jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Husker du? (TV-serie)

Husker du? var et musikalsk TV-program for eldre som gikk på NRK Fjernsynet fra 1971 til 1985. Det ble i alt laget 130 programmer, alle med Odd Grythe som programleder.
Programmet hadde eldre som sin hovedmålgruppe, og disse ble underholdt med sanger og annen underholdning fra «gamle dager». Ivar Ruste hadde ideen til programmet. Det skulle i utgangspunktet bare lages 3 programmer i 1971, men etter suksessen med «piloten» med de tre programmene i 1971, ble det vedtatt at det i 1972 skulle sendes et program ca. en gang i måneden. Men programmet ble så populært at Odd Grythe og Ivar Ruste fortsatte utover 70- og 80-tallet. Ivar Ruste var Odd Grythes faste makker i alle programmene helt til han ble syk. Da overtok Børt Erik Thoresen som Grythes makker. Børt Erik Thoresen var allerede programleder for en programserie med tittelen Gåmåldans med nogo attåt. Dette programmet ble slått sammen med Husker du? etter av Ivar Ruste ble syk. Da Ruste døde i februar 1985, bestemte Odd Grythe seg for å sette strek etter 130 programmer, selv om NRK ville ha flere.
Odd Grythe inviterte alltid flere artister og intervjuobjekter til hvert program. Programinnholdet var derfor variert, og spente fra viser til gammeldans, fortellinger og dikt. Selv om musikken ofte var av eldre dato, omfattet repertoaret også viser og sanger fra nyere tid. Både norsk og utenlandsk musikk ble fremført.
I mange år gikk også programmet på beste sendetid på NRK, både på 17. mai, og julaften.
Programleder var Odd Grythe. Blant de faste bidragsyterne kan nevnes Børt-Erik Thoresen, Ivar Ruste og Åse Wentzel. Kapellmester var Arnt Haugen. Grythe, Ruste og Haugen utgav også flere Husker du?-plater på plateselskapet EMI.Stort sett alle program ble tatt opp på Engebret Café i Oslo. Den 17. mai 1980 ble program nummer 100 sendt. Generelt inneholdt programmene en blanding av sangartister, med melodier fra en svunnen tid, så vel som andre intervjuobjekter invitert av programleder og NRK. Siste program ble sendt 30. juni 1985.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Programmene på NRK Nett-TV
(en) Husker du? på Internet Movie Database 
(no) Husker du? på NRK TV
Cyou

Cyou er et norsk underholdnings og sjekke-program som gikk på TVNorge i 2003 med Lise Askvik som programleder. Programmet gikk på mandagskveldene.
I Cyou hadde programlederen med seg tre gutter og tre jenter som alle ønsket å finne den store kjærligheten. Deltakerne skulle først stemme ut to av de andre deltakerne. Publikum i salen skulle deretter velge hvilke av de to gjenværende parene som skulle vinne. Paret som vant skulle ut og reise sammen, med hvert sitt videokamera. Programmet var todelt og inneholdt en del interaktive elementer for seerne. Underveis i programmet kunne de, ved hjelp av sin mobiltelefon, sjekke om de passer sammen med noen av deltakerne. Konseptet om hvem som passet best sammen var basert på en analyse av 100 spørsmål om utseende, hobbyer, utdanning, jobb, kulturell bakgrunn samt forhold og sex.


== Referanser ==
Fylkesvei 203 (Nord-Trøndelag)

Fylkesvei 203 i Nord-Trøndelag gikk mellom Sela og Follafoss i Verran kommune. Veiens lengde var 25,0 km.
Da Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 ble veien del av fylkesvei 6330.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Verran
Endepunkt fylkesgrensen ved Sela → Fv55Fylkesvei 55 (Sør-Trøndelag) til 715Fylkesvei 715 Mørreaunet i Åfjord
 Selja bru (Selja, 32 m)
Fv202Fylkesvei 202 fra Almlia til 720Fylkesvei 720 Malm (9,8 km)
720Fylkesvei 720 Riksvegen fra Follafoss mot 17Fylkesvei 17 Hjellosen i Steinkjer, og mot 715Fylkesvei 715 Olsøy i Rissa


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Vegliste Nord-Trøndelag
De nære ting

De nære ting er en norsk studiobasert humorserie med Dagfinn Lyngbø som gikk på NRK1 i 2001. Programmet handlet om dagligdagse og de nære ting. Her tok komikeren Dagfinn Lyngbø opp tema som livsstil, religion, moral og forelskelse. En kjendis var gjest i hver episode. Disse var Jon Schau, Wenche Myhre Bjørn Eidsvåg, Ellen Arnstad, Jan Kjærstad, Bjarte Hjelmeland, Kari Slaatsveen og Egil «Drillo» Olsen. Programmet gikk på torsdager.Programmet ble i snitt fulgt av en halv million seere.


== Referanser ==
Atlanterhavstunnelen

For den teoretiske tunnelen over Atlanterhavet, se Transatlantisk tunnel.Atlanterhavstunnelen er en undersjøisk veitunnel på Nordmøre som ble åpnet 19. desember 2009 . Den forbinder Kristiansund og Averøy, langs fylkesvei 64.
Tunnelen er 5 779 meter lang  og cirka 250 meter dyp. Største stigning er 10 %.
Prosjektet hadde byggestart i 2006 , første salve på tunnelen var i uke 17, 2007 . Den ble planlagt ferdig 2008, men ble omtrent ett år forsinket på grunn av dårlig kvalitet på fjell. Blant annet gikk det ras 29. februar 2008 nesten på det dypeste punktet i tunnelen, med den følge at tunnelen ble støpt igjen for å få kontroll på situasjonen, før arbeidet med drivingen av tunnelen kunne fortsette. Gjennomslaget kom først den 19. mars 2009 . Bompengeselskapet for tunnelen er Atlanterhavstunnelen AS og driftes av Skyttel AS. Beregninger fra 2015 sier at prosjektet er nedbetalt i 2025 . 
Under forhandlingene mellom regjeringen og Fremskrittspartiet vedrørende revidert nasjonalbudsjett våren 2020 fikk FrP gjennomslag for at restgjelden i prosjektet skulle nedbetales og tunnelen bli bomfri fra og med 1. juli 2020. Klokken 13.30 ble bomstasjonen stengt for godt. Restsummen for nedbetaling var da på ca. 370 millioner kroner.Atlanterhavstunnelen er Kristiansunds andre fastlandsforbindelse, den første forbindelsen til fastland går over Freiøya, videre undersjøisk tunnel og broer i Krifast-forbindelsen. Averøy er knyttet til fastland gjennom Atlanterhavsveien.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
atlanterhavstunnelen.no
Tjeneste for å sjekke om Atlanterhavstunnelen er åpen eller stengt
vegvesen.no – om Atlanterhavstunnelen
Forskningsparken i Oslo

Forskningsparken i Oslo er et bygningskompleks som huser ulike forsknings-, innovasjons- og andre kunnskapsvirksomheter i Blindern ved siden av Universitetet i Oslo og Oslo universitetssykehus. Blindern–Gaustad-området ble hovedsakelig bygget ut som et sentrum for universitets- og annen forskningsvirksomhet i 1950- og 1960-årene og kalt Forskningsbyen. Forskningsparken ble planlagt fra 1980-årene som et felles bygningskompleks for universitetsvirksomhet, instituttsektoren og forskningsorientert industri, og den første bygningen åpnet i 1989.Mer enn 300 bedrifter, forskningsgrupper og institutter har tilhold i Forskningsparken, hvor de driver næringsvirksomhet og FoU-virksomhet innen blant annet bioteknologi og kjemi, medisin og helseteknologi, IKT, media, materialforskning, elektronikk og miljø- og samfunnsforskning. Blant bedriftene er  180 oppstartsbedrifter i tech-inkubatoren.Forskningsparken drives av Oslotech AS, et statlig eid aksjeselskap som hovedsakelig eies av Universitetet i Oslo og Selskapet for industrivekst. Det er et senter for samarbeid, forskning og vekst hvor mer enn 2500 personer har sin daglige arbeidsplass. Den inneholder Forskningsparkens konferansesenter med 25 møterom og auditorier i ulike størrelser. Nabobygningene til SINTEF og Universitetet i Oslo Institutt for Informasjonsteknologi (IFI) er ikke en del av selve forskningsparken.
Utenfor Forskningsparken er det et veggmaleri av kjente historiske forskere og andre som har bidratt til å fremme vitenskap og utvikling. Bildet inkluderer blant annet Leonardo da Vinci, Isaac Newton, Stephen Hawking, Marie Curie, Ole-Johan Dahl og Fridtjof Nansen.


== Aktiviteter i Forskningsparken ==
Hver uke foregår det konferanser, frokostmøter, faglige og sosiale arrangementer i Forskningsparken
Åpent Hus - årlig dag hvor bedrifter og forskningsmiljøer åpner dørene og presenterer seg for hverandre og besøkende
Oslo Innovation Week - Forskningsparken er en av hovedarenaene
First Friday Coffee - nye bedrifter presenterer seg hver måned
Cutting Edge Festival er en årlig konferanse som viser forskningsresultater, ny teknologi og innovasjon fra kunnskapsvirksomhetene i og rundt Forskningsparken i Oslo. Cutting Edge ble første gang arrangert i 2012, og arrangørene er Oslotech, Universitetet i Oslo og Inven2.


== Miljøer i Forskningsparken ==
Forskningsparken er et samlingssted for flere klynger, fagmiljøer og forskergrupper, blant annet Norway Health Tech, StartupLab, Aleap og Sharelab, CIENS, som også omfatter CICERO, NIBR, NIVA og TØI, samt Institutt for Pedagogikk, Norsk senter for molekylærmedisin, senter for materialvitenskap og nanoteknologi, Frischsenteret for samfunnsøkonomisk forskning og Institutt for medier og kommunikasjon ved Universitetet i Oslo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Forskningsparken – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vestavindsbeltet

Vestavindsbeltet er områder på begge jordhalvkulene mellom 30. og 60. breddegrad der det stort sett blåser vinder fra vest. Vinden blåser fra høytrykksområdene rundt 30. til 35. breddegrad mot polene. Sammen med passatvinden muliggjorde denne vinden rundreiser for de tidlige europeiske seilskipene. Beltet er sterkest utviklet på den sørlige halvkule, da det der er mer åpne havstrekninger og vindsystemene således ikke hindres av landmasser.  
I Norge har vestavindsbeltet stor betydning for kystklimaet og kontinentalklimaet. Varm luft fra de subtropiske områdene møter kalde luftstrømmer fra polarområdene, der de møtes kalles en polarfront. Her dannes et lavtrykk da den varme fuktige luften fra sør presses opp i høyden av den kalde luften fra nord. Vestavindsbeltet frakter dette fuktige lavtrykket inn mot norskekysten hvor den treffer høye fjell, den tertiære landhevningen, og den fuktige luften presses opp, blir kald, kondenserer og det faller store mengder orografisk nedbør på vestsiden av fjellene. Øst for fjellkjeden er lufta tørr, og det blir lite nedbør. Områdene øst for fjellkjeden ligger i regnskyggen. Her finner vi noen av de tørreste områdene i Norge.

MetLex
Milwaukee Bucks

Milwaukee Bucks er et amerikansk basketball-lag som spiller i ligaen NBA. Laget holder til i Milwaukee i Wisconsin, og spiller hjemmekampene i Bradley Center.


== Hall of Fame ==
De følgende ni personene har hatt tilknytning til klubben, og er innvalgt i Naismith Memorial Basketball Hall of Fame:

Nathaniel «Nate» Archibald
David W. «Dave» Cowens
Adrian Dantley
Wayne R. Embry
Alexander «Alex» English
Kareem Abdul-Jabbar
Robert J. «Bob» Lanier
Moses E. Malone
Oscar P. Robertson


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Milwaukee Bucks – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Eggja

Eggja er en plass i Sogndalsdalen i Sogndal kommune. Det er ca. 35 fastboende på Eggja. Eggja strekker seg fra Lauvhaug i sør og helt inn til den innerste gården i øst. Kjører du inn Eggjaveien så kan du kjøre opp til Åsen, derfra er det ikke lang vei opp til det flotte fjellet Nuken.
Gregor VII

Gregor VII (født Hildebrand av Sovana, italiensk: Ildebrando di Soana,  ca 1020/1025 i Sovana i Toscana, død 25. mai 1085 i Salerno) ble valgt til pave i 1073 og satte i gang arbeidet for å verge pavedømmets selvstendighet og myndighet. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Sannsynligvis var Hildebrand først munk. Senere ble han erkediakon, og da en nøkkelperson i tidens kirkepolitikk. Han var særlig opptatt av den kluniasensiske reformbevegelse og kampen mot simoni og presteekteskap.
I 1046 fulgte han med sin høyt skattede pave Gregor VI, som var blitt avsatt av synoden i Sutri, i dennes landflyktighet til Köln. To år etter, i 1048, ville keiser Henrik III utnevne Bruno von Egisheim-Dagsburg til ny pave (Leo IX). Men denne insisterte på - antagelig etter råd fra Hildebrand, å la seg velge til pave av folket og kleresiet. 
Allerede etter pave Leo IXs død i 1054 skulle Hildebrand eleveres til pave, men keiseren kalte imidlertid Gebhard, biskopen av Eichstätt, til pave Viktor II.


=== Pave ===
I 1073 døde pave Alexander II. Under hans bisettelse ropte folket i Roma: Hildebrand skal være pave! Han lot seg så intronisere under navnet Gregor VII. Navnevalget Gregor skyldes ifølge mange kilder Hildebrands ønske om å gi oppreisning til Gregor VI, som var blitt avsatt noen tiår tidligere i forbindelse med anklager fremført av keiseren. Men det kan også være at Hildebrand vel så meget, eller primært, hadde Gregor den store i sine tanker.
Med dette inspirasjonsvalget hadde man åpenbart brutt mot pavevalgsdekretet av 1059, som hadde bestemt at paven var å velge av 3¤-delsflertallet av kardinalskollegiet, og som også hadde bekreftet den romersk-tyske konges rett til å ha et ord med i laget. 
Det var strid om hvem som skulle utnevne biskoper, og Gregor mente at kirken selv skulle ha dette ansvaret. Den tyske keiseren Henrik IV motsatte seg dette og beskyldte Gregor for «ikke å være pave, men en falsk munk», og Henrik krevde videre at Gregor skulle trekke seg fra pavestillingen. Striden endte med at Gregor VII lyste Henrik IV i bann.
I denne situasjonen valgte Henrik en taktikk som satte Gregor midlertidig ut av spill. Han reiste til Canossa i Nord-Italia og bad om syndsforlatelse, og det kunne ikke paven nekte en angrende synder. I 1080 marsjerte Henrik mot Roma, tok byen og satte inn en motpave, som straks kronet ham til keiser.
Striden om retten til å sette inn biskoper blir kallet investiturstriden, og den ble ikke løst før ved konkordatet i Worms i 1122.


== Se også ==
Kanossagang


== Referanser ==


== Litteratur ==
Katleen C. Custling: Reform and the papacy in the eleventh century, Manchester university press, 2005.
Bergamott

Bergamott (Citrus aurantium ssp. bergamia), også kalt bergamottappelsin, er en sitrusfrukt som først og fremst dyrkes i Italia og Nord-Afrika.
Fra fruktens skall presses en eterisk olje, bergamottolje. Den er gul eller grønn av farge og har en sitrusaktig duft og bitter smak.
Bergamottolje brukes til fremstilling av parfyme og som dufttilsetning i kosmetikk. Den brukes også som smakstilsetning. For mange vil smaken være kjent fra earl grey-te. Enkelte vil også kjenne smaken fra General-snus og Skruf.
Tidligere ble bergamott regnet som en egen art med det vitenskapelige navnet Citrus bergamia, men nå anser man den som en underart til pomerans.


== Eksterne lenker ==
(en) bergamott i Global Biodiversity Information Facility 
(en) bergamott hos ITIS 
(en) bergamott hos ITIS 
(en) bergamott hos NCBI 
(en) bergamott hos Tropicos 
(en) Kategori:Citrus Bergamia group – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Citrus Bergamia group – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Rugby union under Sommer-OL 1920

Rugby union under sommer-OL 1920. Rugby union var med på det olympiske programmet for tredje gang, det var tidligere med 1900 i Paris og 1908 i London. Etter at Tsjekkoslovakia og Romania trakk seg fra turneringen var det kun to nasjoner igjen, Frankrike og USA. Med kun to lag ble det bare én kamp, det amerikanske laget vant over forhåndsfavorittene Frankrike med 8-0 og ble olympiske mestere, og det tapende laget fikk sølv. 


== Medaljer ==


== Medaljevinnerne ==
Codex Leningradensis

Codex Leningradensis, eller leningradkodeksen som vi kan kalle den på norsk, er et av de eldste manuskriptene som finnes over hele Det gamle testamente. Manuskriptet er datert til år 1008 og er trolig skrevet i Kairo. Manuskriptet er skrevet på hebraisk, gjort i såkalt Tiberias masoretisk tekst som brukes i Tanákh.
Trolig er Codex Aleppo opphavet til leningradkodeksen og således eldre (kanskje fra 920-tallet) enn denne, men deler av aleppokodeksen har vært savnet siden 1947. Det gjør leningradkodeksen til det eldste eksisterende manuskript som inneholder hele Det gamle testamente. Som sådan er det viktig i all kristen og jødisk religionsforskning.
Originalen befinner seg i Saltykov-Shchedrin (Nasjonalbiblioteket i Russland) i St. Petersburg, der det har blitt oppbevart siden midten av 1800-tallet. Man tror at det opprinnelig ble skrevet i Kairo.


== Referanser ==
Sørmarkmus

Sørmarkmusa (Microtus arvalis) er en nær slektning av markmus og fjellmarkmus. Den finnes ikke i Norge. Tidligere trodde man at arten fantes på Svalbard, men i 1990 ble det klart at musene som lever der, er østmarkmus (Microtus levis). Den samme forvekslingen hadde for øvrig også skjedd i Finland.
Sørmarkmus og østmarkmus er et eksempel på kryptiske arter. De er så like at de ikke kan skilles fra hverandre på utseendet, men sædcellene er ulike, og sørmarkmus har 46 kromosomer, mens østmarkmus har 54.


== Litteratur ==
A. Bjärvall (1997). «Sørmarkmus». Pattedyr: Alle Europas arter i tekst og bilde. Illustrert av S. Ullström. Cappelen. s. 114–115. ISBN 82-02-16287-4. 
F.H. van den Brink (1972). Europas pattedyr: Illustrert håndbok. Norsk utgave ved J.A. Pedersen. Tiden. s. 108–109. ISBN 82-10-00620-7. 
D.E. Wilson og D.M. Reeder (red.). «Microtus arvalis». Mammal Species of the World, 3rd edition. Besøkt 18. mars 2020. 
N. Yigit m.fl. (2016). «Microtus arvalis». The IUCN Red List of Threatened Species: e.T13488A22351133. doi:10.2305/IUCN.UK.2016-2.RLTS.T13488A22351133.en. 


== Eksterne lenker ==
(en) Sørmarkmus i Encyclopedia of Life 
(en) Sørmarkmus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Sørmarkmus hos Fauna Europaea 
(en) Sørmarkmus hos Fossilworks 
(en) Sørmarkmus hos ITIS 
(en) Sørmarkmus hos NCBI 
(en) Kategori:Microtus arvalis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Microtus arvalis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Microtus arvalis – detaljert informasjon på Wikispecies
Ove Eide

Ove Lidvar Eide (født 1. september 1950 på Sandane) er en norsk forfatter, bokredaktør og lektor fra Sandane i Gloppen kommune.Ove Eide har hovedfag i nordisk fra Universitetet i Bergen, der han skrev oppgave om forfatteren Lars Rustbøle. Han har bidratt i utgivelsene om Jakob Sande fra «Jakob Sande-selskapet» som kommer annethvert år. Eide har også samlet idrettslaget STILs hundreårige historie mellom to permer. Per Olav Kaldestad fra Bergens Tidende mente at Eides fordypning i Jakob Sandes diktning «fortener å bli ståande som standardverket om forfattaren». Samtidig fikk boka oppmerksomhet rundt Eides misnøye med Jon Eikemos Sande-tolkninger. Eide mente at Eikemo hadde fremstilt Sande som en moromann, og at skuespilleren med det hadde fortrengt den mørke strømmen av ensomhet og fortapelse i Sandes dikting. Dette tok media tak i, og Eide måtte forklare seg nærmere i både radio og aviser.Eide er lektor i norsk og mediefag og hadde stilling som utviklings- og fornyelsesleder ved Firda videregående skole på Sandane i Sogn og Fjordane. Han satt i utvalget for utvikling av norskfaget, var medlem av læreplangruppen for norsk, og aktiv i arbeidet med  de nye læreplanene for Norsk-faget i Kunnskapsløftet.I 2015 ble Eide tildelt Kongens fortjenstmedalje for sitt livslange arbeid.


== Bibliografi ==
1999: «Vestland, vestland» (bildeverk), redaktør
2002: «Hundre år med STIL : Sandane Turn og Idrettslag 1900–2000», forfatter
2006: «Jakob Sande, 100 år», redaktør
2006: «Jakob Sande. Liv. Diktning» (biografi), forfatter
2015: «intertekst», lærebok i norsk Vg3, medforfatterFølgende utgivelser er samlinger med dikt av Sande og der andre forfattere hedrer og tolker Sande (utgitt på Jakob Sande-selskapet):

1994: «Jakob Sande 1994», bidragsyter, med «Ord til lesaren» og «Jakob Sande – ein bibliografi med kommentarar»
1996: «Jakob Sande 1996», bidragsyter, med «Ord til lesaren», «Han såg inn i livsens djupaste avgrunnar», «Oddleif Fagerheim les Jakob Sande», «Mi sjel er ei Æolsharpe som naka i natti heng» (Om einsemd, angst og lengt i Jakob Sandes dikt)
1998: «Jakob Sande 1998», bidragsyter, med «Ord til lesaren» og «Jakob Sande og Firda gymnas» og «I gudfryktig sameksistens»
2000: «Jakob Sande 2000», bidragsyter, med «Ord til lesaren» og «...Ei bombe i den fredelege folkehop... – Vegen fram til Svarte næter»
2002: «Jakob Sande 2002», bidragsyter, med «Ord til lesaren» og «Bonde og bolsjevik – ein sunnfjordsk Olavson (Vinje)»


== Se også ==
Liste over kjente pedagoger ved Firda videregående skole


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Jakob Sande-selskapet
Styreleiaren på Nordfjord folkemuseum går i protest
Rugby union under Sommer-OL 1924

Rugby union under sommer-OL 1924. Rugby union var med på det olympiske programmet for fjerde og siste gang. Det var kun tre nasjoner som stilte med lag, Frankrike, USA og Romania. Alle lagene spilte to kamper og etter at både USA og Frankrike hadde beseiret Romania, ble den siste kampen en ren finale. USA forsvarte sin olympiske mestertittel fra 1920 Antwerpen, de vant med 17-3 over Frankrike. 


== Medaljer ==


== Resultat ==


== Medaljevinnerne ==
Ann-Magrit Austenå

Ann-Magrit Austenå (født 28. juni 1961 i Oslo) er en norsk journalist og generalsekretær i Norsk Organisasjon for Asylsøkere (NOAS).Austenå er oppkalt etter Falkbergets «An-Magritt», og vokste opp i Ås kommune sør for Oslo. Hun er datter av dr.juris. Torgeir Austenå (1928–2001), som var professor ved Norges Landbrukshøgskole. Hun har en cand.mag.-grad fra Universitetet i Oslo og virket som journalist i forlaget Ny Dag fra 1983 til 1985, ved Statens institutt for forbruksforskning i perioden 1985–87, i avisen Vårt Land fra 1987 til 1989 og i Dagbladet fra 1989 til 1999. 
I 1999 ble hun valgt som nestleder i Norsk Journalistlag (NJ), og fra 2003 var hun organisasjonens leder. Hun ledet NJ i to perioder, fram til 2007. Fra 2007 til 2010 var hun assisterende generalsekretær i Norges Røde Kors. I denne perioden ble hun også innvalgt i styret for Kopinor, en organisasjon for skribenters opphavsratt, samt i Norsk PEN, som jobber for skribenters rett til fri ytring.I 2010 ble hun ansatt som generalsekretær i NOAS. 
5. oktober 2020 tiltrer hun som assisterende kirkeverge i Oslo.


== Utgivelser ==
Arven etter sataniske vers. Den politiske kampen om religion og ytringsfrihet, Cappelen Damm, 2011.


== Referanser ==
Ditt livs sjanse

Ditt livs sjanse er en norsk TV-quiz som gikk på NRK1 i 2000. Programmet ble i starten ledet av Hallvard Flatland, deretter av Alf Tande-Petersen. Ditt livs sjanse var et generelt kunnskapsprogram, hvor målet var å svare korrekt på maksimalt 10 spørsmål. Dersom deltakeren både svarte og spilte riktig så kunne han/hun få slettet gjeld for en million kroner. Programmet gikk fredager.
Serien ble besluttet nedlagt etter den andre sesong på grunn av for store kostnader.Premieren ble sett av 1,54 millioner, mens sesongen som helhet ble sett av 906 000.


== Regler ==
Hver deltaker fikk maksimalt 10 spørsmål. Riktig svar på det første spørsmålet ville betale neste måneds avdrag på deltakerens lån. Det andre spørsmålet var verdt 10 000 kroner og ved hjelp av strategisk satsing og riktige avleverte svar kunne deltakeren bevege seg opp mot å vinne en million kroner. Teoretisk sett kunne en million oppnås ved å besvare mindre enn ti spørsmål. 
Deltakeren kunne avslutte og ta med seg det han/hun hadde vunnet på et hvilket som helst tidspunkt i løpet av konkurransen. Én gang under konkurransen hadde deltakeren anledningen til å endre spørsmålskategorien til sitt favorittemne, som han/hun valgte fritt. Spørsmålene var delt opp i ti hovedkategorier som for eksempel underholdning, geografi og naturvitenskap.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ditt livs sjanse på nrk.no
Vignetten fra en av de første episodene