jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Paradoks

Et paradoks, også kalt anomali, er en diskrepans/uoverensstemmelse mellom hva en teori sier og hva sunn fornuft forventer. Det er altså en selvmotsigelse som likevel rommer en sannhet. Forekomsten av paradokser hos en teori er naturligvis brysomt, men unnvikes ofte gjennom å innta posisjonen at sunn fornuft formes av hvordan ting ser ut å være, og ikke av hvordan de (egentlig) er, dvs. til teoriens fordel. 


== Bakgrunn ==
Paradokser i de empiriske vitenskapene forårsakes vanligvis av at teoriene beskriver ekstreme situasjoner som ikke er hverdagslige og stemmer overens med erfaringene fra den makroverden menneskets tankeverden formes fra. 
Paradokser i de eksakte vitenskapene forårsakes vanligvis av utilstrekkelig begrepsutvikling der nærliggende begreper for atskilte aspekter sammenfattes i et eneste, av at begrep er blitt gitt en uhensiktsmessig utforming eller av at en teori er ufullstendig eller anvendes utenfor sitt gyldighetsområde. Hvorvidt en teori er brukbar eller ikke i en kontekst er ofte et problem i seg. 
Forekomsten av paradokser hos en teori kan vise svakheter hos denne teorien og paradokser er derfor stadig en kilde til ny forskning. I de empiriske vitenskapene kan det være vanskelig å skille mellom hva som er virkelige problem med teorien og hva som bare avhenger av vår persepsjon. Det er derfor nærliggende å standardmessig underkjenne den sunne fornuftens gyldighet til fordel for teoriens gyldighet. Også blant representanter for de eksakte vitenskapene finnes en tendens til liknende lettsindige holdninger. Forskningen får derfor oftere innretningen å forklare paradoksene enn å eliminere dem. For en formell teori gjelder strenge krav om mangel på selvmotsigelser (i teorien selv) mens kravene til paradoksfrihet er sterkt forsømt.


== Eksempler på logiske paradokser ==
Løgneren
Implikasjonsparadokser
Hempels paradoks
Hilberts hotell
Theseusskip
Soritesparadokset
Barberer-paradokset
Buridans esel
Unntaket som bekrefter regelen


== Eksempler på fysiske paradokser ==
Maxwells demon (termodynamikk)
Schrödingers katt (kvantemekanikk)
Tvillingparadokset (relativitetsteori)
Stavhopperen (relativitetsteori)
Olbers paradoks (astronomi)


== Se også ==
Borland Paradoks
Paradoksal intensjon


== Eksterne lenker ==
(no) Paradoks i Store norske leksikon
Google Directory category: Paradoxes
Soritesparadokset

Soritesparadokset, er et logisk paradoks knyttet til kvantitetsbegrep.


== Premisser ==
En måte å formulere dette paradokset er med følgende premisser:

Ett hvetekorn utgjør ingen haug.
Om n hvetekorn ikke utgjør en haug så utgjør heller ikke n+1 hvetekorn en haug.
Én million hvetekorn utgjør en haug.


== Selvmotsigelsen ==
For at begrepet «en haug» skal være relevant må det finnes en nedre grense for en haugs størrelse. Likevel finnes ingen slik grense. En million korn utgjør definitivt en haug, men noen få korn kan også virke som en haug i et mikroskop. Den mengden korn som virker som en haug i et mikroskop fremstår ikke som en haug når de ligger ute på et jorde. Til tross for dette fremstår ikke begrepet haug som irrelevant, og her ligger paradokset.


== Løsningen ==
Begrepet «haug» er ikke utelukkende avhengig av antall korn, men også av kontekst. I tillegg mangler begrepet en entydig definisjon. Dermed holder heller ikke premissene mål, ettersom de ikke tar høyde for flytende grenser.
Det norske folkeeventyret «Dreg du den, så dreg du den» (kjerringa og lasset) er en illustrasjon av dette.
Ales stener

Ales stener er en skipsformet steinsetting i Kåseberga på Österlen i Sverige. Monumentet består av 59 steiner i kvartssandstein, som veier omtrent 4-5 tonn hver. Steinsettingen er ca. 67 m lang og 19 m bred, og er Sveriges største bevarte skipssetting. Den ligger på brinken ut mot Østersjøen, 42 m over havet, med flott utsikt over kysten og over mot Bornholm. Monumentet ble oppført ca. 600 e.Kr., altså i merovingertiden. Dateringen er gjort på basis av karbondateringer fra undersøkelser i og rundt skipssettingen, også innunder noen av steinene. Det er også påvist at området der steinene ligger har vært bebodd svært lenge. Et steinsatt ildsted som ble funnet ved den nordvestre stavnsteinen viste seg å være fra eldre steinalder, 5300 – 5600 år før nåtid.
Det er uklart hva steinsettingen symboliserer. Den mest utbredte teorien er at dette har vært sted for ritualer ved begravelser og ved overganger mellom årtider. Det er ikke uvanlig å finne enkle branngraver under flat mark inne i eller ved slike steinsettinger. Dessverre er Ales stener ikke totalundersøkt, og den er skadd ved hardhendt «restaurering» med bulldozer på 1950-tallet. Det er derfor mulig at man ikke kommer helt til bunns i hva funksjonen egentlig har vært.
Arkeologen Nils G. Bruzelius besøkte stedet ca. 1870, da han kartla og beskrev steinene. Han beskriver da ytterligere to mindre skipssettinger, en på hver side av den store. Spor av den ene ble funnet ved søk med georadar i 2006. Da ble det også funnet spor etter en større gravhaug et stykke fra skipet. Flere utgravninger er planlagt i løpet av 2011.
En berømt skjønnlitterær hyllest er Anders Österlings (1884–1981) dikt «Ales stenar» i samlingen Toner fra havet (1933).

En mer kontroversiell teori er  at monumentet har astronomisk betydning. Enkelte mener at steinene har blitt plassert på denne måten etter solårets 365 dager og døgnets 24 timer og at hele anlegget utgjør en slags kalender fra yngre steinalder. Denne tolkningen motsies av karbondateringene, og dessuten tar den ikke høyde for at enkelte steiner er blitt forskjøvet under restaureringsarbeidene på 1950-tallet. 


== Eksterne lenker ==
(en) Ales stenar – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ales stenar – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Riksantikvarieämbetet informerer
Det store guidebråket på Ales stener
Ales stener – fra et arkeoastronomisk perspektiv
Mobil Story
Gulrot

Gulrot (Daucus carota L. spp sativus (hoffm.)) er en toårig rotvekst. Den spiselige delen av planten er en pælerot som utvikles det første året. Rota er et lagringsorgan for sukker (sukrose) som planten bruker til blomsterutvikling det andre året. Blomsterstenglen blir 70–90 cm høy med en skjerm av hvite blomster.
Gulroten får den oransje fargen fra betakaroten, som blir omdannet til vitamin A i menneskekroppen. Veksten inneholder også en del andre vitaminer samt kalium, jern og fiber.


== Historie ==
Gulrota har flere viltvoksende slektninger og stammer trolig fra middelhavslandene og Lilleasia. I Norge er vill gulrot ikke sjelden nord til Sogn. Gulrot kan ha vært dyrka fra ca. år 1000 i arabiske land, men kom først til Europa rundt 1300-tallet, og til Norden på 1600-tallet. Sterkt fargede, fiolette gulrøtter ble først brukt som fargestoff. Først på 1800-tallet ble det populært å dyrke de oransje røttene som vi kjenner i dag.


== Dyrking i Norge ==
I Norge dyrkes gulrot over hele landet. Produksjonen skjer i hovedsak i Vestfold, Aust-Agder og Rogaland. Larvik er Norges største grønnsakskommune, særlig takket være gulrotproduksjonen i Lågendalen. I 2003 ble det produsert gulrøtter over ca. 13 000 daa i Norge. Det norske gulrotarealet er på ca. 12 000 mål.


== Se også ==
Gulrotsuger


== Kilder ==
Balvoll, G.: Grønsakdyrking på friland, Landbruksforlaget 1999
Statistisk sentralbyrå: Jordbruksstatistikk 2003, 2005, ISBN 82-537-6786-2


== Eksterne lenker ==
(en) Kategori:Carrots – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Næringsinnhold i gulrot
Fjærholmen

Fjærholmen i Færder kommune i Vestfold er et lite sted som ligger syd på øya Føynland. Her er det strand, volleyballbane, en liten kiosk som er åpen i sommersesongen, campingplass, seilbrygger samt Tønsberg seilforening.
Utafor kysten er det registrert ei forlist skipslast fra 1900-tallet. Denne har status som freda kulturminne.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikler i lokalavisa Tønsbergs Blad med søkeordet «Fjærholmen»
Nøtterøy familiecamping Fjærholmen Arkivert 27. september 2007 hos Wayback Machine.
Are Sende Osen

Are Sende Osen (født 8. september 1970 i Trondheim) er en norsk journalist, humorist, forfatter og programleder kjent fra det humoristiske radioprogrammet Are og Odin, som han leder sammen med Klaus Joacim Sonstad. 
Osen vokste opp på Sverresborg i Trondheim.
Han studerte ved Universitetet i Trondheim. Omtrent samtidig begynte han sin journalistkarriere i Adresseavisen, der han blant annet skrev for helgemagasinet Ut. Også her samarbeidet han med Klaus Joachim Sonstad. 
I 1995 fikk han sommerjobb i radiokanalen NRK P3, og har vært tilknyttet NRK Radio siden da. Han fikk etter hvert et fast innslag som «Ensomme Are» i Espen Thoresens humorprogram XL. Dette utviklet seg til programmet Bare Are, hvor sauebonden Odin Jensenius etter hvert ble et fast innslag. Derfra var veien til radioprogrammet Are og Odin kort. Dette programmet gikk på hverdager fra 2002 til 2005. I perioden 2006 til 2008 ledet han programmet Osenbanden på NRK P3. Fra 2015 har han atter vært programleder i Are og Odin etter at programmet gjenoppstod, denne gang på lørdager på P1. Han er også programlederen i På Tro Og Are.
Høsten 2020 kom også den populærhistoriske podkasten Kongerekka som Are Sende Osen har produsert sammen med Ragnhild Sleire Øyen.
Osen hadde en liten rolle i filmen Børning 3 (2020) og er stemmen til dukken Gilbert i Barne-TV-programmet Bamselegen.
Sammen med Klaus Joachim Sonstad vant han Prix Radio 2005, «Årets Radionavn». Samme år mottok han Norsk Målungdoms dialektpris.Osen har også skrevet bøkene Are (2003), Are Sende Osen parodierer sin far (2007) og Kongerekka - blot, svette og tårer - hvordan Norge ble Norge (2021)


== Radioprogrammer ==
XL (1996–97)
Bare Are (1998–2001)
Reform 99 (1999)
Ikke bare Are (2002)
Are & Odin (2002–2005)
Osenbanden (2006–2009)
Are & Odin (2015-fortsatt)
Nesten helt sant (2018)


== TV ==
Sofa King Stupid (2002) (NRK1) (6 programmer)
På tro og Are (2010)
Redd menig Osen (2012)
Normal galskap (2014)
På tro og Are (2017)


== Diskografi ==
Få sjå på (2007), med A-Laget
No e det jul igjen (2014)


=== Are og Odin ===
AlbumBæ To Da Bone (2004)
Haiglaigts:Farvel og på Gjensyn (2005)SinglerFred på jord (2003)
Klapp klapp (2004)
Rovdyr (2004)
Lys og varme baby (2004)
Kred (2005)


=== Deltar på ===
Studentersamfundet i Trondhjem: Alt er sex (1997)
Norske Gram: Spæll mæ! (2001)
EVA Records: Absolute 2004: The Summer Hits (2004)
TV-aksjonen 2004: Hjerterom – Bøssebæreroppfordringer (2004)
EVA Records: Absolute Hits 2004 (2004)
EMI: Vårfavoritter (2005)
EVA Records: Absolute Music 49 (2005)
NRK: Latterlige øyeblikk (2006)
Tylden & co: Grisefest – 18 tvilsomme partylåter om fest, fyll, fanteri og forplantning (2007)
Skrømt: Gutan e samla (2011)


== Bibliografi ==
Osen, Are Sende (2021). Kongerekka. Illustrert av Kristian Krohg-Sørensen. Gyldendal. s. 168. ISBN 9788205553491. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Are Sende Osen på Internet Movie Database 
(en) Are Sende Osen hos The Movie Database 
(no) NRK.no: Biografi: Are Sende Osen
Slaget ved Herdonia (212 f.Kr.)

Det første slaget ved Herdonia ble utkjempet i 212 f.Kr. under den andre punerkrigen mellom Hannibals karthagenske armé og romerske styrker ledet av praetor Gnaeus Fulvius. 
Fulvius var ikke klar over at Hannibal var i nærheten før han var i den umiddelbare nærheten av Herdonia. Fulvius er sagt å ha blitt uforsiktig etter sine enkle suksesser og rykket uforsiktig fremover. Fulvius aksepterte kamp på Hannibals tilbud på oppfordring fra sine ekstremt ivrige soldater. Hannibal satte ut sine styrker på sletten utenfor leiren sin, mens han sendte rundt tusen lette infanterister helt ute på sin venstre flanke for å gjennomføre et overraskelsesangrep fra skogområdene og bondegårdene som lå i den retningen. Hannibal sendte også ut 2000 numidere for å ta kontroll over veiene bak hæren til Fulvius. 
Hannibals armé overmannet romerne nesten umiddelbart. Fulvius flyktet med en gang etter at Hannibals angrep kom i front, bak og på begge sider. Rundt 2000 romere skal ha overlevd slaget.
Olga Moskalenko-Rotsjeva

Olga Vladimirovna Moskalenko-Rotsjeva (russisk: Ольга Владимировна (Москаленко) Рочева; født 4. juli 1978) er en russisk langrennsløper.
Hun debuterte i verdenscupen 28. november 1998, ved å bli nummer 20 på 5 km fristil i finske Muonio. Per mars 2008 er hennes beste individuelle plassering i verdenscupen en 4.-plass på 10 km fristil, som hun oppnådde 15. desember 2005 i Canmore i Canada.
Hun deltok under OL 2006 i Torino med følgende resultater: 18.-plass på 30 km fristil, 14.-plass på sprinten og 6.-plass på lagsprinten (der hun gikk sammen med Aljona Sidko). Hun har også deltatt i ett verdensmesterskap, Liberec 2009. Der ble hun nummer 11 på 10 km klassisk, og nummer 27 på 15 km fellesstart med skibytte. Hun gikk også 4 x 5 km stafett, der Russlands lag endte på en skuffende 10.-plass.


== Eksterne lenker ==
(en) Olga Rotsjeva – Olympedia 
(en) Olga Rotsjeva – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Olga Rotsjeva – FIS (langrenn)
Frösön

Frösön i innsjøen Storsjön i Sverige er med et areal på 41 kvadratkilometer er den 27. største øya i Sverige og den største øya i landskapet Jämtland.Øya var i nærmere tusen år Jämtlands hovedby, sentrum for handel og kommunikasjoner. Östersund overtok denne rollen fullstendig først da jernbanen kom til Östersund i 1879. Frösön inngår nå som en del av Östersund kommune, men var egen kjøpstad (köping) fram til 1970.
Frösön har tre bruforbindelser, i øst med Östersund (Frösöbron), i sørøst med Genvalla (Vallsundsbron) og i nordvest med Rödön (Rödöbron). Den høyeste åsen på Frösön, Östberget, er  468 moh. (176 m over Storsjön). I sørøst finnes også en sjø, Ändsjön.
Frösön er som mange andre steder rundt Storsjön oppkalt etter urnordiske guder; guden Frös – Frøys øy.
På Frösön fantes fra 900-tallet tingplassen der Jamtamot ble avholdt, offersteder, og fra 1100-tallet Frösö kirke, en av Sveriges mest populære bryllupskirker. Frösömarkedet ble avholdt her i mars måned, to uker etter Levangermarkedet. I nærheten av Frösö kirke lå fra 1679 Frösö Trivialskola som lenge var Sveriges eneste høyere lærested på landsbygda. Skolen ble flyttet inn til Östersund i 1847.
Frösöstenen er den nordligst plasserte runesteinen og den eneste i Jämtland.
Vestre Frösön var i lang tid militært område, der lå Frösö leir og senere F4 – Jämtlands flygflottilj, og der ligger nå Östersund flyplass. Flybasen ble lagt ned 2005. 
På slutten av 1800-tallet flyttet komponisten Wilhelm Peterson-Berger til Frösön, og området er åsted for hans opera Arnljot som dreier seg om hendelser som skjedde for omtrent tusen år siden. I de siste femti år er Arnljot oppført som friluftsspill hver sommer på Arnljotlägden ved Peterson-Bergers hjem (Sommarhagen), en rekke forestillinger ute i det fri med tidstypiske drakter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Frösön - froson.com med bl. a. turistinformasjon og kart
Sør-Norges Trålerlag

Sør-Norges Trålerlag er en sammenslutning av trålfiskere i Sør-Norge.
Trålerlaget har for tida 58 medlemsfartøy. Både eiere og mannskap er representert i lagets styrende organer. Styreleder er Valter Rasmussen. Sør-Norges Trålerlag har hovedkontor i Haugesund.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Slaget ved Øvre Baetis

Slaget ved Øvre Baetis ble utkjempet i 211 f.Kr. mellom en karthagensk styrke ledet av Hasdrubal (Hannibals bror) og en romersk styrke ledet av Publius Cornelius Scipio og hans bror Gnaeus. Det umiddelbare resultatet var en karthagensk seier hvor begge de kommanderende brødrene ble drept. Før dette nederlaget hadde brødrene tilbrakt syv år (218–211 f.Kr.) i Hispania og hadde begrenset de ressursene som var tilgjengelig for Hannibal da han kjempet mot romerne i Italia.
Publius Cornelius Scipio var far til Scipio Africanus som senere skulle beseire Hannibal i slaget om Zama.
Jamtamot

Jamtamot var det selvstendige Jämtlands allting på Frösön som eksisterte fra første halvdelen av 900-tallet fram til 1500-tallet, da dets hovedfunksjoner gikk over til et representativt lagting.
I uken omkring den 12. mars da Jamtamot ble avholdt, den såkalte Motsuken, holdt samtidig Jämtlands største marked hus på Frösön, en møteplass for handelen mellom Norge og Sverige. Jamtamots markedsfunksjon levde videre gjennom århundrene under navnet  Gregoriemarknaden. Den flyttet i 1798 inn til den i 1786 grunnlagte byen Östersund og eksisterte siden helt fram til 1914.
I 1986, i forbindelse med byens 200-årsjubileum, ble Gregoriemarknaden gjenopplivet i Östersund, og den har siden da blitt holdt hvert år i mars.


== Eksterne lenker ==
Alltinget Jamtamot
12 mars – "nasjonaldag"
Gregoriemarknaden
Historiske marknader
Spaceworld Norge

Spaceworld var en av Norges store elektronikkjeder. Kjeden fokuserte på varegrupper som data, multimedia, programvare, videospill, DVD, telematikk,foto samt andre produkter.


== Historikk ==
Spaceworld-kjeden ble dannet i 1985 som et samarbeid mellom Scanpartner-gruppen og Kodak Norge. Kodak Norge hadde støtte fra Kodak internasjonalt for å prøve ut et konsept som kunne bli en mulig fremtidig distribusjonskanal for deres produkter.
Allerede den gang så begge parter den sammensmelting av produktgruppene foto, data, telematikk, lyd, bilde og diverse elektronikk som er så innlysende i våre dager. Man så for seg en kjede av forretninger som skulle selge alt av underholdningselektronikk over disk til mentalt unge elektronikkinteresserte forbrukere.
Kai Hukkelberg og Geir Eriksen tok over konseptet, samt to forretninger i 1987 og 1988. I 1989 bestemte de to for å starte en ny kjede på grunnlag av et endret konsept, hvor alle kjedemedlemmene skulle sammenknyttes på basis av en franchiseavtale. På bakgrunn av dette ble Spaceworld Norge AS stiftet mai 1990. Intensjonen var at man skulle knytte til seg stadig flere franchisetakere, samtidig som administrasjonen og aktivitetene skulle utvides i takt med inntektene.
Spaceworld Norge AS besluttet deretter at driften skulle konsentreres rundt kjedeutvikling, og alle egeneide butikker ble solgt. Nettbutikken MySpaceworld ble skilt ut i et eget selskap.
I 2005 ble kjeden kjøpt opp av Reitan Convenience Norge AS, som står bak blant annet Narvesen og 7-Eleven i Norge. I 2009 flyttet Spaceworld Norge AS inn i nytt Reitan-bygg sammen med resten av Reitan i Gladengveien 2.
I 2015 ble Spaceworld fusjonert med Soundgarden til Spaceworld Soundgarden.


== Beliggenhet ==
Spaceworld-kjeden baserte seg på å etablere seg i eller ved store sentre.
Hovedkontoret lå i Gladengveien 2, Ensjø i Oslo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
http://www.spaceworld.no/
Slaget ved Capua (211 f.Kr.)

Det andre slaget ved Capua ble utkjempet i 211 f.Kr. da romerne beleiret Capua.
Hannibal forsøkte å bryte beleiringen av Capua ved å marsjere mot Roma. Han hadde håpet at denne trusselen ville tvinge romerne til å bryte beleiringen og marsjere tilbake til Roma for å forsvare byen. Med en gang romerne var ute i åpent landskap, planla han å engasjere romerne i et feltslag og beseire dem igjen. Men Hannibal oppdaget at forsvaret av Roma var formidabelt, og de romerske styrkene ved Capua visste dette. De brøt derfor ikke beleiringen. Hans forsøk hadde mislyktes, Hannibal var tvunget til å trekke seg tilbake sørover og Capua falt til romerne kort tid etterpå.
December’s Children (And Everybody’s)

December's Children (And Everybody's) er et album av The Rolling Stones, utgitt i november 1965 i USA.
«Get Off of My Cloud» og  «As Tears Go By» ble også utgitt på singel i USA. «Route 66» og «I'm Moving On» er konsertinnspillinger fra den engelske EPen Got LIVE If You Want It! utgitt i juni 1965.
December's Children nådde fjerdeplass på hitlistene, og solgte til gullplate. 


== Sporliste ==
Alle sanger er skrevet av Mick Jagger og Keith Richards, med mindre noe annet er oppgitt.

Side én«She Said Yeah» (Sonny Christy, Roddy Jackson) – 1.34
«Talkin' About You» (Chuck Berry) – 2.35
«You Better Move On» (Arthur Alexander) – 2.41
«Look What You've Done» (Muddy Waters) – 2.19
«The Singer Not the Song» – 2.27
«Route 66» (live) (Bobby Troup) – 2.42Side to«Get Off of My Cloud» – 2.59
«I'm Free» – 2.28
«As Tears Go By» (Jagger/Richards, Andrew Loog Oldham) – 2.47
«Gotta Get Away» – 2.11
«Blue Turns to Grey» – 2.34
«I'm Moving On» (live) (Hank Snow) – 2.18


== Personell ==
The Rolling StonesMick Jagger – sang, kor, munnspill, tamburin, perkusjon
Keith Richards – elektrisk gitar, akustisk gitar
Brian Jones – elektrisk gitar, slide gitar, piano, kor
Charlie Watts – trommer, tamburin
Bill Wyman – bass, korØvrige medvirkendeIan Stewart – piano, orgel
Jack Nitzsche – piano, tamburin
Mike Leander - stryke arrangement på «As Tears Go By»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) December's Children (And Everybody's) på Discogs 
(en) December's Children (And Everybody's) på MusicBrainz 
(en) December's Children (And Everybody's) på Spotify 
(en) December's Children (And Everybody's) på AllMusic 
December's Children (And Everybody's) på The Rolling Stones' offisielle nettsider
Ivösjön

Ivösjön (tidligere dansk: Ivøsøen) i Sverige, er Skånes største innsjø. Den ligger nær grensen mot Blekinge.Nord for Ivösjön er det funnet omkring 80 millioner år gamle fossiler av komplette blomsterplanter. Ved Åsen på innsjøens nordvestre strand er det gjort funn av like gamle fossiler av fire ulike svaneøglearter, åtte arter mosasaurer og tre arter havskilpadder.Ivösjön har også ved flere undersøkelser vist seg være Sveriges artsrikeste fiskesjø med ca. 25–30 fangede arter.
Fisket er viden kjent blant sportsfiskere. Den sjeldne mallen har blitt fanget i Skräbeån som drenerer Ivösjön og renner ut i Hanöbukten ved Möllefjorden, Nymölla.
I sjøen ligger Ivö som var et bispesete i middelalderen. Anders Sunesens Ivøhus er en ruin fra denne tiden. På Ivö finnes også et kaolinbrudd som var opprinnelsen til den keramiske industri som i mer enn hundre år fantes i Bromölla. Til Ivö går også Skånes eneste veiferge fra Barum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ivösjön – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bestum skole

Bestum skole er en barneskole i Oslo bygget i 1921. Skolen ligger på Ullern, et lite stykke nord for Bestum. Skolebygningen fra 1921 er tegnet av arkitektene Morgenstierne & Eide.
Skolen har rundt 550 elever. I 2008/2009 var skolen under utvidelse/ombygging, og elevene var i byggeperioden plassert i paviljonger på Blokkajordet. Etter at arbeidene var avsluttet, ble skolen innviet på ny 10. juni 2010. I 2015 lagde skolen en egen sang som heter Bestumvenn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bestum skole – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 7. februar 2018.
Skolens hjemmesider