jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ivar Asbjørn Følling

Ivar Asbjørn Følling, (født 23. august 1888 på gården Følling i Steinkjer kommune, død 24. januar 1973) var en prisbelønt norsk lege og kjemiker som oppdaget sykdommen Føllings sykdom.Følling gikk folkeskole i hjembygda, og han avla examen artium ved Trondheim katedralskole. Etter gymnaset studerte han kjemi ved Norges tekniske høyskole i Trondheim, og tok eksamen som sivilingeniør i 1916. Han dro så til Universitetet i Kristiania, der han studerte medisin, samtidig som han underviste i kjemi ved universitetets odontologiske fakultet. Etter medisinsk embetseksamen i 1922 fortsatte han sin undervisning. 
Under de følgende år reiste han meget, tok stillinger som assisterende lege og videreutdannet seg i England, Danmark og USA. I 1929 tok han doktorgraden. Han fikk så et forskningsstipendium og dro til Wien. 
Han var professor i ernæringsfysiologi ved Det medisinske fakultet ved Universitetet i Oslo fra 1932 til 1935. Det var på denne tiden, i 1934, at han utforsket og beskrev Føllings sykdom.
Han ble så professor i fysiologi ved Norges veterinærhøgskole. Fra 1953 til sin pensjonering i 1958 var han professor i biokjemi og ledende lege ved sentrallaboratoriet ved Rikshospitalet i Oslo.


== Utmerkelser ==
Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1949  «for hans arbeide over stoffskifteanomalien fenylketonuri (imbecillitas phenylpyrouvica) – det første arbeide som påviste forekomsten av patologisk substans i urinen ved en sinnslidelse»
Den 1. Anders Jahres medisinske pris 1960  «for hans banebrytende innsats ved oppdagelsen og beskrivelsen av den arvelige sykdom Oligophrenia phenylpyrouvica, hvorved han for første gang har påvist assosiasjonen mellom genetisk betingede forstyrrelser i det intermediære stoffskifte og alvorlige mentale defekter»
Den 1. Joseph F. Kennedy-prisen fra 1962
Gunnerusmedaljen 1966
Århundrets nordmann nr. 11 i 2005
Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt
Æresmedlem av Det norske medicinske Selskab
Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 1958
Kommandør av Dannebrogordenen


== Referanser ==
PKU

PKU kan vise til:

Program for kunstnerisk utviklingsarbeid
Fenylketonuri
Thyroxin

Tyroksin (tidligere thyroxin) er et hormon som produseres i skjoldkjertelen (skjoldbruskkjertelen).
Produksjonen av tyroksin styres av TSH, tyroideastimulerende hormon, som produseres i hypofysen.
Tyroksin (T4, også kalt tetrajodtyronin) er en jodholdig aromatisk aminosyre, som fungerer som et skjoldkjertelhormon. Det har betydning for reguleringen av veksthastigheten og oksygenforbruket. Dijodforbindelsen og især trijodforbindelsen (T3) (trijodtyronin/liotyronin) er også virksom.
Kjertelen produserer formene T1 og T2 ved å binde henholdsvis 1 og 2 jodatomer til aminosyren tyrosin. Senere forenes disse i alle varianter. Slik fremkommer T4 som 75 % og T3 som 20 % av kjertelens produksjon.
T4 brukes ikke av kroppen og kjøres «på lager» ved at det binder seg til et bindingsprotein. Fortrinnsvis til TBG (tyroksinbindende globulin). Kun 0,02 % av dette går videre i stoffskifteprosessen og etter 2-3 uker fjerner de-jodinaseprosessen ett av jodatomene og lager på den måten et T3 hormon som er kroppens egentlige stoffskiftehormon. Kroppen får altså tilført sitt livsviktige T3 fra to kilder, skjoldkjertelen og de-jodinaseprosessen. Det er kun formen T3 som har muligheten til å trenge inn i cellene og åpne for oxygenet.
T2 har en viktig rolle i prosessen som danner enzymene til de-jodinaseprosessen. Eivind er feit
Newport

Denne artikkel omhandler byen Newport i det sørøstlige Wales. For andre steder med samme navn, se Newport (andre betydninger).Newport (walisisk Casnewydd) er den tredje største byen i Wales, etter Cardiff og Swansea. Den er tradisjonelt en del av Monmouthshire, men utgjør nå et eget administrativt grevskap. Selve byen fikk status som city i forbindelse med feiringen av dronning Elisabeth IIs femtiårsjubileum som monark. Elven Usk renner ut i Bristolkanalen ved Newport.
Det fulle walisiske navnet er Casnewydd-ar-Wysg, som betyr «det nye slottet ved Usk». Dette viser til et slott som ble bygget der i det 12. århundre, og som nå er bevart som ruin i sentrum. Det ble kjent som det nye slottet på grunn av den mye eldre romerske festningen ved Caerleon. 
Fordi byen var en viktig havneby for handelstrafikk fikk den på engelsk navnet Newport i stedet for Newcastle, som man kunne ha forventet. Under gravearbeider i forbindelse med et nytt kultursenter fant man et skip fra det 15. århundre som lå godt bevart i mudderet ved havnen. 
Newport er forbundet til resten av Storbritannia med motorveien M4 og hovedjernbanelinjen Great Western. 


== Historie ==
I bronsealderen var fiskere bosatt langs elven og ved fjorden den renner ut i. Senere bygde silurene, en keltisk stamme, flere borger på åsrygger rundt fjorden. For romerne var stedet en utpost mot de keltiskkontrollerte områdene, og en festning ble anlagt ved Caerleon for å forsvare krysningsstedet i elven. 
Normannerne ankom i 1090, og begynte å bygge et slott, som ble fullført i 12. århundre. De bygde også en bro over elven nedenfor slottet. Byen vokste opp omkring dette, og i 1385 fikk den et charter fra Hugh, jarl av Stafford. 
I 1839 var Newport et sentrum for chartistbevegelsen. Under Newport-opprøret gikk John Frost sammen med 3000 opprørere mot Westgate Hotel, hvor man fortsatt kan se kulehull fra opptøyene ved inngangen. John Frostplassen i sentrum er oppkalt etter ham.


== Vennskapsbyer ==
 Heidenheim (Tyskland)
 Kutaisi  (Georgia)
 Guangxi i (Kina)
 Annapolis, Maryland, USA


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Newport, Wales – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Galaktorré

Galaktorré produksjon av brystmelk hos menn eller kvinner som ikke er knyttet til svangerskap og amming. Galaktorré kan forekomme ensidig eller dobbeltsidig. Den vanligste årsaken er hyperprolaktinemi (unormal produksjon av hormonet prolactin som blant annet fremmer produksjonen av brystmelk.)
Hyperprolaktinemi

Hyperprolaktinemi er en økning av hormonet prolaktin i blodet, som kan føre til galaktorré eller amenorré. Vanlige årsaker er:

Prolaktinomer
Medisinering
Nyresvikt
Sykdommer i hypofysen
Sykdommer i hypothalamus
Ektopisk produksjon av prolaktin
Prolaktin

Prolaktin er et hormon som produseres i fremre del av hypofysen. 
Hormonet er et polypeptid, vekt ca. 23 kD. Hormonet stimulerer produksjonen av melk i brystene hos mennesker. 
Under en graviditet, gjennomgår kvinnes kropp mange hormonelle forandringer. En rekke av disse hormonene, spesielt progesteron, østrogen og prolaktin øker verdiene ganske drastisk. Et resultat av denne hormonelle økningen er hevelse av brystene, og en økning av den faktiske størrelsen på brystenes melkekjertler og kanaler. Etter fødselen så vil hormonene østrogen og progesteron begynner å avta, mens prolaktin fortsetter å øke. Denne nye hormonelle ubalansen muliggjør naturlig amming.
DS «Constitutionen»

DS «Constitutionen» var Norges første dampskip, og Postverket var landets første dampskipsrederi. DS «Constitutionen» ble kjøpt inn fra England i 1826 som postbåt først og fremst for å bedre postgangen, men hun tok også i alt 32 passasjerer og last. DS «Constitutionen» ble i 1827 satt i kystrute mellom Christiania (dagens Oslo) og Christiansand. I 1827 kjøpte Postverket enda et skip, DS «Prinds Carl». De to skipene korresponderte i Stavern. DS «Prinds Carl» gikk til København via Göteborg, og var dermed den første danskebåt med dampmaskin som gikk i fast rute.
Constitutionen ble hogd opp i 1871.


== Annet ==
Da «Constitutionen» anløp Christiania 17. mai 1829, ble ankomsten opptakten til det såkalte «torgslaget», der blant andre Henrik Wergeland kjempet for å markere Norges grunnlovsdag.
Da koleraepidemien nådde Christiansand høsten 1853, hadde den første i byen som ble smittet og døde, arbeidet nettopp på «Constitutionen». Sunnhetskommisjonen i Christiansand ønsket innskrenket drift av skipet, som opplagt hadde brakt med seg smitten, men fikk ingen respons fra sentralt hold. Delvis var karantene som sykdomsforebyggende tiltak fremdeles omdiskutert; delvis var «Constitutionen» et nasjonalt symbol og landets stolthet.«Constitutionen» har også vært i bruk som sykehus. Etter bybrannen i Drammen i 1866, holdt byens sykehus en kort stund til i telt før pasientene fikk plass på dampskipet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bilde av «Constitutionen»
Nyresvikt

Nyresvikt er en sykdomstilstand hvor nyrens evne til å skille ut metabolitter er svekket (ved normale fysiologiske konsentrasjonsforhold), eller manglende evne til å opprettholde kroppens elektrolytt-balanse (ved normalt inntak av saltstoffer). Akutt nyresvikt kjennetegnes av uremi. Kronisk nyresvikt er irreversibel og krever hemodialyse, eventuelt organtransplantasjon.
Phineas Gage

Phineas P. Gage (født 9. juli 1823, død 21. mai 1860) var en amerikansk jernbanearbeider som ble utsatt for en traumatisk hjerneskade i september 1848 som forårsaket en alvorlig skade i hans frontallapper ved en arbeidsulykke. Han overlevde, men utviste betydelig endring i personlighet, som ga datidens forskere en pekepinn på hvilke funksjoner som er knyttet til frontallappen.


== Referanser ==
Netthinne

Netthinnen, retina, er en del av øyet bestående av celler som fanger opp synsinntrykk; tapper (gir fargesyn og skarpt syn), og staver (gir svart-hvitt-syn og syn i mørke). Synsnerven forlater netthinnen ved den blinde flekk. Skarpsynet i netthinnen er lokalisert til macula lutea (den gule flekk), hvor det er særlig høy tetthet av celler.
I tillegg til de velkjente stavene og tappene er det, hos patte- og en del andre dyr, ganglieceller i netthinnen som er lyssensitive. Disse har intet med synet å gjøre, og de fungerer hos mange totalt blinde som har minst ett øyeeple intakt. Gangliecellene sender informasjon til hjernen om lys, og det er dette signalet som dyra justerer døgnrytmen etter.


== Se også ==
Netthinneavløsning
Macular degeneration


== Eksterne lenker ==
(en) Retinas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Retina – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Lillehjernen

Lillehjernen (latin: cerebellum) er en del av hjernen, beliggende i bakre skallegrop. Lillehjernen er blant annet sentral i regulering av bevegelser.


== Anatomi ==
Cerebellum er anlagt i bakerste skallegrop, fossa cranii posterior, under durafolden tentorium cerebelli. Den er å anse som en utvekst fra  pons på hjernestammen hvormed cerebellum kommuniserer via tre hjernestilker, pedunculi cerebelli. Overflaterelieffet avviker meget fra storhjernen (cerebrum). Istedenfor å være preget av gyri og sulci, består cerebellums overflate i små folder, folier orientert i anterioposterior retning. Cerebellum består i corpus cerebelli som utgjøres av to hemisfærer på hver side, forbundet av en midtstilt del, benevnt vermis. Evolusjonsmessig er hemisfærene et ganske nytt tillegg til cerebellum. 
Den fylogenetisk eldste del av cerebellum benevnes lobus flocculonodularis. Denne delen befinner seg tett inntil hjernestammen og hører ikke under corpus cerebelli. Lobus flocculonodularis benevnes også vestibulocerebellum, da denne delen mottar afferente fibre fra vestebulærkjernene som har med balanse å gjøre


== Histologi ==
I likhet med resten av hjernen består cerebellum i grå substans (substantia griseus) og hvit substans (substantia alba). Grå substans er bygget opp av nevroner og kler hele cerebellum som cortex cerebelli. Dette tilsvarer oppbygningen av resten av storhjernen (cerebrum) hvor cortex cerebri er analog til cortex cerebelli. Imidlertid skiller cortex cerebelli seg ut ved å bestå i kun tre lag, mens cortex cerebri er delt i seks lag. Cortex cerebelli er også langt mere cellerik og homogent oppbygget enn cortex cerebri. Nevroanatomen Brodman kunne dele cerebrum inn i area basert på variasjoner i tykkelse på lagene og beskaffenheten til nevronene deri. Cortex cerebelli er imidlertid helt homogen og det er ikke grunnlag for tilsvarende oppdeling av cerebellums overflate i area. 
Cortex cerebelli tre lag benevnes:

MolekylærlagetLigger ytterst
Inneholder synapser mellom korncellenes parallellfibrer og purlinjefibrenes dendritter
i tillegg finner man her cellelegmene til GABAerge nevroner som i engelsk litteratur benevnes basket cells og stellate cells.PurkinjelagetHar forekommer cellelegeme til purkinjefibrene. Herfra projiseres ett akson inn i cerebellums hvitesubstans. Denne ender som regel i cerebellumkjernene. Purkinjefibrenes dendritter brer seg opp i molekylærlaget og er ordnet på en helt spesiell måteKorncellelagetHer ligger cellelegemene til korncellene. Deres akson projiseres opp i molekulærlaget. Her deler aksonet seg i to parallellfibrer som løper parallelt med folie-retningen.


== Eksterne lenker ==
En liste over forskningslaboratorier verden rundt som bedriver forskning vedrørende lillehjernen.
Hjernestamme

Hjernestammen er en del av hjernen som forbinder storehjernen med ryggmargen hos virveldyr. Den består av mesencefalon (midthjernen), pons (hjernebroen) og medulla (forlengede marg). Den forbinder storhjerne, lillehjerne og ryggmarg med hverandre. Hjernestammen er hovedsakelig opptatt av livsviktige funksjoner som pusting og blodtrykk. 
Hjernestammens og lillehjernens funksjoner er relativt lik hos mennesker og andre virveldyr. Både lillehjernen og hjernestammen arbeider under vår bevissthetsnivå ved hjelp av reflekser. De mottar sensorisk informasjon om temperatur, trykk, stilling eller smerte fra sensoriske reseptorer spredt rundt i hele kroppen. De overfører deretter passende reaksjoner tilbake, for eksempel til muskler i blodkar om å endre blodtrykket eller til en arm om å endre stilling.


== Litteratur ==
Brodal, Alf (1. januar 1982). Sentralnervesystemet: dets bygning og trekk av dets funksjon. Oslo: Tanum-Norli. s. 57–69. ISBN 8251815746. 
Brodal, Per 1944- (1. januar 1995). Sentralnervesystemet: bygning og funksjon. Oslo: TANO. s. 421–490. ISBN 8251833361.
Hypofyse

Hypofysen (glandula hypophyseos) er en liten indresekretorisk kjertel beliggende i sella turcica. Hypofysen er anatomisk og funksjonelt knyttet til hypothalamus. Hypofysen består av to deler; nevrohypofysen og adenohypofysen.


== Anatomi ==
Hypofysen har to deler: forlappen (adenohypofysen) og baklappen (nevrohypofysen). Disse har helt separate funksjoner.
Forlappen (Pars distalis) består av endokrine celler og blodårer. Den mottar ikke direkte nervesignaler fra hypothalamus, men aktiveres av hormoner som sendes ut fra hypothalamus. Forlappen produserer syv ulike hormoner. Disse er: Adrenokortikotropt hormon (ACTH), thyroid - stimulerende hormon (TSH), luteiniserende hormon (LH), follikkelstimulerende hormon (FSH), prolaktin og veksthormon (GH). I tillegg produserer forlappen et syvende hormon kalt melanocytt-stimulerende hormon, men virkningen av dette hormonet er foreløpig ukjent.  
Baklappen (Pars nervosa) består av nervefibre, gliaceller og blodårer, og er en del av sentralnervesystemet. Den har ingen hormonproduserende celler. Baklappens hormoner utskilles fra endene til nervefibre med cellekropp i hypothalamus.
Hormonene som utskilles fra baklappen er vasopressin og oxytocin. Begge disse sirkulerer i blodet i oppløst form, med en plasmahalveringstid på 3-5 minutter.


== Hypofysesykdommer ==
Prolaktinomer
Veksthormonproduserende svulster
ACTH-produserende svulster
Hypofysesvikt
Ikke-hormonproduserende hypofyseadenomer
Kraniofaryngeom, meningeom
Diabetes insipidus


== Eksterne lenker ==
Sella turcica

Sella turcica, latinsk betegnelse for en nedsenkning i bunnen av kraniet, på den intrakranielle overflaten til corpus ossis sphenoidalis, beliggenhet for hypofysen, som måler omtrentlig 1,5 cm i diameter. Benevnes på norsk lekspråk som tyrkersadelen. Er i likhet som resten av innsiden av kraniet kledd av hjernehinner, som ofte er utgangspunkt for patologiske prosesser som anlegger mekanisk press mot hypofysen.
Minuskel

Minuskel (latin: minuscula (littera), «liten (bokstav)», diminutiv av minor, «mindre»), også kalt gemen, er innen typografi det som til daglig kalles en liten bokstav, altså a, b, ... i motsetning til A, B, ... som kalles en majuskel eller versal. Betegnelsen minuskel brukes for å unngå tvetydighet. Uttrykket «liten bokstav» kan bety «bokstav satt i liten type,» som refererer til den fysiske størrelsen en bokstav tar opp, i motsetning til hvorvidt bokstaven er en minuskel eller majuskel.
Ordet gemen kommer fra lavtysk gemen(e) og tysk gemein, allmenn, og refererer til at minusklene er de bokstavene det er flest av i satt tekst.


== Referanser ==


== Se også ==
Majuskel (Versal)
Karolingisk minuskel


== Litteratur ==
Øyvin Rannem Bokstavene i historien Forlaget Press 2017 ISBN 978-8232800759
Kybernetikk

Kybernetikk (av gresk κυβερνήτης, styrmann) er læren om styremekanismer og styringsproblemer. I dag blir begrepet benyttet for å beskrive styring og regulering i maskiner og levende systemer. Kybernetikk er referanseramme for moderne datavitenskap.
Styring og regulering skjer ofte ved hjelp av tilbakekobling. Ved å måle eller estimere systemets nåtilstand kan det bli regnet ut hvilke endringer som er nødvendig for at systemet skal holde seg stabilt rundt en referanseverdi. Ett eksempel på dette kan være et skip man ønsker skal ligge i ro (for eksempel ved siden av en oljeinstallasjon for lossing av olje) selv om det er både vind og bølger. Man måler da posisjon og eventuelt vind, bølger og strøm, for å så beregne hva slags pådrag som må gis til motorene for at skipet skal ligge i ro i forhold til oljeplattformen.
Begrepet kybernetikk brukes også innen systemisk familieterapi, der det viser til hvordan familier har kontrollmekanismer for å opprettholde likevekt (homeostase) i familiesystemet. Man bruker også begrepet «2. ordens kybernetikk» som viser til at terapeuten også blir en del av systemet i en terapitime.
«Kybernetikk» ble første gang lansert av Norbert Wiener i boken «Cybernetics or Control and Communication in the Animal and the Machine» som kom ut i 1948. (MIT Press, 1948)
Kybernetikk og robotikk er et femårig studium på NTNU som leder frem til graden master i teknologi ved endt studium.


== Referanser ==


== Se også ==
Kyborg


== Eksterne lenker ==
(en) Cybernetics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Majuskel

En majuskel, også kalt versal, er innen typografi det som til daglig kalles en stor bokstav, altså A, B, … i motsetning til a, b, … som kalles en minuskel eller gemen. Betegnelsen majuskel brukes for å unngå tvetydighet. Uttrykket «stor bokstav» kan bety «bokstav satt i stor type», som refererer til den fysiske størrelsen på en bokstav, i motsetning til hvorvidt bokstaven er en majuskel eller minuskel. I tradisjonell typografi betegnes versaler også som «blokkbokstaver», i motsetning til «gemene» (små) bokstaver.
Dagens majuskler er de opprinnelige latinske bokstavene. Minusklene er et senere tillegg som utviklet seg fra bokstavenes majuskelformer.
Ordet majuskel kommer fra latin maiusculus, litt større.
Ordet versal kommer fra nylatin versus, vers, og refererer til stor forbokstav i verslinje.


== Bruk ==
Bruken av majuskler avhenger av språket. På norsk brukes majuskler bare i første bokstav i en ny setning eller første bokstav i navn. I tysk brukes i tillegg majuskler i begynnelsen av hvert substantiv.


== Se også ==
Minuskel


== Referanser ==


== Litteratur ==
Øyvin Rannem Bokstavene i historien Forlaget Press 2017 ISBN 978-8232800759


== Eksterne lenker ==
(en) Capital letters – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Øystein Rottem

Øystein Rottem (født 1. februar 1946, død 4. desember 2004) var en norsk professor og litteraturkritiker med Knut Hamsun, kulturradikalismen og norsk etterkrigstid som sine spesialfelt.
Han arbeidet i flere år ved Universitetet i Tromsø, var ansatt som universitetslektor i norsk ved Københavns universitet i perioden 1985–91, og var gjesteprofessor ved universitetet i Wien i 1991–92. De siste årene drev Rottem en omfattende pedagogisk og litterær virksomhet, som hovedanmelder for ny norsk skjønnlitteratur i Dagbladet.
Som Rottems hovedverk må regnes de tre bindene med etterkrigslitteratur i «Norges litteraturhistorie» (1995–1998), men han har også skrevet biografier om Knut Hamsun og Sigurd Hoel.
Øystein Rottem døde av kreft 4. desember 2004 i København, hvor han hadde bodd med sin familie siden 1985. 
Han ble utnevnt til statsstipendiat i 2004, men døde før stipendiatet begynte å løpe.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«En begeistret kritiker», nekrolog i Dagbladet
Nekrolog i Morgenbladet
Bristolkanalen

Bristolkanalen (walisisk: Môr Hafren, betydning «Severn-havet»; engelsk: Bristol Channel) er ei stor bukt i Storbritannia som skiller det sørlige Wales fra det sørvestlige England. Den har navn etter byen Bristol og grenser mot St George's Channel i nord og grensa mot Keltersjøen trekkes ved meridianen 5°V. Innerst i Bristolkanalen munner elva Severn ut gjennom et stort estuar. Den er over 50 km bred på det største.
Det er bygget to broer over Bristolkanalen, Severn Bridge og Second Severn Crossing, som henholdsvis fører motorveiene M48 og M4 mellom England og Wales. Det er også en jernbanetunnel, Severntunnelen, som fører Great Western hovedlinje under bukta. Blant de større øyene i kanalen er Lundy, Steep Holm og Flat Holm.
Ved lavvann blir mye av kanalen gjørmefelter, ettersom Bristolkanalen har en tidevannsforskjell på 15 meter, den nest største forskjellen i verden, etter Bay of Fundy i Canada. Området er et viktig sted for dyre- og fugleliv, spesielt for vadefugler, og deler av det er beskyttet.


== Økologi ==
Bristolkanalen er et viktig område for dyrelivet, i særdeleshet lofugler, og har beskyttede områder, inkludert nasjonalparker som Bridgwater Bay ved munningen av elven Parrett. Ved fjære blir store deler av kanalen til mudderflater grunnet tidevannsforskjell på 13 meter, kun nest etter Fundybukta i østlige Canada. Utviklingsplaner har blitt foreslått langs kanalen, inkludert flyplass og tidevannsbryter for generering av elektrisitet, men miljøhensyn har så langt forhindret slike planer.


== Referanser ==
Meter per sekund

Meter per sekund er en avledet SI-enhet for både fart (skalar) og hastighet (vektoriell), definert ved avstand i meter dividert på tid i sekunder. Symbolet er m·s−1, eller tilsvarende, m/s. 
I dagligtale, men dimensjons-uriktig, hører man i blant sekundmeter.
Astronomiske målinger oppgir noen ganger hastigheter i kilometer per sekund, hvor en kilometer per sekund tilsvarer 1000 meter per sekund.


== Konverteringer ==
1 meter per sekund tilsvarer

≈ 3,2808 fot per sekund (omtrentlig)
≈ 2,2369 miles per time (omtrentlig)
≡ 3,6 km/t (eksakt)1 fot per sekund ≡ 0,3048 m/s (eksakt)
1 mile per time ≈ 0,4471 m/s (omtrentlig)
1 km/t ≈ 0.2778 m/s (omtrentlig)
1 kilometer per sekund tilsvarer:

≈ 0.6213 miles per sekund (omtrentlig)


== Kommentar ==
Selv om m/s betraktes som en avledet enhet kan den også ses som mer fundamental enn meter, ettersom denne er definert via lysets hastighet i vakuum, regnet som 299792458 m/s per definisjon, som dermed gir meter ved å bruke definisjonen av ett sekund.


== Se også ==
Kilometer per time
Knop
Caput medusae

Caput medusae (av latinsk, bokstavelig talt Medusas hode) er et klinisk tegn på høyt blodtrykk i portvenesystemet, såkalt portal hypertensjon. Caput medusae innebærer at navlevenen, som vanligvis lukkes etter fødselen, gjenåpnes grunnet høyt trykk i portvenen som normalt fører blod fra tarmen til leveren. Dermed dannes det en forbindelse (en anastomose) mellom det vanligvis isolerte portvenesystemet og venene i bukveggen. Dette fører til at det blir en økt mengde blod i venene i bukveggen, og disse danner et mønster på magen som sies å kunne minne om den mytologiske Medusas hår, derav navnet.Caput medusae ses som oftest i relasjon til langtkommen og alvorlig skrumplever, men tegnet kan også ses ved vena cava superior-syndrom og vena cava inferior-syndrom, der henholdsvis vena cava superior eller inferior er obstruert av ulike årsaker.


== Referanser ==