jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Partido dos Trabalhadores

Partido dos Trabalhadores eller PT (portugisisk: Arbeidernes parti) er et venstreorientert politisk parti i Brasil. Partiet ble offisielt stiftet den 10. februar 1980 på Colégio Sion i São Paulo. En del av dem som var til stede på stiftelsesmøtet var: Jacó Bittar, Henrique Santillo, Henos Amorina, Wagner Benevides, José Cicote, Paulo Skromov, Luiz Inácio Lula da Silva, Olívio Dutra, Édson Khair, Manuel da Conceição, Arnóbio Vieira da Silva, Lourin Martinho dos Santos, Mário Pedrosa, Moacir Gadoti og Apolônio de Carvalho. PT ble offisielt godkjent som et politisk parti av Brasils høyesterett den 11. februar 1982.
Innenfor partiet finnes det om lag 30 ulike grupperinger. Disse spenner fra marxister via venstre-sentrumsorienterte, som Lula tilhører, til kristensosialister. Medlemmene omtales gjerne som petistas, som stammer fra akronymet "PT". 


== Korrupsjonskandale ==
Sommeren 2005 ble Partido dos Trabalhadores rystet av en stor korrupsjonsskandale, som fikk navnet Mensalão-skandalen. Etter rykter og beskyldninger om en hemmelig pengekasse, ble det satt ned et kongressutvalg som skulle undersøke dette. Det viste seg da at partiet opererte med en hemmelig konto, en Kasse 2, som ble brukt til å kjøpe seg stemmer hos andre partier «penger for stemmer». Denne kontoen inneholdt om lag 100 millioner norske kroner. Som en følge av dette måtte PTs president José Genoino og generalsekretæren samt kassereren Delubio Soares gå fra sine stillinger.
President Lula ble i første omgang lite rammet av skandalen. Til tross for at hans popularitet ble noe svekket, klarte han å gå fri fra anklager om at han ikke kjente til korrupsjonsvirksomheten. Lula kom også med kraftig kritikk av sine gamle partikamerater og han forlangte en total opprydding i partiet.
I midten av august forklarte Duda Mendoca, Lulas PR-ansvarlige under valgkampen i 2002, seg for kongressens etiske komité (CPI). Han forklarte da at Lulas valgkamp for en stor del var finansiert med svarte penger fra et hemmelig fond på Bahamas. Samtidig ble det kjent at Partido dos Trabalhadores ikke bare hadde drevet med korrupsjon, men også hadde drevet med hvitvasking av penger. De nye opplysningene gjorde at Lula ble nærmere koblet til skandalen i PT, og han ble derfor nødt til å kommentere skandalen mer direkte. I en TV-sendt tale ba Lula det brasilianske folk om unnskyldning for skandalen som også truer med å svekke Brasils økonomi. Samtidig varslet han at reglene for valgkampfinansiering skulle reformeres.


== Annotert bibliografi ==
MENEGOZZO, Carlos Henrique Metidieri; KAREPOVS, Dainis; MACIEL, Aline Fernanda; SILVA, Patrícia Rodrigues da; CESAR, Rodrigo. Partido dos Trabalhadores: bibliografia comentada (1978-2002). São Paulo: Editora Fundação Perseu Abramo, 2013. 413 p.


== Referanser ==


== Kilder ==
Korrupssjonsskandale: Aftenposten 4. juli og 21. juli 2005
Aftenpostens nettutgave 13. august 2005 
BBC World News nettutgave 12. august 2005 


== Eksterne lenker ==
(pt-BR) Offisielt nettsted 
(en) Partido dos Trabalhadores – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Stiftelsen Perseu Abramo (FPA) (engelsk)
Giovanni Girolamo Morone

Giovanni Girolamo Morone  (født 25. januar 1509 i Milano i Italia, død 1. desember 1580 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.


== Liv og virke ==


=== Biskop ===
Han ble biskop av Modena i 1529 i en alder av tyve år. Utnevnelsen ble forsøkt forhindret av Ippolito II d'Este som mente at stillingen var blitt lovet ham. Han fikk hertug Alfonso av Ferrara til å innta bispestolen med makt, og konfiskerte alle dens inntektsbringende rettigheter. Paven bad imidlertid keiser Karl V om hjelp i 1531 og klarte således året etter å få Morone på plass i Modena mot at Morone betalte d'Este en årlig pensjon på 400 dukater.
Paven satte ham senere inn i diplomatiske oppdrag i Sentral-Europa for å stanse eller inndemme reformasjonen.


=== Kardinal ===
Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542, først med San Vitale som tittelkirke, så med Santo Stefano al Monte Celio og deretter San Lorenzo in Lucina.
Sammen med kardinalene Reginald Pole og Pierpaolo Parisio ble han president for Tridentinerkonsilet i november 1542. Han deltok aktivt i kirkelig reformarbeid, og samarbeidet også nært med jesuittordenens stifter, Ignatius av Loyola. Han avgikk i 1550 som biskop av Modena, men ble to år etter biskop av Novara.
Pave Paul IV degraderte ham offentlig, og sperret han inne på Engelsborgen på grunn av mistanke om luthersk heresi i 1557. Men en granskning foretatt av kardinal Michele Ghisleri (den senere pave Pius V) førte til at han i 1559 ble frikjent og gjeninnsatt i kardinalsverdigheten. Kardinal Morone kunne da ha fått sin frihet, men han nektet å forlate fengselet inntil Paul IV offentlig innrømmet sin feilvurdering. Men paven døde kort tid etter uten å ha gjort det.
Under konklavet 1559-1560 ble han så offentlig rehabilitert. Han fikk deretter en rekke fremtredende embeder og oppgaver for Pavestolen, og ble også igjen utnevnt til biskop av Modena.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Bangsjøan

Bangsjøan er en innsjø og et kraftmagasin i Steinkjer, Snåsa, Grong og Overhalla kommuner i Trøndelag fylke. 
Bangsjøan var opprinnelig tre separate innsjøer som etter oppdemming til kraftproduksjon fløt sammen til et sammenhengende magasin. Den sørvestre delen er Ytter-Bangsjøen, den midterste delen er Midter-Bangsjøen og den nordøstre delen er Øyster-Bangsjøen. Bangsjøans naturlige utløp er til elva Bongna, som renner ned Bangdalen til Bangsund. Etter kraftutbyggingen på 1970-tallet føres vannet fra Bangsjøan i stedet til Bogna kraftverk ved Snåsavatnet.
Det er et godt fiske i Bangsjøan etter ørret.
Rundt Midter-Bangsjøen og Øyster-Bangsjøen ligger Bangsjøan naturreservat, som ble opprettet i 2011 for å verne gammelskogen i området.


== Referanser ==
Marcello Crescenzi

Marcello Crescenzi (født 1500 i Roma i Italia, død 28. mai 1552 i Verona) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han ble biskop av Marsi i 1534.
Paven satte ham senere inn i diplomatiske oppdrag i Sentral-Europa for å stanse eller demme opp for reformasjonen.Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542, med San Marcello al Corso som tittelkirke.
Andre kardinaler i samme slekt var Pier Paolo Crescenzi (kreert 1611) og Alessandro Crescenzi, C.R.S. (1675).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Kalhovdfjorden

Kalhovdfjorden er en innsjø i Tinn kommune i Telemark. Den er en del av Skiensvassdraget, og dens naturlige utløp er til elva Mår, som renner ned til Tinnsjå.
Innsjøen er regulert som magasin for Mår kraftverk og den er oppdemt til samme nivå som Gøystavatnet i naboelva Gøyst i sør. De to sjøene danner nå et sammenhengende magasin som også omfatter Strengetjønnan, Kilsfjorden, Sprogen, Geitebufjorden, Grytefjorden og Viervatnet. Vannføringen fra Kalhovdfjorden Gøystavatnet ledes over til Gøystavatnet og overføres deretter til Mår kraftverk via en tunnel fra Grottetjønn.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Sirdalsvatnet

Sirdalsvatnet er en innsjø i kommunene Flekkefjord og Sirdal i Agder fylke. Den er en del av Siravassdraget og er regulert som magasin for Åna-Sira kraftverk.
I juli går båten «Snorre» guida turer  på Sirdalsvatnet hver onsdag. Underveis blir det fortalt sagn og historier relatert til stedene man passerer, blant annet får man høre historien om da dronning Astrid gjemte seg på Holmen sammen med sin sønn, Olav Tryggvason. Turene går fra Tonstad til Haughom, og det er servering av jordbær og kaffe. Deretter går turen med veteranbuss videre til Øksendal før den returnerer til Tonstad.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Det sagnomsuste Sirdalsvatnet. Artikkel hos sirdølen.no
Kvesjøen

Kvesjøen er en innsjø i Lierne kommune i Trøndelag fylke. Sjøen ligger 320 meter over havet og har tilsig fra Kvelielva i vest og mange bekker. Den har utløp mot øst via Kveelva til Murusjøen og videre til Sverige.
Vannet inneholder seks forskjellige fiskearter; kanadarøye, røye, harr, lake, ørret og gjedde. Den største lake som er fanget på sportsfiskeredskap i Norge, ble tatt her den 17.4.1976  og veide 7,00 kg.


== Referanser ==
Geavdnjajávri

Geavdnjajávri er en innsjø sør for Altevatnet øst i Bardu kommune i Troms og Finnmark fylke.
Sjøen ligger innenfor Rohkunborri nasjonalpark, etablert i 2011.


== Referanser ==
Store Le

Store Le (svensk: Stora Le) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i kommunene Aremark og Marker i Viken fylke. Den søndre svenske delen ligger kommunene Dals-Ed og Bengtsfors i Dalsland, mens den nordre ligger i Årjäng kommune i Värmland. Den nordligste delen i Årjäng kalles Foxen. Store Le-Foxen har et samlet areal på 136,1 km², hvorav 14,88 km² i Norge. På grensen mellom Norge og Sverige er den lille øya Trolløya (Trollön på svensk). Her står riksrøys nr. 21.
Hele lengden fra Ed i sør forbi Nössemark og til Töcksfors ved Foxens nordende er omtrent 70 km. Sjøen er smal, sjelden bredere enn 2-3 km, unntatt på en del av Foxen der den er 5 km. Sjøsystemet ble regulert i 1945 på nivå 102,1 meter over havet, en vannstandshevning på 0,6 meter. Største tillatte vannstandsvariasjon er i dag 1 meter, tillatte uttapping er 80 m³/s.
Veien fra Halden til Bengtsfors via Nössemark krysser Store Le ved ferjesambandet Jaren - Sund.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Skandinavia


== Referanser ==
Bjornesfjorden

Bjornesfjorden er en innsjø på Hardangervidda, i Nore og Uvdal kommune i Viken fylke. Den ligger 1 223 meter over havet, like ved grensa til Hordaland, og har et areal på 18,38 km². Hele innsjøen ligger innenfor Hardangervidda nasjonalpark.


== Referanser ==
Vangsmjøse

Vangsmjøse (også skrevet Vangsmjøsi og Vangsmjøsa) er en innsjø i Vang kommune i Innlandet fylke.


== Sagn ==
Det går flere sagn om Vangsmjøse. I en av dem sies det Ser du mi lengd, so ser du mi djup.
I en annen fortelles det om en som ville se hvor dyp den var og bandt sammen alle reip han fikk tak i fra andre i bygda. Som søkke hengte han på ei tinnkanne og et fenalår. Når han omsider nådde bunnen og heiste tauet opp igjen så fant han at tinnkanna var smeltet og fenalåret kokt. Da var tauet så langt at det gikk fra dørklinka på Leine og tvers over fjorden og tre ganger rundt kirken. Dette er en avstand på rundt 4 500 meter.
I en tredje versjon fortelles det at når de loddet dybda og fikk reipet opp igjen så luktet det svovel av det. Dette er det eneste av sagnene som kanskje har noe for seg da råtnende planterester medfører at vann på stort dyp vil få et høyt innhold av svoveldioksid og hydrogensulfid.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Oppland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vangsmjøsa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Veitastrondsvatnet

Veitastrondsvatnet er en innsjø nordvest for Hafslo i Luster kommune i Vestland fylke. Innsjøen er regulert som magasin for Årøy kraftverk.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Veitastrondsvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vegår

Vegår er en innsjø i Vegårshei kommune i Agder fylke. Vegår er 17,3 km² stort og ligger 189 meter over havet.
Vegår går også under kallenavnet Fjorden, og er et populært område for hytter og rekreasjon. Vannet er delt i seks hovedbassenger hvorav Vestfjorden, Nordfjorden og Sørfjorden er de tre største. Nordfjorden følger en forkastningsone fra Porsgrunn til Kristiansand og det dypeste punktet er i Nordfjorden. Ved utløpet på Høl i Sørfjorden starter Storelva. Vegår har mange strender, små kanaler og over 365 små og store øyer. Den største øya er Furøya, og ligger i Nordfjorden.
Vannet må forøvrig ikke forveksles med Vegårvann, et mindre vann beliggende lenger oppe i samme vassdrag.


== Sagn ==
Sagnet sier det var en mann ble lyst fredløs, og var ikke fri før han overnattet en natt på hver eneste holme i Vegår. Etter 365 netter kom han tilbake, og derfor sier sagnet at det er 365 øyer og holmer i Vegår.


== Fiske ==
Det avholdes årlig fiskefestival i Vegår, det er bestand av abbor, ørret, røye, krøkle og ål. Storørreten er også tilbake takket være målrettet kalking i over 20 år, da både abboren og ørreten var i ferd med å forsvinne på grunn av forsuret vann.


== Vassdrag ==
Vegår er en del av Vegårvassdraget, som har et stort mangfold av kulturminner. En del av disse er bevart, spesielt møller, sagbruk og tømmerfløtningsanlegg. Vegårvassdraget ble vernet mot kraftutbygging i 1986.


== Litteratur ==
Livet rundt Vegår, Øyvind Bjorvatn, 2006,	ISBN 978-82-303-0781-6


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Storauren er tilbake i Vegår
Vegår Fiskefestival
Vegår Ferie
Vegårshei Kommune
Gautelisvatnet

Gautelisvatnet (nordsamisk: Guovdelisjávri) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen, som utgjør det aller meste av arealet, ligger i Narvik kommune i Nordland fylke. 
Vannet er oppdemmet og regulert som magasin for Båtsvatn kraftverk. Ved høyeste vannstand omfatter vannet det tidligere Vannaksvatnet og når frem mot Ivarsteinen (riksrøys 259) hvor grensen mellom Norge og Sverige gjør en knekk. Her møtes kommunene Kiruna og Gällivare i svensk Lappland.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Lenglingen

Lenglingen er en innsjø ved Sørli i Lierne kommune i Trøndelag fylke.


== Referanser ==
Gjevsjøen

Gjevsjøen (eller Gjefsjøen,svensk: Jävsjön) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen, som utgjør snaut halvparten av arealet, ligger i Snåsa kommune i Trøndelag fylke. Den svenske delen ligger i Åre kommune i Jämtlands län. Den norske delen av sjøen ligger inne i Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark, mens den svenske delen ligger i Svenskådalens naturreservat.


== Næringsliv ==
Overnattingsstedet Gjefsjøen Fjellgård ligger også ved innsjøen.


== Andre verdenskrig ==
I de siste krigsmånedene i 1945 var Gjefsjøen fjellgård en sentral plass i forbindelse med den amerikanskledede Operasjon Rype som var en del av Office of Strategic Services (OSS). Sabotørene hadde sin base på fjellgården og bygningen som ble brukt som hovedkvarter er nå under restaurering av OSS Gjefsjøen. Heimevernets Innsatsstyrke Rype i Trøndelag Heimevernsdistrikt har tatt navnet etter operasjonen.


== Verneplan ==
Gjevsjøen ble i 1980 vernet mot kraftutbygging i Verneplan II for vassdrag.


== Referanser ==
Nyhellermagasinet

Nyhellermagasinet er en innsjø og et kraftmagasin på grensen mellom fylkene Vestland og Viken. Sjøen er magasin for pumpekraftverket Aurland III, og er et flerårsmagasin som i tørre år sikrer vann også til de øvrige kraftverkene i Aurlandsdalen. I tillegg til det naturlige tilsiget pumpes vann opp fra Vetlebotnvatnet (400 m lavere) for lagring. Vannet reguleres 74 meter mellom 1 364 og 1 438 moh, og ved høyeste regulerte vannstand er magasinets samlede areal 20,41 km².Magasinet ble bygget på 1970-tallet, da det ble oppført en 90 m høy steinfyllingsdam nedenfor utløpet av Nyhellervatnet. Som følge av oppdemmingen har Nyhellervatnet flytt sammen med Kongshellervatnet, Store Øljuvatnet og Volanuttjørnan. Fra Kongshellervatnet og Store Øljuvatnet er det bygget tunneler til Nyhellervatnet for at vannstanden i disse vatnene kan senkes under den opprinnelige vannstanden, og derved oppnå økt magasinvolum.


== Se også ==
Liste over innsjøer i Sogn og Fjordane


== Referanser ==
Rødenessjøen

Rødenessjøen er en innsjø på 118 moh i midtre del av Haldenvassdraget, i Viken fylke.
Sjøen har tilsig gjennom Skirfossen fra Skulerudvannet som bare ligger en halv meter høyere (118,6 moh), og fra Øgderen 133 moh. 
Vannet er betydelig preget av eutrofiering (overgjødsling).


== Se også ==
Liste over innsjøer i Østfold


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rødenessjøen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nesvatn

Nesvatn er en innsjø sørvest i Fyresdal kommune i Vestfold og Telemark. En liten bit av vannet ligger også i Åmli i Agder. Utløpet er gjennom elva Espeliåna, som danner grense mot Agder. Nesvatn er en del av Arendalsvassdraget.


== Regulering ==
Innsjøen er oppdemmet som kraftverksmagasin. Den første demningen sto ferdig høsten 1964, med reguleringshøyde 9,3 meter over den naturlige vannstand som var 493,4 meter over havet. I 1973 ble vannet regulert ytterligere. Den nye reguleringshøyden er 16,8 meter, og høyden over havet er nå 510,1 meter.


== Fiske ==
Reguleringene har ødelagt mye av de naturlige gytemulighetene for ørret. Selv om dette ble forsøkt kompensert med storstilte utsettinger, gikk fisket likevel drastisk tilbake utover i 1970-årene. Sur nedbør antas å være årsaken til dette. I 1978 ble det konkludert med at rekrutteringen sviktet og bestanden var tynn. I tillegg var veksten dårlig. I 1980 ble det ifølge lokalkjente ikke fanget ørret i vannet i det hele tatt. Fra 1980 ble det satt ut bekkerøye i vannet. En undersøkelse i 1982 viste at det var en bestand av bekkerøye i vannet, og det ble konkludert med at utsettingene hadde vært meget vellykkede. Utsettingene opphørte, men kalking av vannet fortsatte. I 2003 ble det ikke fanget bekkerøye i det hele tatt. Dette anses å være eksempel på at bekkerøya taper i konkurransen med ørret når vannet blir mindre surt.
Bekkerøye ble i 2007 ført opp på den norske svartelista, senere FremmedArtsBasen, som fremmed i norsk fauna.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NVE, dybdekart opploddet 14.9.1962
Majavatnet

Majavatnet (sørsamisk: Maajehjaevrie) er en innsjø i Grane kommune i Nordland fylke. Vatnet ligger øverst i Svenningdals-/ Vefsnavassdraget, og har tilsig fra Tomasvatnet i øst og Steinvatna i sørvest. Utløpet er mot nord via Flya, Litl-Majavatnet, Sefrivatnet, Kjerringvatnet og Store Svenningsvatnet til Svenningdalselva.
Vannskillet mot Namdalen og Namsen er like sør for Majavatnet, der det bare er drøye 100 meter til første bekken som renner sørover.
På østsiden av innsjøen går både Europavei 6 og Nordlandsbanen, med stasjon i tettstedet Majavatn.


== Referanser ==
Røgden

Røgden (svensk: Röjden, skogfinsk: Röuvanjärvi) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Grue kommune i Innlandet, mens den svenske delen ligger i Torsby kommune i Värmlands län. Sjøen ligger 280 meter over havet og har et totalt areal på 15,96 km², hvorav den norske delen utgjør 14,77 km².
Røgden var sentrum for finneinnvandringen på 1600-tallet og rundt Røgden finnes det spor etter gamle finneplasser. Det finnes noen få gårdsbruk rundt Røgden. Størsteparten av tilløpet kommer fra Løvhaugsåa som kommer fra Rotbergsjøen (331 moh). Den får igjen størsteparten av vannet sitt fra Fallsjøen (370 moh). Røgdens utløp ligger i Sverige, der det er bygd et kraftanlegg, I perioder blir sjøen tappet så kraftig at vannstanden synker med flere meter til kommunen og hytteieernes forargelse.Det tas stor abbor i Røgden. Det tas også stor mort, og den blir lokalt kalt for næversko mort. Det tas også litt ørret i vassdraget. Langs sør og vestsiden av Røgden ligger det hytter, noen ligger idyllisk til på holmer ute i sjøen. 
I sjøen er det også to holmer, begge kalt for Kjerringholmene, og her ligger det eldre gravplasser fra finneinnvandringen på Grue Finnskog tidlig på 1600-tallet. Holmene ligger i vest- og østenden på sjøen. Det finske navnet på Kjerringholmene er Akkasauri.


== Referanser ==
Flåvatn

Flåvatn (eller Flåvatnet) er en innsjø som ligger i kommunene Nome og Kviteseid i Telemark fylke. Vannet tilhører Skiensvassdraget, og er en del av Telemarkskanalen.
Flåvatn har sitt hovedtilløp via Fjågesundstraumen fra Kviteseidvatnet, og har utløp gjennom Straumen ved Hogga sluser, på vei mot Eidselva og Norsjø. Innsjøen er inntaksmagasin for Hogga kraftverk, og reguleres sammen med Kviteseidvatn og Bandak som ett sammenhengende magasin.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Flåvatn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Telemarkskanalen
Laksjøen

Laksjøen er en innsjø ved Nordli sentralt i Lierne kommune i Trøndelag fylke.


== Referanser ==
Ossjøen

Denne artikkelen er om innsjøen i Hol kommune i Viken. For innsjøen i Innlandet, se Osensjøen.Ossjøen (også skrevet Orsjoren) er en innsjø i Hol kommune i Viken. Innsjøen ligger 951 meter over havet, lengst øst på Hardangervidda, rundt 12 kilometer vest for Dagali. Den er 5 km lang, 2-600 meter bred, og har et areal på 2,37 km². Sjøen ligger i nedbørfeltet til Numedalslågen, som renner inn i sjøen fra Hardangervidda i vest, og fortsetter videre fra Ossjøen mot Dagali og Pålsbufjorden i øst.


== Referanser ==
Giovanni Vincenzo Acquaviva d’Aragona

Giovanni Vincenzo Acquaviva d'Aragona (født mellom 1490 og 1495 i Napoli i Italia, død 16. august 1546 i Itri) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han ble biskop av Melfi & Rampolla i 1537.
Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542.
Andre kardinaler i samme slekt var Giulio Acquaviva d'Aragona (kreert 1570), Ottavio Acquaviva d'Aragona den eldre (1591), Ottavio Acquaviva d'Aragona den yngre (1654), Francesco Acquaviva d'Aragona (1706), Troiano Acquaviva d'Aragona (1732) og Pasquale Acquaviva d'Aragona (1770).


== Eksterne lenker ==
The Cardinals of the Holy Roman Church
Pomponio Cecci

Pomponio Cecci (født i Roma i Italia, død 4. august 1542 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han ble biskop av Orte & Cività Castellana i 1538, og ble neste år forflyttet til Sutri & Nepi.
Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542.


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Roberto Pucci

Roberto Pucci (født 1464 i Firenze i Italia, død 17. januar 1547 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Etter flere viktige borgerlige verv i Firenze og etter å ha blitt enkemann og far til fire barn trådte han inn i den geistlige stand og dro til Roma.
Han ble biskop av Pistoia i 1541 da broren Antonio avstod den i hans favør.
Han ble kreert til kardinal av pave Paul III den 2. juni 1542, med Santi Quattro Coronati al Laterano som tittelkirke.
Senere ble han flyttet til bispestolen Melfi & Rapolla, og ble kirkens storpønitentiar.
Han var bror til kardinal Lorenzo Pucci (kreert 1513) og onkel til kardinal Antonio Pucci (1531).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church
Seven Swans

Seven Swans er et musikkalbum av den amerikanske musikeren Sufjan Stevens. I motsetning til albumene før og etter dette er han ganske sparsommelig med bruken av instrumenter her. Albumet er et konseptalbum som handler om Stevens' forhold til Gud.


== Sporliste ==
«All the Trees of the Field Will Clap Their Hands» – 4:14
«The Dress Looks Nice on You» – 2:32
«In the Devil's Territory» – 4:57
«To Be Alone with You» – 2:48
«Abraham» – 2:33
«Sister» – 6:00
«Size too Small» – 3:04
«We Won't Need Legs to Stand» – 2:16
«A Good Man is Hard to Find» – 3:16
«He Woke Me Up Again» – 2:43
«Seven Swans» – 6:33
«The Transfiguration» – 5:19


== Eksterne lenker ==
(en) Seven Swans på Discogs 
(en) Seven Swans på MusicBrainz 
(en) Seven Swans på Spotify 
(en) Seven Swans på Genius — sangtekster 
(en) Seven Swans på AllMusic
Sandvatnet

Sandvatnet eller Sandvatn kan vise til:


== Innsjøer i Norge ==
Sandvatnet (Øystre Slidre) – nå en del av Vinstervatna-magasinet i Oppland
Sandvatnet (Ringerike) - i Ringerike kommune i Buskerud
Sandvatn (Fyresdal) – i Fyresdal kommune i Telemark
Sandvatn (Kvennedalen i Tinn) - i Kvennedalen i Tinn kommune i Telemark
Sandvatn (Hovin i Tinn) - i Hovin i Tinn kommune i Telemark
Sandvatnet (Rjukan i Tinn) - nord for Rjukan i Tinn kommune i Telemark
Sandvatnet (Åseral) – i Åseral kommune i Vest-Agder
Sandvatnet (Kvinesdal) – i Kvinesdal kommune i Vest-Agder
Sandvatn (Sirdal) – i Sirdal kommune i Vest-Agder
Sandvatnet (Sirdal og Gjesdal) – i Sirdal kommune i Vest-Agder og Gjesdal kommune i Rogaland
Sandvatnet (Forsand) – i Forsand kommune i Rogaland
Sandvatnet (Suldal) – i Suldal kommune i Rogaland
Sandvatnet (Ullensvang) – i Ullensvang kommune i Hordaland
Sandvatnet (Nærøy) – i Nærøy kommune i Nord-Trøndelag
Sandvatnet (Skånland) – i Skånland kommune i Troms
Sandvatnet (Sør-Varanger) – i Sør-Varanger kommune i Finnmark


== Annet ==
Sandvatn turisthytte – en turisthytte i Frafjordheiene i Sirdal kommune i Vest-Agder