Namdalseid

Namdalseid (sørsamisk: Aejrie) er en tidligere kommune i Trøndelag som fra 2020 er en del av Namsos kommune. Kommunen grenset i nordøst mot Namsos, i sør mot Steinkjer, Verran og Åfjord, og i vest mot Roan, Osen og Flatanger. Namdalseid regnes i mange sammenhenger som en del av Innherred, men samarbeider også med Namdalen.
Namdalseid ble opprettet som et eget formannskapsdistrikt den 1. januar 1838 og ble slått sammen med Beitstad i 1846. Namdalseid ble igjen skilt ut som egen kommune den 1. januar 1904. Den 1. januar 1964 ble en del av Otterøy kommune (området sør for Namsenfjorden, unntatt Hoddøy) tillagt Namdalseid. Den 1. januar 2020 ble Namdalseid slått sammen med Namsos kommune.
Kommunen feiret sitt 100-årsjubileum i 2004.


== Geografi ==
Namdalseid har store fjell- og kystområder, og er en yndet område for friluftsliv. En av Norges beste smålakselver, Årgårdselva, gjør Namdalseid til en populær destinasjon for hobbyfiskere. Namdalseid har også gode jaktmuligheter, med en stor stamme elg og rådyr, og er et populært hytteområde. I Namdalseid ligger Finnvollvatnet.
Namdalseids høyeste topp Øyensskavlen (686,5 moh.) ligger i den vestre delen av området, nord for fylkesvei 715. Toppen danner grensepunkt for Øyensskavlen naturreservat.


== Samfunn ==

Namdalseid er et sokn i Stiklestad prosti i Nidaros bispedømme. Det er to kirker i soknet: Namdalseid kirke og Statland kirke.


=== Politikk ===


==== Kommunestyrevalget 2015 ====


==== Kommunestyrevalget 2007 ====


== Næringsliv ==
Namdalseid er i hovedsak et landbrukområde, med primærnæringen som hovednæring. Det finnes også noe industri: Namdal Plast AS, Nye Pelsberederiet og Hundseth Mølle (Norgesfòr) er av de største aktørene.


== Kultur ==


=== Tusenårssted ===
Kommunens tusenårssted var Sjøåsen friluftsområde. Her er det også plantet seks tusenårstrær av sortene lønn, ask og poppel.


==== Bakgrunn ====
Tidlig på 1970-tallet kjøpte Namdalseid kommune arealet som ligger i veikrysset mellom riksvei 17 og 766 nord for Åsnesset bru og langs munningen av Årgårdsvassdraget. Deler av arealet ble senere solgt til tomt for Sjøåsen hotell, mens om lag 7600 m2 mellom hotelltomta og strandlinjen ved elvemunningen ble regulert til friluftsområde.
Strandlinjen var et forholdsvis flatt sumpig område hvor vannstanden var påvirket av flo og fjære med en høydeforskjell på om lag 1,5 m. For å gjøre området mer tjenlig til formålet, ble det oppfylt med overskuddsmasse fra anleggsvirksomhet i nærområdet. Den estetiske oppgraderingen startet etter etableringen av Sjøåsen vel i 1995.
I 1997–1998 ble det laget en regulerings- og beplantningsplan for friluftsområdet hvor de private tomteeierne og næringsdrivende oppgraderte sine arealer, mens et tverrfaglig arbeidsutvalg i hovedsak tok seg av utbyggingen av friluftsområdet.
Hovedelementene i planen var planer og profilering av området, stier og veier, parkeringsplasser, fiskebrygge, gapahuk på fiskeplassen, toalettanlegg, grillplasser, sitte- og spiseplasser, grøntanlegg, informasjonstavle, belysning og friluftsscene med amfi. Alt tilpasset handikappede.
Gjennomføringen ble gjort mulig ved hjelp av tilskudd fra Nord-Trøndelag fylkes miljøvernavdeling, BU-midler, tilskudd fra kommunens næringsfond, spillemidler, økonomisk støtte fra det lokale handikaplaget, næringslivet i nærområdet, bistand fra Statens vegvesen og egeninnsats fra velforeningen i Sjøåsen. Alt, forutenom friluftsscenen, ble gjennomført.
Nord-Trøndelag teater utarbeidet plan for friluftsscenen med amfi, men det lyktes ikke å skaffe de økonomiske midlene til å bygge dette. Sjøåsen friluftsområde ble foreslått som tusenårssted, og dette ble vedtatt i kommunestyremøte 11. november 2009. Det statlige tilskuddet ble brukt til å bygge scenen med amfi.


==== Tusenårssted ====
En stein er satt opp på en forhøyning i området, hvor det er montert en skiferplate med inskripsjonen

Sjøåsen friluftsområde
Tusenårssted i Namdalseid kommuneDenne ble avduket av ordfører Per Arve Lie på nyttårsaften 1999.


==== Tusenårstrær ====
Gjennom Landbruksdepartementets treplantingsaksjon i år 2000 fikk kommunen tildelt en rekke trær av forskjellige sorter.
Etter vedtak ble seks av disse plantet på tusenårsstedet, mens de fleste ble plantet på skolene, barnehagen og idrettsanlegget. Trærne på tusenårsstedet ble plantet av seks tidligere ordførere i en seremoni 25. mai 2000.
Trygve Silset (f. 1908) plantet hovedtreet, en lønn, ved tusenårssteinen. Silset var ordfører i perioden 1948–1951.
Inge Kaldahl (f. 1924), som var ordfører i periodene 1952–1959 og 1968–1971, plantet en ask på grøntanlegget.
Einar Furre (f. 1918), plantet også en ask på grøntanlegget. Han var ordfører i 12 år i perioden 1972–1984.
Per Arve Lie (f. 1946) plantet en poppel ved grillanlegget. Han var ordfører i perioden 1984–1987, samt ved tusenårsskiftet.
Bjørn Hagen (f. 1938) plantet også en poppel. Denne ved «Jasteinen». Ordførerperioden hans var fra 1988 til 1995.
Hetty Vårdal (f. 1952) var den første kvinnelige ordfører i kommunen, og var det i perioden 1996–1999. Hun plantet en poppel ved utegrillen.


== Historie ==
Navnet Namdalseid har en maritim opprinnelse. Tidligere pleide sjøfarere å seile opp Trondheimsfjorden, inn i Beitstadfjorden og derfra dra båtene sine gjennom Namdalseid til Løgnin ved å bruke vannforbindelsene som eksisterer i kommunen. Dermed slapp man å krysse Folda.


== Kjente eidbygger ==
Trond Einar Elden, kombinertløper
Bård Jørgen Elden, kombinertløper
Hallstein Bøgseth, kombinertløper
Laila Leknes, keramiker
Marte Elden, langrennsløper
Lars Eric Sæther, friidrettsutøver


== Referanser ==


== Litteratur ==
Skevik, Olav (2017). Tre bygder mellom to fjorder. Bygdehistorie for Beitstad, Malm og Namdalseid før ca. 1660. Beitstad: Beitstaden historielag. ISBN 978-82-92204-22-1. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Namdalseid – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Namdalseid – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Namdalseid - Store norske leksikon
Lokale historier fra Namdalseid - historier.no
Brørsgrendas hjemmeside