ABC-våpen
Stilmanual

For Wikipedias egen stilmanual, se Wikipedia:Stilmanual.En stilmanual, også kalt en grafisk manual, er en sammenstilling av et sett med regler som beskriver den grafiske profilen for en bedrift, organisasjon eller virksomhet og som definerer hvordan logo, farger, skrifttyper og andre signalelementer skal brukes i forskjellige sammenhenger. Omfanget på stilmanualen kan variere. Den kan for eksempel begrense seg til kun å beskrive hvilken skrifttype som skal benyttes. Den kan også utvides og gi retningslinjer for språk, grammatikk, oppsett og andre regler som også omfatter det verbale innholdet. I så fall kan den kalles en kommunikasjonsmanual. 
Hensikten med en stilmanual er å gi et uniformt utseende på alt materiale som utgjør bedriftens eller organisasjonens ansikt utad. På engelsk kalles en stilmanual ofte en style guide.
Valgene i stilmanualen bør begrunnes. Man velger ikke en bestemt farge fordi man synes den er fin, men fordi man mener den har en funksjon for avsenderen ved at den gir en viss effekt på mottakeren. 


== Se også ==
Grafisk profil
Grafisk design
Manual
Internasjonalt hjelpespråk

Internasjonalt hjelpespråk er tanken om et språk som ifølge noen behøves for å «forene menneskeheten og dermed fremme verdensfreden og forbedre forståelsen og samarbeidet mellom mennesker fra ulike land og bakgrunner». Man ser for seg at et verdensspråk enten vil bli oppfunnet eller valgt ut blant de eksisterende språk, og det vil bli undervist i det i alle skoler som et hjelpespråk ved siden av morsmålet. Et verdensskriftsystem, en verdenslitteratur vil forenkle og lette samkvemmet mellom menneskehetens nasjoner og folkegrupper.
Under historiens gang har de land som seiret i kriger eller dominerende stormakters språk blitt introdusert og ofte påtvunget befolkninger i kolonier, territorier og mandatområder. Forsøk med et universelt språk har vært flere de seneste hundre år, men så langt har man ikke lykkes. De mest kjente eksemplene på moderne hjelpespråk er (med året de ble offentliggjort i parentes):

Esperanto (1887)
Glosa (1981)
Ido (1907)
Interglossa (1943)
Interlingua (1951)
Kotava (1978)
Latino Sine Flexione (seinere kjent som Interlingua – 1903)
Neo (1937)
Novial (1928)
Occidental-Interlingue (1922)
Volapük (1879)


== Se også ==
kunstig språk
fiksjonsspråk
språk
grammatikk
lingvistikk
Russenorsk


== Eksterne lenker ==
www.esperanto.no
www.interlingua.no
www.glosa.org
onetongue.com
Principles for an auxiliary language
World language program
www.langmaker.com
mediaglyphs.org Arkivert 6. desember 2003 hos Wayback Machine.
Constructed languages and IAL
What an IAL should do
World Language Process web page
International Auxiliary Languages
Edmund Stoiber

Edmund Rüdiger Stoiber (født 28. september 1941 i Oberaudorf i Rosenheim) er en tysk politiker og jurist. Han var ministerpresident i Bayern fra 1993 til 2007 og formann for CSU fra 1999 til 2007. I 2007 ble han utnevnt til æresformann for CSU.


== Liv og virke ==
Stoiber gikk inn i politikken i 1971, da han ble engasjert i ungdomsorganisasjonen Junge Union. I 1978 ble han valgt til generalsekretær i CSU, under Franz Josef Strauß' ledelse. Dette vervet hadde Stoiber frem til 1983. I 1993 ble han valgt til ministerpresident i Bayern. Ved valget i Bayern 2003 ble han gjenvalgt for en ny periode.
Stoiber var i 2002 CDU/CSUs kanslerkandidat, men tapte på målstreken for Gerhard Schröder. I 2003 fikk han tilbudt det tyske presidentvervet av Unionen (fra 2004), men takket nei. Han takket også nei til et tilbud fra Jacques Chirac om å bli nominert som Frankrikes og Tysklands kandidat til posten som formann for Europakommisjonen.Stoiber signaliserte lenge at han fremdeles ønsket å bli kansler, men bestemte seg til slutt for å støtte Angela Merkels kandidatur ved valget i september 2005. Han ville ikke ut med om han selv ønsket å sitte i den føderale regjeringen, men etter at valgresultatet ble klart, bestemte han seg for å si ja til å bli nærings- og teknologiminister, fordi han følte at han som partiformann måtte være i Berlin for hevde CSUs interesser sterkt nok i en koalisjonsregjering der CSU bare fikk to seter. Men da Franz Müntefering trakk seg som SPD-leder ombestemte Stoiber seg, og gjorde det klart at han vil bli i Bayern. Senere skal han i en samtale med pave Benedikt XVI ha røpet at den egentlige grunnen var at han ikke kommer så godt ut av det med CDU-leder Angela Merkel. Stoibers handlingsmåte ble møtt med massiv kritikk i hans eget parti.Stoiber valgte å trekke seg som leder i 2007 etter at det ble kjent at han hadde latt sine medarbeidere spionere på Gabriele Pauli etter at hun hadde kritisert Stoiber.Stoiber er katolsk, siden 1968 gift med Karin, og har tre barn. Han bor i Wolfratshausen i Oberbayern.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Edmund Stoiber – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Edmund Stoiber – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Edmund Stoiber på Internet Movie Database 
(sv) Edmund Stoiber i Svensk Filmdatabas 
(fr) Edmund Stoiber på Allociné 
(en) Edmund Stoiber på Discogs 
(de) Edmund Stoiber hos Forbundsdagen 
(de) Offisiell CSU side
(de) Tysk Wikiquote om Stoiber