jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fabel

For det norske bandet, se Fabel. For den norske filmen, se Fabel (film)

Fabel, fra latin fabula som var det gamle romerske ordet for «drama», men også betyr «fortelling» (fra verbet fari, å fortelle) er en betegnelse for en kort fortelling med en satirisk eller moralistisk handling, ofte i form av allegorier, og ofte med dyr i hovedrollen som personifikasjoner av menneskelige egenskaper, laster eller dyder. Fabelen tjener som belærende underholdning.


== Historie ==
Dyrefabelen har urgamle røtter og er utbredt over hele verden. Rundt år 500 skal en slave ved navn Æsop ha skrevet ned fabler. At han omtales som slave, er interessant fordi fabler tar parti for den svake part. På latin er det fabelmotiver i Lucilius' og Horats' satirer, mens den frigivne Gaius Julius Phaedrus gjenfortalte greske prosafabler på jambiske vers.Så populære var dyrefablene at det opprinnelige franske ordet for rev, goupil, ble fortrengt av fabelrevens navn, renard (Reynhard), og hanen Chantecler fra samme fabel er fortsatt et kjært fransk symbol.


== Andre betydninger ==
«Fabel» kan i litteraturteoretiske sammenhenger bety fortellingens plott. Dette kan spores tilbake til Aristoteles, som benytter dette begrepet når han i Poetikken, kapittel 4, sier «Etterligningen av handlingen heter fabelen (mythos); med fabel (mythos) mener jeg sammenføyningen av begivenhetene i tragedien.»Ordet «fabelaktig» er i de siste århundrene blitt synonymt med «fantastisk» (i betydningen ikke til å tro på), men den litterære konteksten henger fortsatt ved: En forfatter av fabler kan bli kalt for en «fabulist». En som fabulerer, er en som dikter opp en fantasifull, overraskende fortelling. 
Den samme opprinnelsen har det franske ordet fabliau, en middelaldersk fortelling på vers med et humoristisk eller satirisk preg. Hovedfiguren kunne være Reven Reynard som er en luring, en trickster. Fabler er samfunnskritiske av karakter og gir stemme til den svake part og de undertrykte.


== Kjente fabulister ==
Æsop
Vishnu Sarma
Phaedrus
Hyginus, forfatter av Fabulae.
Berechiah ha-Nakdan (Berechiah Punctuator, jødisk forfatter, 1200-tallet).
Marie de France
Biernat of Lublin (polsk, ca. 1465? – ca. 1529).
Jean de La Fontaine
Ignacy Krasicki (polsk, 1735 – 1801).
Hans Christian Andersen
Ivan Krylov
«Onkel Remus» (Joel Chandler Harris)


== Noen moderne fabulister ==
George Ade
James Thurber (1894–1961), Fables For Our Time.
Damon Runyon
Sholem Aleichem


== Noen kjente fabler ==
Æsops fabler
Det lille toget som kunne – moralistisk barnefabel fra USA, ca. 1910
Jonathan Livingston Seagull, Richard Bachs fortelling om en måke
Watership Down, Richard Adams' første roman
The Lion King – tegnefilm og musikal
Keiserens nye klær ved H.C. Andersen
Fables and Parables ved Ignacy Krasicki


== Referanser ==


== Se også ==
Litteratur
Allegori
Apologi
Parabel (lignelse)
Eventyr
Legende
Myte
Sagn
Spøkelsefortelling
Urban legende


== Eksterne lenker ==
(en) Fables – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Norske dyrefabler
Fabel; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Legende

Legende (latin: «som bør leses») betegner opprinnelig en oppbyggelig fortelling om hellige menn og kvinner eller andre forbilder, legendariske skikkelser som Holger Danske, kong Arthur og Wilhelm Tell.
En kjent legendesamling er Legenda Aurea (Den gyldne legende) av Jacobus de Voragine.
Fantastiske beretninger kan også kalles legender.Legendeformen er tatt i bruk av forfattere, som John Bunyans bok Pilgrims Progress. Gabriel Scott kaller også sin bok Det gylne evangelium for en nyere legende. En av science fiction-forfatteren Clifford D. Simaks bøker har på norsk fått tittelen Legenden om mennesket.
Berømte personer kan bli omtalt som «levende legender», som i en avisoverskrift: «Bob Dylan – en levende legende».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Legende; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
[2] The Legends of the Saints: An Introduction to Hagiography
Bokn

Bokn er en øy-kommune i Rogaland som består av tre bebodde øyer (Ognøy, Austre Bokn og Vestre Bokn) og 123 småøyer og holmer. Kommunen har Karmøy vest og nord for seg, Tysvær i nord, Stavanger i øst, og Kvitsøy i sør. Høyeste punkt er Boknafjellet på 294 moh.
I Bokn har næringslivet tidligere bestått hovedsakelig av jordbruk og fiske. Dei står fremdelses sterkt, men nå er det også to store bedrifter,  HighComp som lager komposittprodukter og Grieg seafood som har oppdrettsanlegg og smoltproduksjon i tillegg til mange mindre bedrifter.  
To bygder, Føresvik og Alvestadkroken, som begge ligger på Veste Bokn. Lokalt blir de to Boknøyene bare omtalt som Austre og Vestre. 
Bokn har egen barnehage, barne- og ungdomsskole, bibliotek og en matvarebutikk.
Bokn har bruforbindelse mot nordfylket Rogaland og fergesamband mot sør, dette gjør at Bokn er en ferdselsåre for alle som kommer nordfra og kjører sørover langs vestkysten.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Tusenårssted ==
Kommunens tusenårssted er et sted ved en historisk kvednabekk. Der er det oppført et kvernhus slik det stod i gamle dager. Det var tidligere mange kvernhus langs bekken, som går fra Boknabergsvatnet og ut i Boknasundet. Kommunens tusenårstre er plantet på plassen.
Kommunen arrangerte en åpen folkeavstemning for innbyggerne som avgjorde plassen, og formålet var å gjenskape et historisk miljø. Kommunen har også en tomt på den ene sida av bekken, som er tiltenkt museumsformål, som bl.a. innebærer flytting av bygdemuseet. Det er en intensjon om å utvikle forskjellige aktiviteter i dette miljøet, bl.a. for Den kulturelle skolesekken, og stedet har hatt sporadiske aktiviteter opp igjennom, med bl.a. skoleklasser og pensjonister som har vist hvordan de laga mel før i tida.


== Kommunikasjon ==
E39 går over alle de tre hovedøyene, og ekspressbussene gir god forbindelse nordover til Haugesund og Bergen, samt sørover til Stavanger. Ferge Arsvågen-Mortavika.
Kommunen har to campingplasser, en på Vestre Bokn og en like ved E39 på Austre Bokn.  
For båtfolket er det ny gjestehavn i Føresvik med bunkringsmuligheter og butikk/post samt kafe. 


== Kjente personer fra Bokn ==
Nils Trosner (1685-1734), matros og dagbokskribent
Asbjørn Kloster (1823-1876), avholdsforkjemper
Daniel Danielsen Grønnestad (1879-1912), Titanic-offer
Lars Elisæus Vatnaland (1892-1983), stortingsrepresentant (Sp) 1945-1961


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted 
(en) Bokn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Bokn i Store norske leksikon
(no) Bygdabladet for Bokn
Ektevigsel

Ektevigsel er en offentlig handling i forbindelse med inngåelse av et ekteskap. En ektevigsel foretas vanligvis av de som gifter seg sammen med en viglsler og parets forlovere. I forbindelse med handlingen kan det også være musikk og taler av flere personer. 


== Norge ==
Ektevigselsseremonien blir normalt styrt av en viglser som enten er en representant for styresmaktene i en borgerlig vigsel, en prest i en kirkelig vigsel eller av en godkjent seremonileder fra et livssyns- eller trossamfunn.
Begge de kommende ektefellene må være til stede under seremonien, og i tillegg må to myndige vitner, foruten vigsleren være til stede under seremonien. De blivende ektefolk erklærer at de ønsker å inngå ekteskap med hverandre. En godkjent vigselsperson skal erklære at ekteskapet gyldig. Til slutt undertegnes vigselsprotokollen.  Vigselen er det ritual som symboliserer inngåelsen av ekteskapet og blir ofte etterfulgt av en privat bryllupsfest.
En borgerlig vigsel er ytre sett en ren juridisk handling som utføres av vigsler som kan være en dommer hos byfogden eller tingretten. En kirkelig vigsel er en religiøs seremoni og kan bli utført av ordinerte prester. Par som er borgerlig viet kan i tillegg få en kirkelig forbønnsgudstjeneste for ekteskapet i de fleste trossamfunn. Et trossamfunn, Unitarforbundet, kan vie etter både religiøs og borgerlig seremoni.


== Globalt ==
Det er forskjellige lovbestemmelser rundt om i verden om hvordan en ektevigsel skal foregå og hvem som kan være vigsler. I USA er det forskjellige bestemmelser i forskjellige stater. I noen land kan viglsleren være en hvilken som helst forstander eller taler i et religiøst samfunn, mens andre steder må vedkommende ha en lisens. Noen steder kreves det at selve den juridiske vigselen skal foretas av en embedsmann og være adskilt fra religiøse handlinger.


== Tradisjon ==
Flere tradisjoner blir ofte fulgt i forbindelse med en ektevigsel. En tradisjon er at faren til bruden, eller en annen mannlig slektning hvis faren er fraværende, leier henne inn. Det kan også være slik at paret kommer gående inn sammen. Det er også vanlig at brudepiker og brudesvenner deltar. De har ofte på seg lignende klær som bruden og brudgommen.
En ektevigsel har ofte et religiøst tilsnitt dersom paret er religiøse. I mange land er det tradisjon for at vigselen finner sted i en kirke og at vigsleren er en prest. Dersom en ektevigsel ikke er religiøs, er det gjerne en embedsmann eller en dommer som er vigsler.


== Se også ==
Borgerlig vigsel
Unitarisk vigsel
Humanistisk vigsel
Ekteskap
Bryllup


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ekteskapsloven
Veiviser i det offentlige om ekteskap
Vigsel på Domstol.no
Ekteskapsinngåelse i den norske kirke
Godkjenning av vigselsritual (Bufdir: Barne- ungdoms- og familiedirektoratet)
Terry Goodkind

Terry Goodkind (født 1. mai 1948, død 17. september 2020) var en amerikansk fantasy-forfatter som skrev Sword of Truth-serien.
Følgende bøker er utgitt (på engelsk):

Wizard's First Rule (1994)
Stone of Tears (1995)
Blood of the Fold (1996)
Temple of the Winds (1997)
Soul of the Fire (1999)
Faith of the Fallen (2000)
The Pillars of Creation (2001)
Naked Empire (2003)Goodkinds arbeid var sterkt påvirket av Ayn Rands objektivisme.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Terry Goodkind – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Verdensvaluta

En verdensvaluta er en valuta som brukes i internasjonal handel. Per 2020 er amerikansk dollar verdensvaluta. På 1800-tallet var britisk pund verdensvaluta.Amerikansk dollar vokste fram som verdensvaluta etter De forente nasjoners monetære og finansielle konferanse (Bretton Woods-konferansen) i 1944.


== Referanser ==
Betalingssystem

Et betalingssystem er et system for overføring av midler med formelle og standardiserte ordninger og felles regler for behandling, avregning eller oppgjør av betalingstransaksjoner, jf. betalingssystemloven § 1-1 første ledd.
Et betalingssystem kan bestå av et interbanksystem og/eller et system for betalingstjenester.


== Interbanksystem ==
Et interbanksystem er et system for avregning, oppgjør eller overføring av penger mellom banker og andre kredittinstitusjoner. I løpet av en dag overføres veldig mange små beløp fra en bank til en annen. Dette skjer nesten hver gang en kunde bruker kortet sitt, betaler en regning, eller overføre penger til betalingsmottaker i en annen bank. Istedenfor å gjøre opp hver enkelt transaksjon hver for seg, blir alle slike betalinger sendt til en avregningssentral som avregninger alle betalingene mot hverandre, slik at hver bank får en samlet gjelds- eller fordringsposisjon mot de andre deltakerbankene. Avregningene blir utført av NICS (Norwegian Interbank Clearing System). Transaksjonene som NICS tar imot blir sendt videre til NBO (se nedenfor). I NBO blir penger overført mellom kontiene til deltakerbankene slik at bankenes posisjoner blir gjort opp. Dette kalles «nettooppgjør».
Betalinger mellom banker som er større enn 25 millioner kroner, og særskilt merkede transaksjoner blir gjort opp i NBO én for én. Dette kalles «bruttooppgjør».
To store fordeler ved å bruke nettooppgjør er at det ikke krever like mye likviditet (innestående på konto), og at det minsker belastningen på det tekniske systemet, ettersom det blir færre transaksjoner å håndtere.
Norges Bank er den viktigste oppgjørsbanken i Norge. Norges Bank overvåker også viktige interbanksystem og fører tilsyn med interbankssystem som har konsesjon etter lov om betalingssystemer kapittel 3.
Det største og viktigste interbankssystemet i Norge er Norges Banks Oppgjørssystem (NBO). Noen av de største bankene i Norge deltar direkte i NBO, men de fleste banker deltar gjennom en privat oppgjørsbank. DNB er den største private oppgjørsbanken i Norge, og 106 av 148 banker gjør opp massebetalingene sine i DNB.


== Betaling på internett ==
Ordet blir i økende grad brukt om systemer for betaling over internett. Spesielt gjelder dette for betaling på nettbutikker, men også når det gjelder kjøp og salg av varer mellom privatpersoner på nettauksjoner og lignende tjenester.
Et betalingssystem for bruk over internett krever god sikkerhet, og følgende hensyn må tas:

Både kjøper og selger må kunne være sikre på at motparten er den han/hun utgir seg for å være.
Data som sendes mellom de to partene må kunne sikres å være korrekte, og må ikke kunne ha blitt endret under sending fra den ene parten til den andre.
Informasjon om kjøper og selger og om transaksjonen må ikke komme på avveie.


== Referanser ==
Mars (måned)

Mars er den tredje måneden i året i den gregorianske kalender og en av syv gregorianske måneder med en lengde på 31 dager.
I antikkens Roma ble mars kalt Martius etter den romerske krigsguden Mars. Opprinnelig var mars den første måneden i romernes 10-månederskalender.I britisk folketro ble det regnet som lykkebringende å hilse den første dagen i mars med utropet Rabbits! (= Kaniner!) Da kom man kanskje til å få en gave. Noen steder ble det sagt at utropet virket på den første dagen i alle måneder - særlig om det ropes opp i skorsteinen.Astrologisk begynner mars med solen i fiskene og ender i væren. Mars på den nordlige halvkule er tradisjonelt den første vårmåneden.


== Referanser ==
Charles-Marie Widor

Charles-Marie Jean Albert Widor (født 21. februar 1844 i Lyon, død 12. mars 1937 i Paris) var en fransk organist og komponist, og er mest kjent for sine 10 orgelsymfonier. Hans mest kjente verk er toccataen fra Symfoni for orgel nr. 5, som ofte spilles i bryllupsseremonier. 
Han ble født i Lyon, og studerte musikk under sin far, som også var organist. Han fikk sin første større jobb som organist i kirken Saint-Sulpice i Paris i 1870. I 1890 tok han over etter César Franck som orgelprofessor ved Pariskonservatoriet, der han senere også ble komposisjonsprofessor. 
Flere av hans studenter ble også berømte, blant annet Darius Milhaud, Louis Vierne og Marcel Dupré. Widor skrev musikk for en lang rekke instrumenter og ensembler, men hans verk for orgel blir oftest spilt. Hans komposisjoner inneholder bl.a. 10 orgelsymfonier, en messe for 2 orgler og 2 kor, symfonier for orgel og orkester, noen operaer med mer. Komplett verkliste finnes på Classical Composers.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Charles-Marie Widor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Charles-Marie Widor på Internet Movie Database 
(en) Charles-Marie Widor på Discogs 
(en) Charles-Marie Widor på MusicBrainz 
(en) Charles-Marie Widor på Spotify
Louis Vierne

Louis Victor Jules Vierne (født 8. oktober 1870 i Poitiers i Frankrike, død 2. juni 1937 i Paris) var en fransk organist og komponist.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Louis Vierne og hans bror René Vierne (1878–1918) var sønner av journalisten Henri Vierne.
Louis Vierne ble født med en alvorlig synssvekkelse. I 1873 flyttet familien til Paris, der Louis' onkel Charles Colin oppdaget hans musikalske begavelse og oppmuntret ham til å lære å spille klaver. Ved syv års alder hadde Louis fått et tilstrekkelig syn til å kunne orientere seg i dagliglivet og lese forstørret skrift.


=== Musiker ===
Louis Vierne begynte sin musikalske karriere under César Franck og Charles-Marie Widor ved musikkonservatoriet i Paris, der han vant en førstepris for orgelspill. I 1892 ble Vierne Widors assistent ved kirken Saint Sulpice. I 1900 ble han utnevnt til organist ved Paris' katedral Notre-Dame, en stilling han hadde inntil sin død – han døde faktisk av et slag han fikk mens han satt på orgelkrakken.
Vierne var også en fremragende utøvende kunstner og pedagog. Han reiste på mange turnéer rundt om i Europa og opptrådte i 1927 også i USA. Han underviste ved kirkens Schola Cantorum fram til 1912, og ledsaget også musikere som Marcel Dupré og Nadia Boulanger ved Paris-konservatoriet.
Blant hans øvrige elever kan nevnes Augustin Barié, Edward Shippen Barnes, Lili Boulanger, André Fleury, Isadore Freed, Henri Gagnebin, Gaston Litaize, Édouard Mignan, Émile Poillot, Adrien Rougier, Alexander Schreiner og Georges-Émile Tanguay.
Viernes komposisjoner er teknisk krevende, og vanskelighetsgraden bare tiltar i hans senere symfoniske verk. Hans registreringer utforsker hele det uttrykk som er tilgjengelig på de store symfoniske Cavaillé-Coll-orgeler. Hans seks orgelsymfonier representerer den franske symfoniske stils høydepunkt.


== Verker ==
Seks orgelsymfonier
Piéces de Fantasie
24 Pièces en style libre
Forskjellige frittstående verker:
Allegretto
Tantum ergo
Ave Maria
Prélude funèbre
Communion
Ave verum
Triumfmarsj
Messe Basse
Triptyque for orgel
Messe basse pour les défunts
Meditasjon for orgel
Preludium for orgel
Tre improvisasjoner
Messe Solennelle
Verset fugue over "In exitu Israel"


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bernard Gavoty: Louis Vierne. La vie et l'œuvre. Buchet/Chastel, Paris 1943.
Markus F. Hollingshaus: Die Orgelwerke von Louis Vierne. Dohr, Köln 2005, ISBN 3-936655-25-1.
Louis Vierne: Mes souvenirs, Paris 1934–1937; deutsche Ausgabe: Meine Erinnerungen. Dohr, Köln 2004, ISBN 3-925366-93-8.


== Eksterne lenker ==
(en) Louis Vierne – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Louis Vierne på Discogs 
(en) Louis Vierne på MusicBrainz 
(en) Louis Vierne på Spotify 
(en) Louis Vierne på Songkick 
(en) Louis Vierne på AllMusic
Almanakk

En almanakk, også kalt syvende sans og filofax, er en årlig kalender som utgis i bokform og inneholder informasjon om et eller flere emner for de ulike dagene. Den brukes som et hjelpemiddel for å holde rede på avtaler, gjøremål, kontakter, helligdager, soloppgang/solnedgang, navnedager, fødselsdager og også små dagboksnotater. Ordet almanakk kommer trolig av arabisk al-manākh («klimaet»), og reflekterer almanakkens egentlige formål: Å informere om hvordan vær og klima kom til å påvirke jordbruket. Nyere almanakker trykkes ofte med astronomiske data, statistikk, helligdager, generell informasjon og underholdning som gåter og treffende vendinger.
Den eldste kjente norske almanakken kommer fra år 1644 da Tyge Nielssøns utgav sin almanakk i Christiania.
Formatet var ca. 10 × 7,5 cm. og inneholdt 48 upaginerte sider. 
Betegnelsen filofax er et degenerert varenavn. Filofax, som er dannet av det engelske uttrykket file of facts, var opprinnelig et produktnavn for en populær avtalebok med kalender fra en spesiell produsent på 1980- og 1990-tallet, men har i formen filofaks seinere blitt betegnelse for alle tilsvarende dagbøker og almanakker.
I nyere språkbruk, finner en like gjerne navnet kalender brukt om tilsvarende oversikter. (avtalekalender, for eksempel.) Bruken synes å ha kommet fra engelsk.


== Moderne almanakker ==


=== Datamaskiner/PC ===
I dag kan man med en datamaskin ha en digital kalender («digital almanakk») som holder styr på avtaler, gjøremål, kontakter, notater osv. Et eksempel på et slikt program er Microsoft Outlook.


=== Håndholdte enheter (PDA) ===
PDA-en begynte som avansert form for elektronisk «filofax», men er i dag blitt et kraftig redskap for mye mer enn oppgaveplanlegging. De ulike modellene, Palm, Pocket PC eller mobile telefonenheter med PDA, gir deg omfattende kalenderfunksjoner, kontaktdatabase, dokumentdatabase, musikkdatabase, dataprogrammer og inneholder trådløs kommunikasjon og synkronisering med e-postprogrammer (for eksempel Microsoft Outlook).


== Se også ==
Kalender
Primstav
Dagbok
Skoledagbok


== Eksterne lenker ==
(en) Almanacs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Æra

Æra er en (vanligvis lang) periode med kjente karakteristika, for eksempel den bibelske æraen, den romerske æraen etc. Æra er også populært brukt til å symbolisere kortere perioder, slik som Big Band-æraen, Disco-æraen, popmusikk-æraen.


== Se også ==
Kalender
Tid
Æra (geologi)
Juli

For kvinnenavnet, se Juli (navn)

Juli er årets sjuende måned etter den julianske og gregorianske kalenderen. Den har 31 dager.
Måneden er oppkalt etter Julius Cæsar, som reformerte den romerske kalenderen og innførte den julianske kalenderen i år 46 f.Kr.  Forut for denne reformen het måneden Quintilis og var årets femte måned. Cæsar gav måneden navn etter seg selv fordi solen var på sitt varmeste på denne tiden av året og fordi han selv ble født i denne måneden.


== Kilder ==
(no) Juli i Store norske leksikon
August

August er årets åttende måned etter den julianske og den gregorianske kalenderen. Den har 31 dager.
Den er oppkalt etter keiser Augustus og er den sjette måned i den opprinnelige romerske kalender. Måneden het sextilis før Augustus’ tid.
En vanlig misoppfattelse, som sannsynligvis stammer fra astronomen Sacrobosco, er at Augustus økte antall dager i august til 31 for å tilfredsstille sitt eget selvbilde, fordi han nektet å godta en måned som var kortere enn juli, som hadde fått navn etter Julius Cæsar.


== Referanser ==
Desember

Desember er den tolvte og siste måneden i året i den gregorianske og julianske kalenderen. Desember er årets syvende og siste måned som har 31 dager.
Månedens navn kommer av det latinske decem som betyr ti. Desember er den tiende måneden i den gamle romerske kalenderen. I den romerske kalenderen var mars den første måneden og desember den siste. Januar og februar ble senere tilføyd. Den julianske kalenderen er en forbedring av den romerske kalenderen. Navnet desember er altså bare en nummerering. 
I den norske og den danske almanakk kalles desember for kristmåned, i den svenske for julmånad.


== Høytider i desember ==
I desember feirer man vanligvis jul, hvor tida fram til den 24. er adventstid, 24. selve julaften, 25. og 26. første juledag og andre juledag, samt at tida mellom 24. og 31., nyttårsaften, kalles romjul.
På overgangen mellom 31. desember og 1. januar er det veldig vanlig med nyttårsfeiring, hvor raketter har en lang tradisjon i store deler av verden.


== Kilder ==
(no) Desember i Store norske leksikon