jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bakepulver

Bakepulver er et tørt hevemiddel brukt i baking. Det finnes flere utgaver, men alle inneholder et alkali, vanligvis natriumbikarbonat (natron),  en syre i saltkrystallform  og stivelse  for å holde pulveret tørt. Når bakepulveret løses i vann reagerer syren og alkaliet, og danner karbondioksid, som tar større plass enn pulveret, og hever blandingen.
Vi kan skrive reaksjonslikningen slik:
  
    
      
        N
        a
        H
        C
        
          O
          
            3
          
        
        +
        
          H
          
            +
          
        
        ⇒
        N
        
          a
          
            +
          
        
        +
        C
        
          O
          
            2
          
        
        +
        
          H
          
            2
          
        
        O
      
    
    {\displaystyle NaHCO_{3}+H^{+}\Rightarrow Na^{+}+CO_{2}+H_{2}O}
  
De fleste moderne bakepulvere reagerer to ganger, en gang ved romtemperatur og en gang ved høyere temperatur (ved steking). Dette skyldes at de inneholder to ulike syresalter.


== Historikk ==
Flere ulike bakepulvere ble solgt i første halvdel av det 19. århundre, men det vi kjenner idag ble oppdaget av Alfred Bird. Eben Norton Horsford, en student av Justus von Liebig, begynte å studere bakepulver i 1856 og utviklet etterhvert en variant han kalte opp etter Grev Rumford. Den tyske farmasøyten August Oetker gjorde bakepulver veldig populært da han begynte å selge miksturen sin til husmødre. Den samme oppskriften som han lagde i 1893, blir fortsatt solgt som Backin i Tyskland. Oetker begynte masseproduksjon i 1898 og patenterte teknikken sin i 1903.


== Erstatning i oppskrifter ==
Du kan bruke bakepulver istedenfor natron (du må bruke mer bakepulver, og det kan påvirke smaken), men du kan ikke bruke natron istedenfor bakepulver. Natron alene er ikke syrlig nok til å heve, men du kan selv lage bakepulver ved å blande to deler vinstein (cremor tartari, kaliumhydrogentartrat) og en del natron. 2 ts bakepulver erstatter 1 ts natron.


== Referanser ==


== Kilder ==
Erik Fooladi (16. desember 2008). «Julekakekjemi - og litt fysikk». naturfag.no. Besøkt 17. oktober 2015.
George Russell (racerfører)

George Russell (født 15. februar 1998 i King's Lynn) er en engelsk racerfører som kjører for Mercedes GP i Formel 1. Han vant GP3-mesterskapet i 2017, og i 2018 vant han FIA Formel 2-mesterskapet. Han gjorde sin debut med Williams i Australias Grand Prix 2019.I 2020 kjørte han Sakhirs Grand Prix for Mercedes i stedet for Williams, da Mercedes-fører Lewis Hamilton testet positivt for COVID-19.


== Resultater ==


=== Karriereoversikt ===


=== Fullstendige Formel 1-resultater ===
Se også: Forklaring på F1-resultaterNoter til tabellene:† - Føreren brøt løpet, men ble klassifisert ettersom han hadde fullført over 90% av løpsdistansen.‡ - Halvparten av poengene ble tildelt under Belgias Grand Prix 2021 etter at under 75% av løpsdistansen ble fullført på grunn av kraftig regn.P - pole position.R - raskeste runde.* - Sesongen pågår.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) George Russell – Munzinger Sportsarchiv 
(en) George Russell – Driver Database 
(es) George Russell – as.com
Studentsamskipnaden i Stavanger

Studentsamskipnaden i Stavanger (SiS) er en av landets 14 studentsamskipnader. SiS dekker velferdsbehovene til vel 13 500 studenter ved;

Universitetet i Stavanger
Kunstskolen i Stavanger
BI Stavanger
VID Stavanger
Noroff Stavanger
Høyskolen for ledelse og teologiSiS øverste organ er styret bestående av fire studentrepresentanter (inkludert styreleder), to høyskolerepresentanter og to ansattrepresentanter. 


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Vladimir Tsjub

Vladimir Fjodorovitsj Tsjub (russisk: Владимир Фёдорович Чуб; født 24. juli 1948 i Pinsk, Hviterussland) er den russiske oblasten Rostovs guvernør, noe han har vært siden oktober 1991. Tsjub har blitt gjenvalgt tre ganger, i 1996, 2001 og 2005. Han er gift, og har en datter.


== Kilder ==
(en) Rostov oblasts offisielle nettside
Alfred Bird

Alfred Bird senior (født 1811 i Digbeth, Birmingham, død 15. desember 1878) er oppfinneren av en rekke matprodukter, blant annet vaniljekrem (engelsk: custard) uten egg, og bakepulver.
Alfred Bird registrerte seg som farmasøyt i Birmingham i 1842 etter å ha gått i lære der hos Phillip Harris. Birds første større oppfinnelse var eggfri vaniljekrem, Bird brukte maisstivelse for å lage den, og opprinnelig var det kun med tanke på hans kone Elizabeth som hadde matallergi. Det var først etter vaniljekremen tilfeldigvis ble servert gjester at Bird innså at den hadde et videre bruksgrunnlag og han etablerte en bedrift for å produsere produktet, Alfred Bird and Sons Ltd
Bird oppfant også bakepulver, så han kunne lage brød uten gjær for sin allergiske kone.


== Referanser ==
Studentsamskipnaden Stord/Haugesund

Studentsamskipnaden Stord/Haugesund (SSH) var en av Norges studentsamskipnader og ble etablert 1. januar 1997. SSH dekket velferdsbehovene til studenter ved Høgskolen Stord/Haugesund.
SSHs øverste organ var styret, bestående av fire studentrepresentanter (inkludert styreleder), to høyskolerepresentanter og én ansattrepresentant.
SSH ble lagt ned 31. desember 2016 og erstattet av Studentsamskipnaden på Vestlandet fra 2017.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Studentsamskipnaden Stord/Haugesund Arkivert 6. oktober 2014 hos Wayback Machine.
Studentsamskipnaden i Telemark

Studentsamskipnaden i Telemark (SiTel) var en av Norges studentsamskipnader. SiTel dekket velferdsbehovene til studenter ved Høgskolen i Telemark.
SiTels øverste organ var styret bestående av fem studentrepresentanter (inkludert styreleder), to høyskolerepresentanter og to ansattrepresentanter.
Samskipnaden ble lagt ned 31. desember 2015 og erstattet av Studentsamskipnaden i Sørøst-Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Studentsamskipnaden i Telemark
Studentsamskipnaden i Tromsø

Studentsamskipnaden i Tromsø (SiTø) var en av Norges studentsamskipnader, og ble etablert 19. januar 1969. SiTø dekket velferdsbehovene til i underkant av 9 000 studenter ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Tidligere var samskipnaden en fellesorganisasjon for Universitetet i Tromsø og Høgskolen i Tromsø, men etter sammenslåingen mellom disse i 2009 ble samskipnaden en felles organisasjon for alle studentene i Tromsø.
SiTøs øverste organ var styret bestående av fire studentrepresentanter (inkludert styreleder), to representanter fra Universitetet i Tromsø og to ansatterepresentanter fra studentsamskipnaden.
Studentsamskipnaden i Tromsø eide idrettshallen og treningssenteret kraft, og Studenthuset driv.


== Sitøs Studentboliger ==
Ørndalen studentboliger
Elverhøy studentboliger
Forhåpningen studentboliger
Storskogåsen studentboliger
Prestvannet studentboliger
Øvre Breivang studentboliger
Stakkevollan studentboliger
Storelva studentboliger
Åsgårdveien studentboliger
Mortensnes studentboliger


== Sitøs barnehager ==
Breivika studentbarnehage
Universet studentbarnehage
Prestvannet studentbarnehage
Storskogåsen studentbarnehage
Gimle studentbarnehage


== Eksterne lenker ==
Studentsamskipnaden i Tromsø Arkivert 10. august 2020 hos Wayback Machine.
Studentsamskipnaden i Vestfold

Studentsamskipnaden i Vestfold (SIV) var en av Norges studentsamskipnader og ble etablert i 1988. SIV dekket velferdsbehovene til studenter ved Høgskolen i Vestfold, Folkeuniversitetet Buskerud/Vestfold og Aftenskolen.
SIVs øverste organ var styret bestående av fire studentrepresentanter (inkludert styreleder), to høyskolerepresentanter og en ansattrepresentant.
Studentsamskipnaden i Vestfold ble slått sammen med Studentsamskipnaden i Buskerud og dannet Studentsamskipnaden i Buskerud og Vestfold.


== Eksterne lenker ==
Studentsamskipnaden i Vestfold
August Oetker

August Oetker (født 6. januar 1862 i Obernkirchen i Tyskland, død 10. januar 1918 i Bielefeld i Tyskland) var en tysk forretningsmann. Han la grunnlaget for Oetker-Gruppe. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
August Oetker var sønn av bakermester August Adolph Oetker og advokatdatteren Bertha Oetker. Han hadde to søsken. Etter borgerskolen gikk han på Adolfinum Gymnasium i Bückeburg, der han tok abitur i 1878. Deretter begynte han i lære som apoteker ved Ratsapotheke i Stadthagen.


=== Utdannelse ===
I 1881 bestod han apotekerprøven. Da begynte hans vandringsår, først til Langen ved Offenbach, så andre steder, før han antagelig i Hanau kom til et firma som produserte geråd til apotekene. Her traff han sin senere hustru Caroline.
Han studerte så naturvitenskap i Berlin i fire semester. Deretter begynte han på en doktoravhandling i botanikk, med temaet Zeigt der Pollen in den Unterabtheilungen der Pflanzen-Familien charakteristische Unterschiede? Han ble doktor ved Universitetet i Freiburg i 1888.


=== Forretningskarriere ===
Han utviklet et bakepulver og var den første til å patentere oppfinnelsen. Før Oetker hadde allerede Justus von Liebig og hans amerikanske student Eben Horsford oppdaget det, men mens Oetker i hovedsak solgte produktet til private husstander, solgte Horsford det til bakerier.
Fra 1893 forhandlet Oetker sin oppfinnelse under merkenavnet Backin, og skapte dermed grunnlaget for den familieeide virksomheten Oetker-Gruppe. Firmaet bruker stadig den samme oppskrift ved fremstilling av bakepulver. Den 21. september 1903 søkte Oetker om patent på sin metode til fremstilling av lengevirkende bakepulver eller bakeklart mel.
På grunn av en vellykket markedsføring solgte Oetkers produkter ganske godt, og snart var det gamle apotek forvandlet til en suksessforretning. I 1901 bygde Oetker sin første fabrikk.
Senere overtok Oetkers barnebarn Rudolf August Oetker virksomheten.


== Referanser ==


== Litteratur ==
(de) Barbara Gerstein: «Oetker, August.» I Neue Deutsche Biographie (NDB). Bind 19, Duncker & Humblot, Berlin 1999, ISBN 3-428-00200-8, s. 470 f. (digitalisering).
Sidney Pollard und Roland Möller: Dr. August Oetker (1862–1918). In: Wolfhard Weber (Hrsg.) Bielefelder Unternehmer des 18. bis 20. Jahrhunderts. (= Rheinisch-Westfälische Wirtschaftsbiographien, Band 14.) Aschendorff, Münster 1991, S. 356-377.
Rüdiger Jungblut: Die Oetkers, Geschäfte und Geheimnisse der bekanntesten Wirtschaftsdynastie Deutschlands, Bastei Lübbe Taschenbuch, Bergisch Gladbach 2004. ISBN 978-3-404-61594-0
Hiltrud Böcker-Lönnendonker: Karoline Oetker, Die Ehrenbürgerin, Pendragon, Bielefeld 2011. ISBN 978-3-86532-232-6
Studentsamskipnaden i Østfold

Studentsamskipnaden i Østfold (SiØ) er en av landets 17 studentsamskipnader og ble etablert 1. januar 1989. SiØ dekker velferdsbehovene til ca. 5500 studenter ved Høgskolen i Østfold, både i Fredrikstad og Halden.
SiØs øverste organ er styret bestående av fire studentrepresentanter (inkludert styreleder), to høyskolerepresentanter og en ansattrepresentanter. 
Studentsamskipnaden driver boligutleie, bokhandel, spisesteder, studentrådgivning og støtte til kulturarbeid. 


== Eksterne lenker ==
Studentsamskipnaden i Østfold
Steinsettingen på Bilden

Steinsettingen på Bilden er en rund steinsetting på gården Bilden, Tingelstad sogn, Gran kommune, Innlandet, ca. 1,5 km nord for Tingelstad gamle kirke. Steinsettingen består av åtte perifere blokker og en midtstein. Steinene i periferien står nøyaktig etter kompassets åtte hovedstreker. De fleste blokkene står med flatsiden inn mot midten. Steinenes høyde varierer mellom 0,85 og 1,5 m. Midtsteinen kalles «Kongssteinen» og er 1,10 m høy. Ringen er inntil 14,7 m i diameter.


== Eksterne lenker ==
«Steinsettingen på Bilden». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Lofugler

Lofugler (Charadrii) er en underorden av vade-, måse- og alkefugler (Charadriiformes). Gruppen består av vadefugler, som for det meste assosieres med våtmark og kystsoner. Mange arter i arktiske og tempererte miljøer er trekkfugler, men tropiske arter er ofte bofaste, eller beveger seg i henhold regntider. En del av de arktiske artene, som dvergsniper, er blant de som trekker over de lengste distansene og tilbringer tiden utenfor klekkesesongen i de sørlige hemisfærer.


== Systematisk inndeling ==
Inndelingen under følger Boyd (2016), som i hovedsak støttes av HBW Alive.

Charadriiformes, vade-, måse- og alkefugler
Chionidi, slirenebbfugler
Charadrii, lofugler, 6 familier, 3 underfamilier, 20 slekter, 90 arter
Pluvianidae, krokodillevokterfamilien, 1 slekt, 1 art
Pluvianus
Pluvialidae, (tundralofamilien), 1 slekt, 4 arter
Pluvialis
Recurvirostridae, avosettfamilien, 3 slekter, 9 arter
Himantopus
Cladorhynchus
Recurvirostra
Ibidorhynchidae, ibisnebbfamilien, 1 slekt, 1 art
Ibidorhyncha
Haematopodidae, tjeldfamilien, 1 slekt, 12 arter
Haematopus
Charadriidae, lofamilien, 3 underfamilier, 13 slekter, 63 arter
Charadriinae
Oreopholus
Phegornis
Zonibyx
Eudromias
Afroxyechus
Charadrius
Thinornis
Vanellinae, viper
Vanellus
Anarhynchinae
Erythrogonys
Peltohyas
Eupoda
Anarhynchus
Ochthodromus
Scolopaci (også kalt Limicoli), snipefugler (også kalt vadefugler)
Turnici, springvaktelfugler
Lari, måkefugler


== Litteratur ==
Ericson, P. G. P.; Envall, I.; Irestedt, M. & Norman, J. A. (2003): «Inter-familial relationships of the shorebirds (Aves: Charadriiformes) based on nuclear DNA sequence data» i: BMC Evol. Biol. 3: 16. doi:10.1186/1471-2148-3-16 (fulltekst som PDF)
Paton, Tara A. & Baker, Allan J. (2006): «Sequences from 14 mitochondrial genes provide a well-supported phylogeny of the Charadriiform birds congruent with the nuclear RAG-1 tree» i: Molecular Phylogenetics and Evolution 39(3): 657–667. doi:10.1016/j.ympev.2006.01.011, PMID 16531074 ([sammendrag som HTML])
Paton, T. A.; Baker, A. J.; Groth, J. G. & Barrowclough, G. F. (2003): «RAG-1 sequences resolve phylogenetic relationships within charadriiform birds» i: Molecular Phylogenetics and Evolution 29: 268-278. doi:10.1016/S1055-7903(03)00098-8, PMID 13678682 (sammendrag som HTML)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Lofugler hos Dyntaxa 
(en) Lofugler hos Fauna Europaea 
(en) Lofugler hos Fossilworks 
(en) Lofugler hos ITIS 
(en) Kategori:Charadriiformes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Charadrii – detaljert informasjon på Wikispecies 
«Lofugler», Naturfakta.no
Studentsamskipnaden i Ås

Studentsamskipnaden i Ås (SiÅs) er en av landets 14 studentsamskipnader og ble opprettet 1. juli 1955. SiÅs dekker velferdsbehovene til studenter ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet.
SiÅs øverste organ er styret med flertall av studentrepresentanter (inkludert styreleder). 


== Eksterne lenker ==
Studentsamskipnaden i Ås
Dritt

Dritt kan vise til:

Avføring
Dritt
Møkk
Arla Foods

Arla Foods amba er et dansk/svensk samvirkeselskap som er eid av 11 600 melkeproduserende bønder fra 7 land per 2015, Danmark, Sverige, Storbritannia, Tyskland, Belgia, Luxembourg og Nederland. Arla er den største produsenten av meieriprodukter i Europa. Selskapet ble etablert i 2000.
I tillegg til hjemmemarkedene har selskapet aktivitet på 19 eksportmarkeder. Utover England hvor aktiviteten er betydelig, finnes produksjonsanlegg  i Saudi-Arabia, Argentina, Polen og Hellas. Selskapet har dessuten lisensproduksjon i USA og Canada. 50 % av omsetningen skjer i Danmark og Sverige. 33 % i Europa forøvrig og resten på oversjøiske markeder.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Arla Foods – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Det sosialdemokratiske parti (Storbritannia)

Det sosialdemokratiske parti var et britisk politisk parti som var et resultat av en splittelse i det britiske arbeiderpartiet, da Roy Jenkins, Shirley Williams, David Owen og Bill Rodgers forlot dette partiet på grunn av den kraftige venstredreiningen. Partiet som ble stiftet i 1981 var i allianse med De liberale, og alliansen resulterte i 1988 i det nye partiet Liberaldemokratene.
Corleone

Corleone er en liten by med ca. 12 000 innbyggere i storbyområdet Palermo på Sicilia, Italia. Den er mest kjent for å være fødested for Mafia-bossen Salvatore Riina og hans familie. Mafiaen har dominert lokalsamfunnet i flere tiår og bare i den siste tiden har innbyggerne begynt å slå fra seg mot mafiaen, gjennom å bryte sin omertà.


== Film ==
Byens navn ble brukt som etternavn på tittelkarakteren i Mario Puzos bok og Francis Ford Coppolas film Gudfaren. I både boken og Gudfaren, Del II emigrerte Vito Andolini fra Corleone til New York, USA og ble gitt etternavnet Corleone da han ankom Ellis Island i New York. Siden unge Vito Andolini var sjenert og ikke forstod engelsk kunne han ikke svare da han ble spurt hva hans etternavn var, og ble dermed tildelt fødebyens navn som etternavn.
Al Pacino, som spiller Michael Corleone i filmen, hadde besteforeldre som emigrerte fra Corleone i samme generasjon som Don Vito Corleone fra filmen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Corleone – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fredrik Steen

Fredrik Steen (født 26. oktober 1969 i Ulsteinvik), tidligere kjent som Fredrik Knutsen, er en norsk komiker, skuespiller og sanger. Han har tidligere vært programleder i NRK radio fra 1992–1995 og begynte som stand-up-komiker i Oslo i 1994. Steen har mer enn 2000 soloshow bak seg, og i 1997 skapte han revyfiguren «Hildegunn Moltubakk», først som radiofigur i NRKP1 - deretter til scenen. "Hildegunn" og taxi-svogeren "Leif-Per" (Ørjan Liavåg) turnerte hele Norge i fra 1998–2001 og fra 2006 - 2008, og showene er fremdeles en av Norges største revysuksesser, sett av mer enn 150 000 mennesker.   
Steen har også medvirket i en rekke reklamefilmer, spillefilmer og tv-produksjoner. Stemmen hans blir hyppig brukt både i reklamesammenheng og i dubbing av animasjonsfilmer. Steen har blant annet hovedroller i animasjonsfilmene/-seriene Kurt blir grusom, Den lille redningsskøyta Elias, Pelle Politibil og Milly og Molly. Han har også lest kommentarer på flere dokumentarfilmer, både på NRK og TVNorge. I 2009 spilte han rollen som Olav den hellige (kong Olav Haraldson) i Herøyspelet Kongens Ring, og han hadde også rollen i 2010. I 2018 gjorde han stor suksess som sportskommentator i TV-serien «Match» på NRK 1. (Prod.selskapet Ape & Bjørn).   
Steen er utdannet journalist fra Høgskulen i Volda, og jobbet som programleder og reporter i NRK P2, P3 og P1 fra 1992 - 1999. Fra 2002 - 2009 var han fast tilknyttet Regionavisa på Sunnmøre, som journalist og skribent. Han har også vært tilknyttet Sunnmørsposten som fast spaltist fra 2009 - 2012. I en årrekke var han også en del av det faste kåsørteamet i NRK P2.  
Steen jobber i dag som frilansjournalist, samt med egne showproduksjoner og konserter. 


== Referanser ==


== Kilder ==
seminarpartner.no: Fredrik Steen


== Eksterne lenker ==
(en) Fredrik Steen på Internet Movie Database 
(en) Fredrik Steen hos The Movie Database 
https://www.vg.no/rampelys/tv/i/5VnGGb/tv-anmeldelse-match-verdens-beste-kommentatorboks
Fairbanks

Fairbanks er en by i Fairbanks North Star Borough i de sentrale delene av den amerikanske delstaten Alaska. Det er Alaskas nest største by, med en befolkning på 31 535 (2010).
Fairbanks har et areal på 84,6 kvadratkilometer, og ligger på begge sider av Chena-elva. Den ligger på 64,5° nord, som er på omtrent samme breddegrad som Mosjøen i Nordland.
Fairbanks er den nordlige endestasjonen for Alaska Railroad. Byen har daglig togforbindelse til Anchorage i sommerhalvåret, og én gang i uken i vinterhalvåret (pr. 2015). Like sørvest for sentrum ligger Fairbanks internasjonale lufthavn. Militærbasen Fort Wainwright og flybasen Eielson Air Force Base ble begge bygget under andre verdenskrig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Fairbanks, Alaska – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fanny Blankers-Koen

Fanny Blankers-Koen (født 26. april 1918 i Lage Vuursche, Baarn, død 25. januar 2004) var en nederlandsk friidrettsutøver, best kjent for å ha vunnet fire gullmedaljer under OL 1948 i London. Hun gjorde dette som tobarnsmor. Blankers-Koens bakgrunn og resultater gav henne kallenavnet «Den flyvende husmor».
Hun begynte med friidrett i 1935, og deltok allerede året etter under OL 1936 i Berlin. I årene som fulgte, satte hun flere verdensrekorder.
I tillegg til de fire OL-gullene vant hun fem gullmedaljer i europamesterskap og 58 nederlandske mesterskapstitler, og satte eller tangerte 12 verdensrekorder. Hun la opp som friidrettsutøver i 1955, og ble deretter leder for det nederlandske kvinnelandslaget i friidrett. I 1999 ble hun kåret til århundrets kvinnelige friidrettsutøver av det internasjonale friidrettsforbundet (IAAF).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fanny Blankers-Koen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Fanny Blankers-Koen på Discogs 
(de) Fanny Blankers-Koen – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Fanny Blankers-Koen – Olympics.com 
(en) Fanny Blankers-Koen – Olympic.org 
(en) Fanny Blankers-Koen – Olympedia 
(en) Fanny Blankers-Koen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Fanny Blankers-Koen – World Athletics 
(en) Fanny Blankers-Koen – Track and Field Statistics
Ringkollen

Ringkollen er en kolle og et populært hytte- og friluftsområde som ligger på Krokskogen og hører til Ringerike kommune i Viken. Området har sitt navn fra toppen på 702 meter over havet, som nå gjerne kalles Ringkolltoppen. I alminnelig tale regner man det omkringliggende området fra Jaklefoss og inn til Øyangen som Ringkollen. Med bil er det adkomst til Ringkollen via bomvei. Vinterstid var det tidligere rutebuss dit fra Hønefoss, men denne er ikke lenger i drift. Skiforeningen har busser fra Oslo.
Ringkollen er populært både sommer og vinter. Sentralt ligger en stor parkeringsplass og like i nærheten Ringkollstua, et hoppanlegg (K5, 10, 17, 27 og 40), et lite alpinanlegg og et lite sportskapell. Om vinteren er Ringkollen et populært utgangspunkt for skiturer inn i Nordmarka. Om sommeren er det et populært utgangspunkt for fotturer og sykkelturer i det samme området. Mange av småvannene har dessuten populære bade- og fiskeplasser. Siden Ringkollen ligger forholdsvis høyt, har området stabile snøforhold om vinteren, og man kan ofte stå på ski til i slutten av april måned.

		
		
		


== Se også ==
Ringkollen Skiklubb


== Referanser ==
Rumford-suppen

Rumford-suppen var et tidlig produkt innen ernæringsvitenskapen. Den ble oppfunnet av Grev Rumford rundt 1800 som en rasjon for forbrytere og fattige i Bayern, hvor han var ansatt som rådgiver hos hertugen.
Det bayerske ledelsen ville bruke arbeidsanstalter for å få de trygdede ut i arbeid. Rumsfords jobb var å utvikle den billigst mulige rasjonen, som likevel var næringsrik.


== Næring og modifisering ==
Rumford-suppen er fettfattig, og har mye proteiner og karbohydrater. Protein fra ertene, karbohydrater fra potetene og perlegrynet, og noen enklere karbohydrater fra ølet. Suppen var nært det optimale etter tidas standard, som uheldigvis ikke innbefattet vitaminer eller mineraler. Det ble derfor ofte supplert med mais eller sild for å tilføre Vitamin C og Vitamin D.


== Historikk ==
Rumford-suppen var en vanlig basis for billige militær-rasjoner i Sentral-Europa i store deler av det 19. og 20. århundre.


== Referanser ==
Molnár T. B. & Bittera Dóra: A gróf sparheltja (Grevens matretter som kokk). Magyar Nemzet, 23rd April, 2005.
«On the benefits of thermodynamics», [1]
Advokatfirmaet Wiersholm

Advokatfirmaet Wiersholm AS er et norsk advokatfirma i Oslo. Det fokuserer på norsk næringsliv (forretningsjus) og har i 2013 18 advokater med møterett for Høyesterett, og ni advokater med doktorgrad. Det eies av 41 partnere og har omkring to hundre ansatte. Det ledes av Morten Goller.
Firmaet ble stiftet den 16. august 1990 under navnet Wiersholm, Mellbye & Bech, av samtlige daværende partnere i advokatfirmaene 

Wiersholm, Bachke & Helliesen,
Mellbye, Schjoldager, Seierstad, Tenden
Bech, Hirsch & co.Det fikk sitt nåværende navn i 1999. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.wiersholm.no for informasjon
Se også nøkkelopplysninger fra enhetsregisteret i Brønnøysund