jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vibeke Kruse

Vibeke Kruse (død 1648 i København) var kammerpike for Christian IVs hustru Kirsten Munk. Etter at Kirsten Munk ble utstøtt på grunn av antatt utroskap, innledet kongen et forhold med Kruse i 1629, et forhold som kom til å vare til hans død i 1648.
Christian IV satte sannsynligvis pris på henne. Blant annet fikk hun en livsvarig ytelse på 500 riksdaler i året og senere et gods i Holsten samt en gård i København.  
Vibeke Kruse fikk to barn med Christian IV; Ulrik Christian Gyldenløve i 1630 og Elisabeth Sophie Gyldenløve i 1633.
Da Christian døde på Rosenborg slott lå hun selv alvorlig syk i rommet ved siden av. Corfitz Ulfeldt fikk henne egenhendig kastet ut og hun døde kort tid etter for så å bli begravet ved den nå forsvunne kirke ved Nørre Farimagsgade utenfor vollene. Sønnen fikk senere lov til å flytte kisten med sin mor til Kølstrup kirke på Fyn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi – Kvinfo
ISP

ISP kan vise til:

Internettleverandør (engelsk: internet service provider)
Inspektionen för strategiska produkter
Enkeltpersonforetak

Enkeltpersonforetak (ENK), tidligere enkeltmannsforetak, er en betegnelse som brukes om næringsvirksomhet drevet for en enkeltpersons regning og risiko. Enkeltpersonforetak er ikke innenfor definisjonen av et selskap, men innehaveren plikter å registrere foretaket i Foretaksregisteret i Brønnøysund dersom visse forutsetninger (for eksempel størrelse) er oppfylt. Enkeltpersonsforetak kan registreres i Enhetsregisteret, og må det for å få et organisasjonsnummer. Et enkeltpersonforetaks foretaksnavn må inneholde eierens slektsnavn (etternavn) i tillegg til en navnedel for profilering.
Innehaveren administrerer foretaket basert på lover om regnskap, arbeidsmiljø og andre relevante lover og forskrifter. Innehaveren av foretaket er fullt ut ansvarlig for dets forpliktelser, også med sin private formue. Det gjelder visse krav dersom foretaket har over 30 ansatte, blant annet under hensyn til representasjon for de ansatte i foretakets ledelse.


== Eksterne lenker ==
Enkeltpersonforetak – Starte og drive bedrift – Altinn
Elektronisk skjema for registrering av enkeltpersonforetak i Enhetsregisteret – Altinn
Søk etter foretak i Enhetsregisteret – Brønnøysundregistrene
Søk i kunngjøringer om foretak – Brønnøysundregistrene
Foretaksnavn

Foretaksnavn i Norge er det offisielle navnet på en næringsdrivende juridisk person, mest praktisk et selskap. Regler om foretaksnavn finnes i norsk rett i foretaksnavneloven fra 1985. Foretaksnavn kan registreres i Foretaksregisteret, og registreringen innebærer en enerett til dette navnet, samt et vern mot at andre registrerer eller bruker navn som er egnet til forveksling. I tillegg til registrering kan vern også oppnås ved at navnet rent faktisk tas i bruk. 
Det finnes visse restriksjoner på hva slags foretaksnavn som kan benyttes. Et foretaksnavn må ikke  «være egnet til å villede» eller «stride mot lov eller være egnet til å vekke forargelse», se §§ 2-3 og 2-5.
Foretaksnavnet skal opplyse om hva slags selskap det er snakk om. Dette bl.a. for å gjøre kreditorer og andre som kan tenkes å gjøre forretninger med selskapet oppmerksom på deltakernes ansvarsforhold. Aksjeselskap inneholde forkortelsen AS, ansvarlig selskap inneholde forkortelsen ANS eller DA osv. For enkeltpersonforetak er det et krav at innehaverens slektsnavn gjøres til del av foretaksnavnet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
navnesok.no samsøk for å sjekke om foretaksnavn, varemerke og domenenavn er ledig i Norge
altinn.no Altinn - Starte og drive bedrift
Roman Dirge

Roman Dirge (født 29. april 1972) er en kunstner, tegneserieskaper og illusjonist. Han er mest kjent for tegneserien om «Lenore, den lille, søte, døde piken», som gikk som biserie i tegneseriebladet Nemi.
Dirge fikk høre fra sine kunstlærere at han aldri ville kunne gjøre suksess som kunstner på grunn av hans vulgære tegnestil. Heldigvis ignorerte ham dem og startet å tegne Lenore for Xenophobe Magazine.
Etter å ha forsøkt å livnære seg som illusjonist, hvor han blant annet klarte å sette fyr på seg selv, vendte han tilbake som serieskaper med en hel Lenore-bok utgitt av Slave Labor Graphics.
Han har også skrevet bøker som «Something At The Window Is Scratching», «The Monsters In My Tummy» og «The Cat With The Really Big Head, and One Other Story That Isn't as Good», i tillegg til et par episoder av Invader Zim, den tegnede fjernsynsserien til hans gode venn Jhonen Vasquez.
Dirge har mer enn 75 tatoveringer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Roman Dirge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Roman Dirge på Internet Movie Database 
(en) Roman Dirge på Myspace
Eddiksyre

Eddiksyre (CH3COOH), etansyre,  er en svak syre som man finner i mat og drikke, men også i andre ting. Den er en klar lettflytende væske med en stikkende lukt. Eddiken man kjøper i butikken, mateddik, består av 5 – 7 % eddiksyre, resten er vann. En del dagligvareforretninger selger også produktet eddikessens, som inneholder 35 % eddiksyre. Finere eddik finnes i industrien og lages blant annet av vin (vineddik). Når vin utsettes for luft blir den sur, vinen invaderes av bakterier som puster luft og bakteriene ’oksiderer’ alkoholen til eddiksyre. Denne eddiken heter vineddik. Eddik på fransk heter «vinaigre» og betyr ’sur vin’. Ren konsentrert eddiksyre kalles også iseddik fordi smeltepunktet for dette molekylet ligger på 16,6 °C, slik at det kan dannes krystaller i ren eddiksyre i et kjølig rom.


== Anvendelser ==
Som surhetsregulerende middel i næringsmidler
Som avkalkningsmiddel
Som oppløsningsmiddel i kjemisk syntese


== Referanser ==
Urhunden

Urhunden er en svensk tegneseriepris.
Seriefrämjandets pris Urhunden er blitt delt ut årlig siden 1987 til foregående års beste svenske respektive oversatte seriealbum. Prisen er uppkalt etter en klassisk svensk seriefigur (en krysning mellom hund og dinosaurus) fra århundrskiftet 1800/1900 av Oskar Andersson, signaturen OA.
Siden 1994 er det også blitt delt ut en egen pris, Unghunden, til den eller de som har gjort en innsats för barne- og ungdomsserier i Sverige.


== 2005 ==
Beste svenske serie: Mats Jonsson for Pojken i skogen
Beste oversatte serie: Alan Moore og David Lloyd for V for vendetta
Unghunden: Helena Magnusson
Betinget fengsel

Betinget fengsel følger i Norge av Straffeloven 2005 § 34:
§ 34.Fullbyrdingsutsettelse (betinget fengsel)
I dom på fengselsstraff kan retten bestemme at fullbyrdingen helt eller delvis utsettes i en prøvetid. Utsettes fullbyrdingen av deler av straffen (dels betinget, dels ubetinget fengsel), kan den ubetingede delen ikke settes lavere enn 14 dager.
Prøvetiden skal i alminnelighet være 2 år. Når vilkårene for straffskjerpelse ved gjentakelse er oppfylt, og i andre særlige tilfeller, kan det settes en lengre prøvetid, men ikke over 5 år. Prøvetiden regnes fra den dagen endelig dom er avsagt.
Fullbyrdingsutsettelse gis på det grunnvilkår at den domfelte ikke begår en ny straffbar handling i prøvetiden. I tillegg kan retten fastsette særvilkår etter §§ 35 til 37. Den siktede skal så vidt mulig få uttale seg om særvilkår før de fastsettesDet vil i Norge si at fullbyrdelsen av en dom på fengselsstraff helt eller delvis kan utsettes med en prøvetid (vanligvis 2 år eller mer).
For betinget fengselsstraff er det et krav om at personen som er domfelt ikke foretar en ny straffbar handling i løpet av prøvetiden. I tillegg til dette kan retten sette flere særvilkår som den domfelte må oppfylle i prøvetiden. Eksempler på dette er meldeplikt til politiet (etter straffeloven § 36), eller om å holde seg rusfri, holde seg unna spesielle personer/miljøer/steder, samtykke til narkotikaprogram, møte i konfliktråd, eller lignende (se straffeloven § 37).
Dersom den dømte overholder vilkårene i prøvetiden vil straffen anses som fullbyrdet. Bryter domfelte vilkårene, vil domfelte vanligvis få en advarsel, men ved gjentatte brudd vil saken bli vurdert på nytt av retten, som avgjør om hele eller deler av straffen må sones (gjøres om til ubetinget fengsel). Det samme vil være tilfelle der domfelte begår nye straffbare handlinger av samme art i prøvetiden. I slike tilfeller vil retten i samme sak som de nye forholdene blir pådømt, også vurdere om den gamle betingede dommen helt eller delvis skal omgjøres til ubetinget straff. Om dette gjøres eller ikke vil måtte avgjøres konkret ut fra omstendighetene, men ofte vil resultatet bli at deler av straffen blir omgjort til ubetinget fengsel. Den resterende betingede delen vil da få en ny prøvetid.
Det motsatte av betinget fengsel er ubetinget fengsel, som må sones i en anstalt hos Kriminalomsorgen. Dette kan være i et åpent eller lukket fengsel.


== Referanser ==
Bussesundet

Bussesundet (trolig av busse (gammelnorsk) = et stort, bredt handelsskip) er et 1 700 meter bredt sund som går omtrent rett fra nord mot sør i Vardø kommune og som skiller Vardøya i øst fra fastlandet i vest.På fastlandet i Bussesundet finner man Svartnes havn. Under sundet går den 2 892 meter lange Vardøtunnelen. I den nordlige del av Bussesundet ligger Tyvholmen som har en liten sjøfuglkoloni.


== Referanser ==
Vardøya

For andre øyer med samme navn, se Vardøya (andre betydninger).Vardøya (trolig av Varg + øya) er ei øy i Vardø kommune i Troms og Finnmark og som er adskilt fra fastlandet av Bussesundet. Vardøya er sannsynligvis opprinnelig to tidligere øyer som i middelalderen er blitt forenet over et smalt eid som kalles Valen hvor bl.a. dagens rådhus ligger.
Vestøya er lengst og strekker seg fra Skagen i nord til Steilneset i sør, der Vardøtunnelen har sin åpning. På nordsiden av Valen ligger nordre våg med dampskipskaia og de to moloene, Festningsmoloen i vest og Vestervågsmoloen i øst. Sør for Valen finnes søndre våg der Vardøs forrige festning, Slottet, lå. Bare tuftene er igjen.
På den langt mindre Austøya ligger det lave Vårberget som siden 1950-tallet har huset Forsvarets anlegg, og derfor har vært forbudt område for de fleste innbyggerne i byen, tross sin vakre utsikt. Nordre del av Austøya kalles Vestervågen og søndre del av Austøya kalles naturligvis Østervågen.
Fjernskriver

Fjernskriver  ble brukt til overføring av tekst enten over radio eller telelinje. I den vestlige verden mistet den sin aktualitet med innføringen av Internett.
Telegrafen ble etter hvert avløst av teleks. Teleksnett ble første gang etablert i Tyskland i 1933 og fikk fotfeste av betydning i Norge først etter krigen. Teleks var en verdensomspennende telekommunikasjonstjeneste hvor man var tilknyttet via abonnement. Hvert abonnement hadde en fjernskriver og kunne kommunisere med andre teleksbrukere. Det på mange måter revolusjonerende med teleksen var at mottakeren ikke trengte å være til stede for å motta meldingen.
Den første sivile teleksforbindelse mellom Oslo og utlandet ble åpnet i 1946. Allerede under krigen hadde Wehrmacht og de sivile tyske myndigheter et teleksnett som dekket landet. Telegrafverket sørget også for forbindelser til skip i utenriksfart, både med telegraf, telefon og teleks. 
I 1988 var det cirka 10 000 teleksabonnenter, mens globalt var cirka 1 500 000 brukere i over 200 land. Internett har overtatt funksjonen til teleks og Telenor la ned teleksnettet 1. juli 2000.
Fono-teleks var en videreutvikling av teleksen der man kunne skrive meldingene ved hjelp av en ordinær telefon til en sentral og dermed videre til teleksnettet og frem til mottakeren. Det er fortsatt muligheter for samtrafikk mellom e-post og teleks til eller fra land som fortsatt benytter teleks.
Vannrensing

Vannrensing trengs til mange industrielle anvendelser, så vel som til drikkevann. Mennesker trenger vann uten for mye salt eller andre urenheter. Vanlige urenheter kan være kjemikalier eller sykdomsfremkallende mikroorganismer. Noen oppløste stoffer er akseptable og til og med ønskelige for å gi bedre smak. Vann som egner seg for å drikke betegnes som drikkevann.
Noen vanlige måter å rense vann på er:

Filtrering: Vann passerer gjennom et filter som fanger opp små partikler. Jo mindre porene er, jo mindre må partiklene være for å passere gjennom. Filtrering er i de fleste tilfeller ikke tilstrekkelig til å fjerne virus eller svært små partikler. I andre vannrensingsløsninger benyttes likevel filtrering for å fjerne partikler som ellers vil forstyrre de mer grundige rensemetodene.
Kullfilter: Kull, en form av karbon med høyt overflateareal, adsorberer mange kjemiske stoffer, også giftige. Vann filtreres gjennom aktivt kull for å fjerne slike stoffer. Metoden er utbredt til husholdningsfiltre og i akvarier.
Koking: Vann varmes til kokepunktet lenge nok til å ta livet av mikroorganismer som vanligvis lever i romtemperatur. I områder med hardt vann (vann med kalsiumsalter) vil kokingen føre til at noe av bikarbonat-ionene dekomponerer, slik at de feller ut. Denne ses som et hvitt lag som kan bygge seg opp i kjeler og lignende. Koking har den ulempen at den ikke fjerner stoffer med høyere kokepunkt enn vann, og faktisk oppkonsentrerer dem. Dette kommer av at noe av vannet fordamper ved koking.
Pasteurisering: Pasteurisering er oppvarming til en gitt temperatur fulgt av rask nedkjøling, og kan være et alternativ til koking dersom man har god kontroll på temperaturen. Målet med pasteurisering er ikke å drepe alle mikroorganismer, men redusere antallet skadelige patogener til et nivå som antas å ikke være skadelig.
Destillasjon: Destillasjon vil si å koke opp vannet slik at det fordamper og så kondensere dampen tilbake til vann, slik at de fleste oppløste stoffer blir igjen i kokekjelen. Selv destillasjon renser ikke vann fullstendig, fordi flyktige stoffer med kokepunkt nær eller lavere enn 100 °C også fordamper. Likevel blir vannet ca. 99,9% rent med denne metoden.
Omvendt osmose: Omvendt osmose vil si presse det urene vannet gjennom en membran som slipper gjennom vann og andre små molekyler, men holder større molekyler tilbake. I teorien er omvendt osmose den mest grundige form for storskala vannrensing, men det er vanskelig å produsere gode nok membraner. Metoden brukes blant annet til avsalting av vann.
Ionebytting: I dette tilfellet passerer vannet gjennom en kolonne med ionebytter-materiale som fanger opp metallioner kjemisk. Denne metoden brukes mye i laboratorier, fordi det raskt kan lage et stort volum av svært rent vann. Vann produsert på denne måten kalles avionisert vann.
Klorering, tilsetting av klorkjemikalier til drikkevann, for eksempel i form av natriumhypokloritt (klorin), for å hindre bakterievekst.
Fluorisering, tilsetting av fluorid til drikkevann for å bedre tannhelsen.


== Se også ==
Egenberedskap, også kalt «prepping»
Sylvia Saint

Sylvia Saint (født Silvie Tomčalová; 12. februar  1976) er en tsjekkisk tidligere pornoaktør. I den tsjekkiske utgaven av Penthouse ble hun kåret til «Pet of the Year» i 1996, 1997 og 1998. Mellom 1997 og 2001 spilte hun inn over 262 pornofilmer. Fra 2002 har hun kun deltatt i filmer med jenter og solo. Hun er fremdeles i bransjen, og har sin egen nettside som hun selv eier alle rettighetene til.
Hun er gift med en tsjekkisk mann, ikke  «Mr. Marcus», som mange tror, til tross for at de hadde et langvarig forhold.


== Data ==
Mål: 36C-23-35 (91-59-89 i cm)
Høyde: 165 cm
Vekt: 50 kg
Øyefarge: Brun
Hårfarge: Blond


== Filmografi ==
Euro Domination 3 (2004)
The Private Life of Silvia Saint (2001)
Rocco's Best Buttfucks 1 (2000)
Private Black Label: The Uranus Experiment 1 (1999)
North Pole 1 (1998)
Rocco's Private Fantasies 2 (1997)
North Pole 7 (1999)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Silvia Saint – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Silvia Saint – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Sylvia Saint på Internet Movie Database 
(en) Sylvia Saint hos TV Guide 
(en) Sylvia Saint hos The Movie Database 
(en) Sylvia Saint på Adult Film Database 
(en) Sylvia Saint på Internet Adult Film Database 
Sylvia Saint på Twitter 
Sylvia Saint på Instagram
Sølvnitrat

Sølvnitrat er en giftig og etsende kjemisk forbindelse av sølv, nitrogen og oksygen. I sin rene form ved romtemperatur og i atmosfærisk trykk opptrer stoffet som gjennomsiktige eller hvite krystaller.


== Tekniske anvendelser ==
Sølvnitrat brukes i fotografisk film og i fremstillingen av fargestoffer. Dessuten utgjør det "kilden" til sølv ved forsølving (blant annet forsølving av glassplater som dermed blir til speil).


== Giftighet ==
Sølvnitrat er giftig ved inntak eller inhalasjon. Ved kontakt med hud kan stoffet skape brune misfarginger, som gradvis blir svarte. Disse misfargningene kan ikke vaskes bort eller  fjernes – har man først fått dem, må man vente på at huden slites bort, og ny flekkfri hud skapes innenfra.
Løsninger med lave konsentrasjoner (f.eks. 1 %) av sølvnitrat virker antiseptisk, og har tidligere (til 1984-85) vært anvendt som øyedråper på nyfødte. Fortsatt brukes lapisstift i noen grad i sårbehandling.Ved fjerning av virusvorter/fotvorter/verruca vulgaris vil etsing av sårbunnen en gang om dagen i noen dager med lapisstift redusere sannsynligheten for at vorten kommer igjen.
Sølvnitrat kan blandes med vann og salt i en blanding, for så å filteres. Legges det så i sollys, med en gjenstand over vil man se de kjemiske reaksjonene.


== Referanser ==
Nødsignal

Nødsignal er ethvert signal som kan brukes til å påkalle oppmerksomhet i forbindelse med nød og ved andre omstendigheter hvor oppmerksomhet er påkrevet.


== Radiostasjon ==
På en radiostasjon er nødsignalet Mayday Mayday Mayday (korrekt uttale er Medé, av fransk m’aider).
Mayday relay er signalet for videresending av en nødmelding.
Maritim DSC Nødalarmering.
Maritim VHF: Kanal 16.


== Morsing ==
På telegrafi er nødsignalet «· · · − − − · · ·» (tre prikker, tre streker og tre prikker sendt som ett signal – ikke «SOS» som det ofte feilaktig omtales som, fordi det i nødsignalet ikke skal være mellomrom mellom strekene og prikkene slik det er mellom bokstaver).


== Flagg ==
Med signalflagg, semafor eller i morsealfabetet med lys er nødsignalet bokstavene «N» og «C».


== Automatiske systemer COSPAS-SARSAT ==
GMDSS Nød- og sikkerhetssystemet for maritim virksomhet.
SART og AIS-SART.
EPIRB og EPIRB-AIS.
VHF Nødpeilesender med DSC kanal 70.
Automatisk nødsignal utsendt på 121,5 MHz til bruk for Luftforsvarets redningstjeneste.
Et luftfartøy kan sende ut («squawke») IFF-koden koden 7700.


== Pyroteknikk ==
Nødbluss
Rødt Håndbluss
Oransje røykboks
Signalpenn


== Annet ==
Ethvert signal som er egnet til å påkalle oppmerksomhet for å varsle om nød benyttes.


== Se også ==
Jotron Peilesendere
Nødsamband
Nødmelding
Nødrop


== Eksterne lenker ==
Telenor Maritim Radio
Hansson PyroTech
Jacob van Campen

Jacob van Campen (født 2. februar 1596, død 13. september 1657) var en nederlandsk arkitekt og kunstmaler.
Han er mest kjent for Mauritshuis i Haag. Bygningen ble bygget for prins Johan Maurits van Nassau-Siegen og har i dag adresse Korte Vijverberg 8 (i sentrum av byen). Mauritshuis ble åpnet som museum i 1822.Ved siden av Mauritshuis ligger statsministerens arbeidskvarterer «het Torentje», og en kunstig innsjø kalt «Hofvijver». 
Han er også kjent for å ha tegnet Rådhuset i Amsterdam som i dag er det kongelige slott (Paleis op de Dam).
Van Campen ble inspirasjonskilde for flere andre arkitekter, blant annet Louis Le Vau og François Mansart, mens han selv hadde latt seg inspirere av Andrea Palladio.
Han ble medlem av Sint-Lucasgildet i Haarlem i 1614.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jacob van Campen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jacob van Campen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Rotterdam

Rotterdam er den nest største byen i Nederland, med 607 460 innbyggere.
Byen ligger i provinsen Sør-Holland i den vestlige delen av landet. Rotterdam utgjør den sørlige delen av Randstad-området, et av Europas største bymessige områder med ca. 7,1 mill innbyggere.Havnen i Rotterdam er den største i Europa og var verdens travleste havn fra 1962 til 2004, da Shanghai overtok denne posisjonen. Rotterdam ligger på begge sider av elven Nieuwe Maas (nye Maas), en av kanalene i det store deltaet ved utløpet av elvene Rhinen, Maas og Schelde. Elva deler byen i to, Nord-Rotterdam og Sør-Rotterdam. Navnet Rotterdam kommer fra en demning (dam) i elven Rotte.


== Nyere historie ==
Tyskland invaderte Nederland 10. mai 1940. Tyskerne hadde planlagt å erobre landet i løpet av én dag, men møtte uventet hard motstand. De tvang likevel Nederland til å kapitulere den 14. mai 1940 ved å bombe Rotterdam og true med å bombe andre byer. Bykjernen ble nesten fullstendig ødelagt av det tyske Luftwaffe, og 800 mennesker ble drept og omtrent 80 000 ble gjort hjemløse.Fra 1950-årene til 1970-årene ble byen gjenoppbygget. Sentrum var fortsatt åpent og vindfullt, inntil byrådet i 80-årene startet en aktiv byplanleggingspolitikk. Dristige og nye former for leiligheter, kontorer og rekreasjonsområder gjorde bysentrum mer bovennlig. På 90-tallet ble forretningsområdet Kop van Zuid bygget på sydsiden av elven.


== Severdigheter ==

Rotterdam Zoo – en stor dyrepark midt i byen der man kan se flere sjeldne dyr som indisk fiskerkatt, taki, asiatisk løve, lundefugl, havoter, og vanligere dyr som sjiraff, elefant, tiger, pingvin, gorilla, sjøløve, flamingo, hyene, rød panda og dvergflodhest.
Euromast
Maeslantkering (ved Hoek van Holland)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Rotterdam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Rotterdam – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Warszawapakten

Warszawapakten (offisielt kalt Traktaten for vennskap, samarbeid og gjensidig assistanse) var under den kalde krigen en militærallianse mellom Sovjetunionen og land i den tidligere østblokken i Europa. Den bestod både av reelt uavhengige stater og stater som til tross for formell selvstendighet de facto var styrt fra Sovjetunionen. Forsøk på å bryte ut av pakten ble brutalt slått ned ved hjelp av sovjetiske militærmakt.Traktaten ble etablert som forsvarspakt rettet mot NATO, som hadde blitt etablert i 1949. En viktig begivenhet som førte til dannelsen av Warszawapakten var (Vest-)Tysklands gjenopprustning og NATO-medlemskap. Pakten ble underskrevet i Warszawa 14. mai 1955, og trådte i kraft 5. juni 1955. Sovjetunionen hadde på forhånd inngått bilaterale forsvarsavtaler med de fleste av medlemslandene i Warszawapakten. Endringen til en multilateral avtale bidro til å øke Sovjetunionens prestisje som en supermakt internasjonalt.3. november 1956 erklærte Ungarns nye statsminister Imre Nagy at Ungarn ville trekke seg fra Warszawapakten. 4. november ble landet invadert av Sovjetunionen. Omtrent 30 000 ungarere ble drept, flere tusen fengslet og omtrent 200 000 flyktet.Natten mellom 20. og 21. august 1968 invaderte Warszawapakten Tsjekkoslovakia for å knuse det nye og mer liberale styret til Alexander Dubček.. Det var den eneste felles militæroperasjonen Warszawapakten foretok.
Den bestod til den kalde krigen var over, og medlemslandene begynte å trekke seg i 1991. DDRs medlemskap opphørte i september 1990, rett før landet sluttet å eksistere, og pakten ble offisielt oppløst den 1. juli 1991.


== Medlemmer ==
 Sovjetunionen
 Albania (til 13. september 1968)
 Bulgaria
 Romania
 Tsjekkoslovakia
 Folkerepublikken Polen (til 1. januar 1990)
 Ungarn
 Den tyske demokratiske republikk (til september 1990)Albania trakk seg ut av alliansen i 1961 som følge av uenighetene mellom Folkerepublikken Kina og Sovjetunionen etter at Sovjetunionen hadde fordømt Josef Stalin og gjennomgått en avstalinisering. Albania fortsatte således med stalindyrkelsen.


== Se også ==
Østblokken
NATO
Vestblokken
Syv dager til elven Rhinen


== Referanser ==