Vy

Vygruppen AS, markedsført som Vy, tidligere Norges Statsbaner (NSB), er et norsk transportkonsern eid av staten ved Samferdselsdepartementet. Selskapet driver primært tog- og godstrafikk på jernbane og persontransport med buss.Persontogvirksomheten i konsernet består av Vygruppen med datterselskapene Vy Gjøvikbanen og Vy Tåg. Bussvirksomheten i konsernet utføres av datterselskapet Vy Buss, og godstogvirskomheten utføres av CargoNet.Selskapet har røtter i Norges Statsbaner (NSB) som bygget og drev jernbaner i Norge fra 1883 til 1996. I 1996 ble trafikkdelen i statsbanene etter et stortingsvedtak organisert som særlovselskapet Norges Statsbaner BA (fortsatt kalt NSB), mens infrastrukturdelen ble videreført i forvaltningsorganet Jernbaneverket (senere Bane NOR). Norges Statsbaner BA ble et statsaksjeselskap under navnet Norges statsbaner AS i 2002. Selskapets styre vedtok å endre navn til Vygruppen i 2019 uten politisk behandling; navneendringen var svært omstridt og ble kritisert av Språkrådet og opposisjonen på Stortinget.I 2015 ble det gjennomført 72,4 millioner reiser med konsernets tog, hvorav 67,1 millioner i Norge og 5,3 i Sverige. 372 748 containere ble fraktet med konsernets godstog, og 109,6 millioner bussreiser ble foretatt, hvorav 75,3 millioner i Norge og 34,2 i Sverige.Totalt har Vygruppen ca. 10 000 ansatte i Norge og Sverige, både innefor buss og tog. 3 184 av disse jobber innenfor togvirksomheten.


== Historie ==

De første store skrittene fra Statsbanene som en enhetlig forvaltningsbedrift til dagens oppdeling av jernbanemarkedet ble foretatt 1. januar 1989, da man gikk bort fra jernbanedistriktene og over til en divisjonering av selskapet basert på markeds- og fagområder. To markedsområder hadde allerede blitt divisjonert tidligere, Reisebyrådivisjonen (NSB Reisebyrå) fra 1. januar 1985 og Biltrafikkdivisjonen (NSB Biltrafikk) fra 1. september 1988, men fra 1989 ble også Persontrafikkdivisjonen, Godstrafikkdivisjonen, Eiendomsdivisjonen, Materielldivisjonen og Banedivisjonen opprettet. Fra 1. januar 1990 ble Statsbanene regnskapmessig delt i to, der de fleste divisjonene ble lagt under «trafikkdelen», mens banedivisjonen ble lagt under «kjørevegsdelen». I 1990 gikk flertallet i styret også inn for at hele selskapet eller trafikkdelen i fremtiden burde omdannes til et særlovselskap eller statseid aksjeselskap. Dette var under Jan P. Syses regjering, men Brundtland III-regjeringen, som overtok i løpet av høsten, signaliserte at dette ikke var aktuelt å gå videre med da.22. mai 1995 vedtok styret å utrede overgang til statsaksjeselskap, og 26. juni ble det besluttet at NSB Biltrafikk og NSB Reisebyrå skulle omdannes til egne akseselskaper fra 1. januar 1996. Omdannelsen av NSB Reisebyrå ble vedtatt av Stortinget 15. desember, og NSB Reisebyrå AS ble stiftet 19. desember, mens NSB Biltrafikk ble inntil videre satt på vent. 14. november 1996 vedtok Stortinget at trafikkdelen skulle omdannes til et særlovselskap med Samferdselsdepartementet som eier og samferdselsministeren som generalforsamling, og 1. desember 1996 ble Norges Statsbaner BA opprettet. Forskjellen mellom særlovselskapet og et vanlig statlig aksjeselskap var at de ansatte fikk beholde de fleste rettighetene de hadde fra det gamle selskapet. Samme dag ble NSB Biltrafikk skilt ut som eget datterselskap og underkonsern, mens datterselskapene NSB Reisebyrå og NSB Gardermobanen ble med inn i konsernet. Infrastrukturdelen ble videreført i JBV. Alle stasjoner og stasjonsområder bygget fram til da ble overdratt til NSB BAs eiendomsvirksomhet, ikke Jernbaneverket. Ved delingen av Statsbanene ble det opprettholdt felles styre og administrerende direktør med JBV, men dette opphørte fra 1. juli 1999.


=== Konsernhistorikk ===
Mellom 1999 og 2002 ble en rekke virksomhetsområder skilt ut i egne datterselskaper, noen heleide, noen deleide, og noen ble solgt ganske fort. 1. juli 1999 ble virksomheten for oppgradering og ombygging av rullende materiell (NSB Materiellfornyelse) skilt ut i Mitrans AS med hovedkontor på Sundland i Drammen. Med virkning fra 1. januar 2000 ble datterselskapet NSB Reisebyrå solgt til Via Gruppen. 10. februar ble NSB Biltrafikk delt i to, der bussaktivitetene fortsatte som Nettbuss, mens lastebilaktivitetene ble skilt ut i Nettlast, som 15. november ble solgt til Posten Norge. 12. mai 2000 etablerte NSB i samarbeid med SJ selskapet Linx, som etter hvert skulle overta den internasjonale persontrafikken mellom de tre skandinaviske hovedstedene. I september 2000 ble NSBs arkitektkontor skilt ut i Linje arkitekter AS, der NSB hadde en eierandel på 30 %. Eiendomsutviklingsselskapet NSB Eiendomsutvikling AS, som var blitt opprettet som datterselskap 18. desember 1998, byttet 1. desember 2000 navn til Rom Eiendom og ble fra 1. januar 2001 operativt.IT-tjenester ble skilt ut i Arrive 1. juli 2001, togrenhold i NSB Trafikkservice AS (eid 15 % av danske Integrated Service Solutions) 1. oktober og forsikringer i NSB Forsikring AS 1. desember. 1. januar 2002 ble NSB Gods skilt ut i CargoNet, ekspressgods i Ekspressgods AS, teknisk vedlikehold i Mantena og eiendomsvirksomhet i NSB Eiendom AS. Det svenske statseide godstrafikkselskapet Green Cargo fikk ved opprettelsen en eierandel i CargoNet på 45 % som en byttehandel der CargoNet overtok alle aksjene i kombitransportselskapet RailCombi AB. Samme dato etablerte også Nettbuss bussvirksomhet i Sverige ved å ta over Rimbom-konsernet. 1. juli 2002 ble selskapsformen til NSB endret fra særlovselskap til statsaksjeselskap og navnet ble Norges Statsbaner AS. 1. januar 2003 ble Flytoget AS (tidligere NSB Gardermobanen) solgt til Samferdselsdepartementet, og var dermed ikke lenger en del av NSB-konsernet.Ved utgangen av 2003 ble selskapet Ekspressgods avviklet. Eierskapet i MiTrans ble 1. januar 2004 overført til datterselskapet Mantena. 26. mars 2004 endret NSB Forsikring navn til Finse Forsikring AS. 13. mai 2004 ble det vedtatt å legge ned datterselskapet Linx ved utgangen av året, og NSB tok over trafikken til Göteborg selv fra 1. januar 2005. 3. desember 2004 inngikk NSB opsjonsavtale om å kjøpe 34 % av aksjene i Svenska Tågkompaniet, med overtakelse 1. april 2005. 30. mai 2005 ble NSBs datterselskap NSB Anbud tildelt anbudet for persontrafikk på Gjøvikbanen fra juni 2006 og ti år fremover med inntil to års forlengelse. 18. november 2005 utvidet Nettbuss aktivitetene til Danmark ved å opprette Netbus Holding, som 2. desember inngikk avtale om å overta alle aksjene i Partner Bus A/S i Frederikssund. I løpet av 2005 solgte NSB seg ytterligere ned i NSB Trafikkservice til 55 % med ISS som kjøper. Fra 1. januar 2007 ble NSB Eiendom fusjonert inn i ROM eiendom. 10. januar 2007 kjøpte NSB resterende aksjer i Svenska Tågkompaniet som da ble et heleid datterselskap. I november 2010 overtok NSB resterende aksjer i CargoNet fra Green Cargo. I mars 2014 ble Arrive oppløst.


=== Trafikk ===
Ved etableringen tok selskapet over all rutegående togtrafikk fra de gamle Statsbanene, med persontog under NSB Persontrafikk og godstog under NSB Gods som tidligere. I april 1999 lanserte NSB nye merkevarer for persontrafikken, der lokaltog skulle bli markedsført som NSB Puls, regiontog som NSB Agenda og fjerntog som NSB Signatur. 1. juli samme år ble persontrafikken omorganisert med separete resultatenheter for de forskjellige togtypene. I Sør-Norge ble lokaltogene (Puls) lagt til NSB Kortdistanse, regiontogene (Agenda) til NSB Mellomdistanse og fjerntogene (Signatur) til NSB Langdistanse, mens NSB Persontrafikk Nord i Trondheim skulle ha ansvar for alle typer persontog med dieselmateriell. 1. januar 2002 ble all trafikk i NSB Gods overført til det nyetablerte datterselskapet CargoNet. I februar 2003 valgte man å gå bort fra de forskjellige merkevarene og samle alt under NSB Persontog. Siden da har lokaltogene blitt omtalt som NSB Lokaltog, mens regiontog og fjerntog har blitt omtalt som NSB Regiontog.NSB og Samferdselsdepartementet inngikk 4. januar 2012 avtale om statens kjøp av persontransporttjenester fra NSB for årene 2012-2017, der strekninger, rutefrekvens og mange andre forhold er regulert.9. desember 2012 var det en omfattende endring av lokal- og regiontogruter i Oslo-området i samarbeid med Ruter. Alle ruter ble lagt om for å få mest mulig hensiktsmessig bruk av sporkapasiteten og forutsigbare rutetider. I tillegg ble rutenumrene totalt endret ved at man fikk en prefiksbokstav for å kunne skille lokaltog og regiontog, og antall siffer i rutenummeret angir rutetype. Det ble en ytterligere endring ved ruteskiftet 14. desember 2014, da regiontogene som hadde gått Skien–Lillehammer ble splittet opp til å gå Skien–Eidsvoll og Drammen–Lillehammer med togbytte i Oslo. I tillegg ble lokaltogene på Trønderbanen forlenget sørover til Melhus og Lundamo, mens antall avganger på Sørldandsbanen ble doblet.


=== Omdømme på 2000-tallet ===
NSB opplevde mye motgang i løpet av de første årene i det nye millenniet. Åsta-ulykken i 2000, mangel på lokomotivførere, hyppige forsinkelser og leverandørenes problemer med det nye togmateriellet ga selskapet et dårlig omdømme.


=== Navnebytte ===

Styret i NSB kunngjorde 12. mars 2019 at NSB og Nettbuss skulle endre navn til Vy. Styret mente at NSB-navnet var lite representativt per 2019, siden ⅔ av de ansatte i konsernet nå jobbet i Nettbuss og selve baneinfrastrukturen hadde tilhørt Jernbaneverket/Bane NOR siden 1996. Navnebyttet ble vedtatt på ekstraordinær generalforsamling i NSB 22. mars 2019, og fikk virkning fra 24. april. Det nye merkenavnet Vy ble laget av arkitektkontoret Snøhetta. Gjennom patentbyrået Zacco søkte NSB 17. juli 2018 om varemerkeregistrering for Vy. Registreringen trådte i kraft 30. november samme år. Det nye navnebyttet fra NSB til Vy ble lansert på Oslo S med pressekonferanse den 12 mars 2019. Her ble det vist frem Vy tog Flirt 75-39 og Vy buss(KJ15307), Vy bil(EV25757) med Vy logo og Vy grønne farger og design. Etter at det ble påpekt at foretaksloven krever at et foretaksnavn må bestå av minst tre bokstaver uttalte NSB at de ville registrere selskapet under et annet navn. Den 22. mars 2019 ble det besluttet i ekstraordinær generalforsamling å endre navn fra Norges Statsbaner AS til Vygruppen AS. Ifølge en undersøkelse gjennomført for Språkrådet var et stort flertall av nordmenn negative til navneendringen, mens bare 7 prosent var positive. På sosiale medier ble navnendringen møtt med sterke reaksjoner, og blant annet gitt opphav til den satiriske parodi-kontoen VyNotTravel. Vy har også måttet slette og omsider stenge kommentarfeltet sitt på YouTube om sin navneendring, på grunn av negative meninger fra publikum. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet var sterkt kritiske til navneendringen; Arbeiderpartiets transpolitiske talsperson Sverre Myrli omtalte det som «galskap», mens SV-leder Audun Lysbakken uttalte at SV vil gå inn for å samle bane og tog i et felles selskap som «skal ha et skikkelig navn, for eksempel NSB». Språkrådet som faginstans for statlige navn uttalte at deres råd var å beholde navnet NSB og at «det er en del av den norske kulturarven, det er et godt innarbeidet navn og kundene vet hva det står for».


== Dagens persontrafikk i Norge ==

Selskapet hadde tidligere det meste av persontrafikken på det norske jernbanenettet, men i forbindelse med Jernbanedirektoratets konkurranser om offentlig kjøp av persontogtrafikk i Norge tok Go-Ahead over trafikken på Sørlandsbanen, Arendalsbanen og Jærbanen den 15. desember 2019, og SJ Norge tok over trafikken på Dovrebanen og Rørosbanen og alt annet nordover til Bodø fra 8. juni 2020.
Morselskapet opererer persontog i det norske jernbanenettet på Østlandet, og på Flåmsbana som teknisk operatør for Flåm Utvikling. I tillegg opereres trafikken på Gjøvikbanen av datterselskapet Vy Gjøvikbanen siden 11. juni 2006, og på Bergensbanen og Vossebanen av datterselskapet Vy Tog siden 13. desember 2020. Trafikkpakke 4 og 5, som omfatter trafikken på Østlandet, er ventet å ha trafikkstart i henholdsvis desember 2022 og desember 2024 i forbindelse med åpningen av store jernbaneprosjekter.
For lokal- og regionaltrafikken på Østlandet er det siden 2012 tatt i bruk nye rutenumre. De har en prefiksbokstav som er «L» for lokaltog og «R» for regiontog. De indre lokaltogene som opererer som forstadsbane har et énsifret tall, mens de øvrige har et tosifret tall. Første siffer henger sammen med hvilken «korridor» togene betjener.


=== Som teknisk operatør for Flåm Utvikling ===
R45 Flåm – Myrdal (Flåmsbana)


=== Kjøres av datterselskapet Vy Tog ===
F4 Oslo S – Hønefoss - Gol - Myrdal - Bergen (Bergensbanen)
L4 Bergen – Arna
R40 Bergen – Voss – Myrdal - (Geilo)


=== Rutepakke 4 ===

L1 (Spikkestad) - Asker - Oslo S – Lørenskog - Lillestrøm
L2 (Stabekk) - Lysaker - Oslo S – Holmlia - Kolbotn - Ski
RE20 Oslo S – Fredrikstad - Halden - (Ed - Göteborg C)
R21 Oslo S – Ås - Moss
R22 Oslo S – Askim - Mysen - (Rakkestad)
R23 Oslo S - Ski


=== Rutepakke 5 ===
RE10 (Dombås - Otta) - Lillehammer – Hamar - Oslo Lufthavn - Oslo S – Drammen
RE11 Eidsvoll - Oslo Lufthavn - Oslo S – Tønsberg - Torp - Skien
R12 Kongsberg - Hokksund - Oslo S – Oslo Lufthavn – Eidsvoll
R13 (Kongsberg - Hokksund) - Drammen - Oslo S – Jessheim – Dal
R14 Asker - Oslo S – Sørumsand - Kongsvinger
R55 Notodden – Nordagutu – Skien - Porsgrunn (Bratsbergbanen)


== Konsern ==


=== Heleide datterselskaper ===
Agilia – driver renhold av tog og graffitifjerning
CargoNet – driver godstransport på jernbane i Norge og Sverige
Finse Forsikring – forsikringsselskap for selskapene i konsernet (selvassurandør)
Vy Buss – driver persontransport med buss og tungbilverksteder i Norge og Sverige
Vy Gjøvikbanen – anbudsselskap, driver persontrafikken på Gjøvikbanen
Vy Mobility – øvrig mobilitetsvirksomhet
Go Mobile – teknologiselskap, utvikler apper for kollektivtransport og taxi
Vy Bybil – bildelingstjeneste i samarbeid med danske GreenMobility
Vy Tog – anbudsselskap, overtar persontrafikken på Bergensbanen og Vossebanen fra desember 2020
Vy Tåg – driver persontransport på jernbane i Sverige (tidligere Svenska Tågkompaniet)


=== Felleseide datterselskaper ===
Fjord Tours Group – eierselskap for turistvirksomhet (50 %, resten eid av Fjord1)
Fjord Tours – turoperatør som blant annet driver «Norge i et nøtteskall» (74 % eid av Fjord Tours Group, resten Aurland Ressursutvikling og Tide)
Flåm Utvikling – ansvarlig for persontrafikken på Flåmsbana siden 1997, Vy bemanner og drifter selve togene (50 %, resten eid av Aurland Ressursutvikling)


=== Historisk ===
Linx (Göteborg, 2000–2004) – drev persontransport på jernbane mellom Göteborg, København, Oslo og Stockholm (50 %, resten eid av SJ)


== Bilder ==


== Se også ==
Jernbanedirektoratet
Bane NOR
Flytoget AS


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons