Vår Frelsers gravlund

Vår Frelsers gravlund ligger i strøket Gamle Aker, nord for Hammersborg i Oslo sentrum. Gravlunden har et areal på 86 dekar og ble innviet 17. juni 1808 av biskop Frederik Julius Bech.Mange kjente nordmenn er begravet på gravlunden, dels i æreslunden og dels i andre seksjoner. Den ble tatt i bruk samme sommer den ble innviet da Anna Lange Thulesius, enke etter en prest i Den norske kirke, ble gravlagt. Fra da av og frem til 1833 var Vår Frelsers gravlund byens eneste sivile gravlund, mens de militære ble begravet på Krist kirkegård.
Mer enn 4 500 av gravminnene er bevaringsverdige, og blir derfor ikke fjernet selv om festetiden utløper. Det er ikke tillatt å erstatte noen av gravminnene, inkludert de som i seg selv ikke er bevaringsverdige, med moderne monumenter, ettersom man ønsker å bevare særpreget for hele gravlunden.Gravlunden er kommunalt listeført og står oppført i Riksantikvarens register over kulturminner.


== Historie ==
Etter at man bygget ut en rekke gravlunder i byen 1833, overtok disse som byens ordinære gravplasser. De som ikke hadde råd til å betale festeavgiften på Vår Frelsers gravlund, ble begravet andre steder. Dermed oppstod et klasseskille, gravlunden fikk et eksklusivt preg og det ble bygget mange staselige familiegraver.I 1903 ble gravlunden tatt i bruk som æresgravlund og den første som ble lagt der var maleren Hans Gude. Noen få år etter, i 1911, var gravlunden full, og det ble bare opprettet nye gravsteder der festet hadde utløpt. I 1952 sluttet man helt å opprette nye graver, men det var fortsatt mulig å bruke familiegraver der det var plass.
I senere år sluttet man å ta imot kistebegravelser på grunn av at leirgrunnen er lite egnet for slike, og det er dermed bare mulig med urnenedsettelser. Fra og med 2006 ble det mulig å få opprettet nye gravsteder for urner.
Den siste graven som ble opprettet i æreslunden er Borghild Hammerichs fra 1981, og planen er at det ikke skal komme til nye, men at den skal bevares som et kulturhistorisk minne.En del av gravene ble endret i 1950-årene ved at man fjernet steinrammer for å gjøre vedlikeholdet enklere. Man finner likevel en rekke monumentale gravminner der, mange av dem familiegraver som har vært brukt i flere generasjoner.
Den katolske kirke har hatt en nær tilknytning til gravlunden, ettersom den ligger rett ved siden av det tidligere katolske sykehuset Vår Frue hospital og nær Oslo katolske bispedømmes kontorer, boliger og domkirke. Det er et eget gravsted for katolske prester, og et område for St. Josephsøstrene. Ingen av disse har vært brukt etter at man sluttet å tillate kistebegravelser. St.Josephsøstrenes graver ble senere flyttet til Grefsen i nærheten av St.Josephsøstrenes hjem i Glads vei
På den østre delen av gravlunden står et lite klokketårn. Dette har aldri blitt brukt ved begravelser; det ble brukt til å ringe ved arbeidstidens begynnelse og slutt i den perioden hvor det var mange ansatte som stelte gravlunden.


=== Krigsseilerminnesmerket ===
I den søndre delen av gravlunden er et krigsseilerminnesmerke og en urnegrav for sjømenn. Minnesmerket består av et bronserelieff montert på en mur med flere navneskilt. Navneskiltene på veggen viser til urnegraver under en gravplate på bakken. Minnesmerket er satt opp av Norges Sjømannsforbund.


=== Det tidligere kapellet ===
Det gamle kapellet ligger ut mot Akersveien og kom på plass i 1864. Kapellet har blitt forandret en rekke ganger. Ettersom det er svært få nye begravelser på gravlunden, har det blitt overdratt til den ortodokse Hellige Olga menighet, som har konsekrert det som Vår Frelsers ortodokse kirke.


== Personer som hviler på Vår Frelsers gravlund ==
Det nedenstående er et utvalg kjente personer som er gravlagt på Vår Frelsers gravlund. Det er ikke ment å være en uttømmende liste over de mange tusen som er stedt til hvile der i årenes løp.


=== I æreslunden ===

Bjørnstjerne Bjørnson, dikter
Karoline Johanne Elisabeth Bjørnson, Bjørnstjernes kone
Bjørn Bjørnson, skuespiller og teatersjef
Olaf Bull, dikter
Niels Christian Ditleff, diplomat
Johanne Dybwad, skuespiller
Klaus Egge, komponist
Thomas Fearnley, maler
Hans Fredrik Gude, maler
Johan Halvorsen, komponist
Carl Joachim Hambro d.e., politiker
Borghild Hammerich, nødhjelper
Harald Viggo Hansteen, høyesterettsadvokat, henrettet 1941
Kirsten Hansteen, politiker
Axel Heiberg, forretningsmann
Sigurd Hoel, forfatter
Iver Paul Fredrik Holter, komponist og dirigent
Henrik Ibsen, forfatter
Suzannah Ibsen, Henriks kone
Sigurd Ibsen, politiker
Bergliot Ibsen, sanger
Tancred Ibsen, filmregissør
Lillebil Ibsen, skuespiller
Ludvig Paul Irgens Jensen, komponist
Christian Krohg, maler og forfatter
Oda Lasson Krohg, maler
Thorvald Lammers, komponist, sanger og dirigent
Jørgen Gunnarsson Løvland, politiker
Edvard Munch, maler
Rikard Nordraak, komponist
Kaja Andrea Karoline Eide Norena, operasanger
Alf Prøysen, dikter
Johan Severin Svendsen, komponist
Johan Sverdrup, politiker
Marcus Thrane, arbeidsorganisator
Martin Tranmæl, fagforeningsmann
Erik Theodor Werenskiold, kunstner
Rolf Wickstrøm, sveiser, henrettet 1941
Signe Wickstrøm, arbeiderhusmor
Gisken Wildenvey, forfatter
Herman Theodor Wildenvey, dikter
Arnulf Øverland, forfatter


=== Vestre del ===

Ole Jacob Broch, politiker og vitenskapsmann
Waldemar Christopher Brøgger, geolog
Carl Christian Henrik Bernhard Dunker, advokat
Olaf Wilhelm Erichsen, journalist og kriminalforfatter
Wilhelm Christian Keilhau Fabritius, boktrykker
Henrik Groth, forlegger
Laura Sofie Coucheron Gundersen, skuespiller
Conrad Christian Parnemann Langaard, fabrikkeier
Marius Sophus Lie, matematiker
Thorvald Meyer, forretningsmann
Agnes Mowinckel, skuespiller
Peter Møller, apoteker
Axel Otto Normann, teatersjef
Christopher Tostrup Paus, greve, kammerherre, godseier, kunstsamler
Carl Abraham Pihl, jernbanedirektør
Ellef Ringnes, bryggerieier
Johannes Vilhelm Christian Steen, politiker
Jan Peder Syse, politiker
Andreas Tofte, forretningsmann og ordfører
Oscar Fredrik Torp, politiker
Christopher Henrik Holfeldt Tostrup, trelasthandler, godseier
Jacob Ulrich Holfeldt Tostrup, hoffjuveler
Johan Sebastian Cammermeyer Welhaven, dikter


=== Søndre del ===

Christian Birch-Reichenwald, politiker
Henrik Anker Bjerregaard, høyesterettsdommer og forfatter
Elias Blix, salmedikter
Ragnvald Blix, karikaturtegner
Matthias Numsen Blytt, botaniker
Jens Bratlie, offiser og politiker
Christian Zetlitz Bretteville, statsråd, borgermester i Christiania og konstituert statsminister i Stockholm
Christopher Bruun, prest
Johan Collett, politiker
Johan Gottfried Conradi, komponist og dirigent
Christian Adolph Diriks, sorenskriver
Martin Richard Flor, botaniker
Fritz Heinrich Frølich, forretingsmann
Christian Henrik Grosch, arkitekt
Heinrich August Grosch, kobberstikker og maler
Aasta Hansteen, forfatter og kvinnesakskvinne
Hans Abel Hielm, redaktør
Jonas Anton Hielm, politiker
Marius Hægstad, språkprofessor
Gisle Johnson, teolog
Jakob Rudolf Keyser, historiker
Halfdan Kjerulf, komponist
Gina Krog, redaktør og kvinnesakskvinne
Christian Krohg, politiker
Per Krohg, maler
Mads Ellef Langaard, bryggerieier
Frederik Motzfeldt, høyesterettsdommer
Peter Motzfeldt, offiser
Andreas Munch, forfatter og professor
Hartvig Nissen, skolestyrer
Christopher Frimann Omsen, høyesterettsdommer
Jens Rathke, zoolog
Marcus Gjøe Rosenkrantz, politiker
Johan Ernst Sars, historiker
Georg Ossian Sars, zoolog
Michael Sars, zoolog
Amandus Theodor Schibsted, avisredaktør
Christian Schibsted, forlegger
Georg Sverdrup, språkprofessor
Mogens Thorsen og hustru Bertha, legatstiftere
Anna Lange Thulesius, presteenke
Ivar Aasen, språkforsker


=== Østre del ===

Theodor Frederik Scheel Abildgaard, politiker
Peter Christen Asbjørnsen, eventyrsamler og forfatter
Thomas Ball Barratt, predikant
Thomas Bennett, forretningsmann
Harald Berg, verkseier
Vilhelm Frimann Koren Bjerknes, meteorolog
Otto Albert Blehr, politiker
Randi Marie Blehr, kvinnesakskvinne
Oskar Braaten, forfatter
Georg Andreas Bull, arkitekt
Hans Gulbranson, grosserer
Henrik Bull, arkitekt
Camilla Collett, forfatter
Jonas Collett, politiker
Birger Eriksen, offiser
Carl Gustav Fleischer, offiser
Christian Fredrik Gotfried Friele, redaktør og politiker
Knud Graah, fabrikkeier
Agathe Ursula Backer Grøndahl, komponist
Thomas Johannessen Heftye, forretningsmann
Ludvig Peter Karsten, maler
Vilhelm Krag, dikter
Ludvig Mathias Lindeman, organist og komponist
Joachim Nielsen, musiker
Ole Olsen, komponist
Gunerius Pettersen, grosserer
Hjalmar Riiser-Larsen, flyver
Anton Martin Schweigaard, politiker
Christian Homann Schweigaard, politiker
Christian August Selmer, politiker
Johan Peter Selmer, komponist
Mathias Severin Berntsen Skeibrok, billedhugger
Adolf Bredo Stabell, banksjef, redaktør og politiker
Georg Stang, offiser og politiker, forsvarsminister
Peter Severin Steenstrup, fabrikkeier
Rasmus Olai Steinsvik, redaktør
Ole Vig, folkeopplysningsmann
Andreas Friedrich Wilhelm von Hanno, arkitekt
Henrik Wergeland, forfatter
Hans Jacob Aall, museumsdirektør


=== Nordre del ===

Harriet Backer, maler
Eivind Josef Berggrav, biskop og forfatter
Brynjulf Larsen Bergslien, billedhugger
Knud Larsen Bergslien, maler
Michael Birkeland, riksarkivar og politiker
Alf Bjercke, fabrikkeier
Peder Bjørnson, prest
Kristine Elisabeth Heuch Bonnevie, zoolog
Elseus Sophus Bugge, filolog
Francis Bull, litteraturhistoriker
Lorentz Henrik Segelcke Dietrichson, kunsthistoriker og forfatter
Frederik Gottschalck Haxthausen Due, politiker
Henrik Adam Due, fiolinist
Mary Barratt Due, pianist
Olaus Johannes Amundsen Fjørtoft, redaktør
Georg Ludvig Andreas Frølich, forretningsmann og oppfinner
George Francis Hagerup, politiker
Karl Marius Anton Johan Hals, pianofabrikant
Henrik Anton Schjøtt Heltberg, skolebestyrer
Kitty Lange Kielland, maler
Betzy Aleksandra Kjelsberg, fabrikkinspektør
Thomas Konow, offiser
Hans Hagerup Krag, veidirektør
Magnus Brostrup Landstad, salmedikter og prest
Borghild Bryhn Brunelli Langaard, operasanger
Nicolay Nicolaysen, arkeolog
Ragna Vilhelmine Nielsen, pedagog og kvinnesakskvinne
Erika Røring Møinichen Nissen, pianist
Harald Nørregaard, høyesterettsadvokat og kunstelsker
Hans Arnt Hartvig Paulsen («Køla-Pålsen»), grosserer og byoriginal
Bernhard Cathrinus Pauss, teolog og skolemann
Christopher Blom Paus (Christoffer Blom Paus på gravminnet), skipsreder fra Skien og Henrik Ibsens onkel
Henriette Pauss, pedagog og redaktør
Hieronymus Arnoldus Reimers, skuespiller
Johanne Regine Reimers, skuespiller
Petra Sophie Alette Christine Reimers, skuespiller
Amund Ringnes, bryggerieier
Anna Georgine Rogstad, pedagog og politiker
Evald Rygh, forretningsmann og politiker
Christian Julius Schou, grosserer
Halvor Arntzen Schou, fabrikkeier
Olaf Fredrik Schou, kunstnermesen
Anna Cathrine Sethne, pedagog
Harald Oskar Sohlberg, maler
Eyolf Soot, maler
Emil Stang, politiker
Frederik Stang, politiker
Johan Cordt Harmens Storjohann, prest
Carl Struve, skuespiller
Johan Grundt Tanum, bokhandler og forlegger
Sverre Udnæs, regissør
Ingvald Martin Undset, arkeolog
Elisabeth Welhaven, forfatter
Wilhelm Andreas Wexels, teolog


== Se også ==
Kategori:Personer begravet på Vår Frelsers gravlund
Liste over gravlunder i Oslo


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Vår Frelsers gravlund». Oslo byleksikon (Femte utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. ISBN 978-82-573-1760-7. 
Øyvind Haaland (1999). Her hviler-: kjente personer på kirkegårdene i Oslo sentrum. [Oslo]: Oslo kommune, Gravferdsetaten. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vår Frelsers gravlund – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Vår Frelsers gravlund – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
«Vår Frelsers gravlund». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.