jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rosemarie Ackermann

Rosemarie Ackermann (født 4. april 1952 i Lohsa, Sachsen,  som Rosemarie Witschas) er en tidligere tysk høydehopper. Hun var den første kvinnen som hoppet over 2 meter. Hun vant gull under OL 1976 i Montréal.
Under EM 1974 i Roma vant hun sin første internasjonale tittel. Med 1,95 m forbedret hun den to år gamle verdensrekorden til bulgarske Jordanka Blagojeva med en centimeter. Samme år giftet hun seg med håndballspilleren Manfred Ackermann og tok hans etternavn.
Karrierens høydepunkt kom i 1976. I forkant av OL forbedret hun verdensrekorden til 1,96 m. I OL-finalen vant hun gull med et hopp på 1,93.
Ytterligere to ganger forbedret hun verdensrekorden. Først hoppet hun 1,97 i Helsingfors, før hun 26. august 1977 gikk over 2 meter under ISTAF-stevnet i Berlin. Hun la opp som aktiv utøver etter OL 1980 i Moskva, der hun kom på fjerdeplass.


== OL-medaljer ==
 1976  Montréal -  Gull i friidrett, høydehopp damer  Øst-Tyskland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Rosemarie Ackermann – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Rosemarie Ackermann – Olympics.com 
(en) Rosemarie Ackermann – Olympic.org 
(en) Rosemarie Ackermann – Olympedia 
(en) Rosemarie Ackermann – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Rosemarie Ackermann – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Rosemarie Ackermann – World Athletics 
(en) Rosemarie Ackermann – Track and Field Statistics
Maria Furtwängler

Maria Furtwängler (født 13. september 1966 i München) er en tysk skuespiller, sopran og lege. Hun er blant annet kjent som etterforskeren «Charlotte Lindholm» i fjernsynsserien Tatort.


== Bakgrunn ==
Hun er grandniese og stebarnebarn av dirigenten Wilhelm Furtwängler og vokste opp i en velstående familie. Faren Bernhard Furtwängler er arkitekt og moren Kathrin Ackermann er skuespiller. Hun har to eldre brødre: David Furtwängler og Felix Furtwängler.
Hun ble gift i 1991 med forleggeren og kunsthistorikeren Hubert Burda, sjefen for Hubert Burda Media som publiserer over 180 magasiner, blant annet flere motemagasiner, og har to barn.
I 1996 tok hun den medisinske doktorgrad, og hun har engasjert seg i veldedig arbeid for organisasjonen Ärzte für die Dritte Welt.


== Filmografi (utvalg) ==
Zum Abschied Chrysanthemen (1974)
Die glückliche Familie (TV, 1987-1993)
Drei Frauen und (k)ein Mann (1995)
Hallo, Onkel Doc (TV, 1995/96)
Das Haus an der Küste (1996)
Ein Kind war Zeuge (1996)
Mörderisches Spiel (1997)
Herzflimmern (1998)
Siska (1999)
Das Glück ist eine Insel (2000)
Die achte Todsünde - Gespensterjagd (2001)
Zu nah am Feuer (2002)
Tatort (fra 2002)
Die Flucht (2007)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Maria Furtwängler – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Maria Furtwängler på Internet Movie Database 
(fr) Maria Furtwängler på Allociné 
(en) Maria Furtwängler hos The Movie Database
Max von Thun

Max von Thun (født 21. februar 1977 i München, egentlig Maximilian Romedio Johann-Ernst Graf von Thun und Hohenstein) er en østerriksk skuespiller og programleder. Han er sønn av skuespilleren Friedrich von Thun.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Max von Thun – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Max von Thun på Internet Movie Database 
(fr) Max von Thun på Allociné 
(en) Max von Thun på AllMovie 
(en) Max von Thun hos The Movie Database
Goggomobil

Goggomobil var en populær småbil produsert i Bayern, Tyskland etter den andre verdenskrig av bilprodusenten Glas. Konkurrentene var Volkswagen Boble, BMW Isetta og Messerschmitt, hvor hos alle bilene hovedtanken var en «folkebil». Rundt 1960 begynte salget å dabbe av fordi Glas begynte å produsere større, og mer populære biler.

		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Glas Goggomobil – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Den offisielle Goggomobil service siden
Jóhann Hjálmarsson

Jóhann Hjálmarsson (født 2. juli 1939 i Reykjavík) er en islandsk forfatter, oversetter og kulturjournalist. Han debuterte i 1956 med diktsamlinga Aungull í tímann, og har siden gitt ut et tjuetall diktsamlinger. Jóhann har studert romanske språk ved universitetet i Barcelona, og har oversatt en lang rekke diktere – særlig franske og latinamerikanske – til islandsk. Fra norsk har han oversatt Tarjei Vesaas, A.O. Vinje og Knut Ødegård. Samleutgaven av hans oversatte dikt fyller over 500 sider. Han ble i 2003 nominert til Nordisk råds litteraturpris for diktsamlinga Hljóðleikar.
Fra 1954 til 1985 arbeidde Jóhann i det islandske post- og telefonverket, og har siden virket som kulturjounalist i Morgunblaðið i mange år.


== Verker ==


=== Dikt ===
Aungull í tímann. 1956.
Undarlegir fiskar. 1958.
Af greinum trjánna. 1960.
Malbikuð hjörtu. 1961.
Fljúgandi næturlest. 1961.
Mig hefur dreymt þetta áður. 1965.
Ný lauf, nýtt myrkur. 1967.
Athvarf í himingeimnum. 1973.
Myndin af langafa. 1975.
Dagbók borgaralegs skálds. 1976.
Frá Umsvölum. 1977.
Lífið er skáldlegt. 1978.
Ákvörðunarstaður myrkrið. 1985.
Gluggar hafsins. 1989.
Rödd í speglunum. 1994. ISBN 9979-50-053-0.
Marlíðendur. 1998. ISBN 9979-50-101-4.
Hljóðleikar. 2000. ISBN 9979-50-126-X.
Vetrarmegn. 2003. ISBN 9979-775-57-2.


=== Gjendiktning ===
Hillingar á ströndinni. 1971.
Et utvalg av Hjálmarssons dikt finnes oversatt til norsk av Knut Ødegård i antologien Moderne islandske dikt, 1990. ISBN 978-82-521-3560-2.
Storm er et vakkert ord, gjendiktning, utvalg og innledning ved Knut Ødegård, 2007.


== Referanser ==
Norsok

NORSOK er en forkortelse for NORsk SOkkels Konkurranseposisjon. Dette er et prosjekt hvis hensikt er å redusere gjennomføringstid og kostnader for bygging og drift av petroleumsinstallasjoner på norsk sokkel. 
Daværende statsråd Finn Kristensen tok initiativet til arbeidet i 1993, og er et samarbeid mellom ulike aktører i petroleumsindustrien, blant annet Norsk olje og gass, Norsk Industri og myndighetene. 
NORSOK er særlig kjent for sine standarder (NORSOK-standardene). Ansvaret for disse er overført til Standard Norge.


== Referanser ==
Vlad Țepeș

Vlad Țepeș (uttalt [ˈvlad ˈtsepeʃ], rumensk for «Vlad spidderen», også kalt Dracula, «Dragens sønn», eller Vlad III Dracula etter sin far Vlad Dracul; født november eller desember 1431, Sighișoara, død 14. desember 1476) var en hærfører og fyrste av fyrstedømmet Valakia i det nåværende Romania i årene 1448, 1456–1462 og 1476. Kallenavnet Dracul kommer av farens medlemskap i Drakeordenen, en ridderorden dannet til forsvar mot Det osmanske riket. 
Vlad Țepeș ble styrtet i 1462 av ungarerne, men ble satt fri av befolkningen og kom tilbake i 1476. Samme år ble han drept av tyrkerne.
Vlad Țepeș styrte med jernhånd og deltok i en rekke vellykkede slag mot tyrkerne. Han var populær blant befolkningen, blant annet fordi han skal visstnok ha utryddet korrupsjonen blant skatteinnkreverne. 
Vlad Țepeș var imidlertid en brutal hersker, og lot anslagsvis mellom ti og tyve tusen mennesker, blant annet tyrkiske krigsfanger, bli spiddet levende på påler uten å skade vitale organer slik at smerten varte lenger før døden inntraff. Vlad Țepeș' brutalitet skapte myten om at han var vampyr, og denne skikkelsen skal ha gitt navn og tittel til hovedpersonen i den irske forfatteren Bram Stokers berømte roman Dracula fra 1897 om vampyrgreven Dracula fra området Transilvania nord for Valakia.
30 km vest for byen Brașov i Romania ligger landsbyen Bran og en borg som knyttes til Vlad Țepeș, og som overfor turister presenteres som «Draculaslottet» etter filmen Bram Stokers Dracula i 1992. Imidlertid er det lite sannsynlig at han tilbragte mer enn korte besøk her. Bran-borgen, som ble bygd i 1377, er i dag en turistattraksjon.
Vlad Țepeș' faktiske hjem og tilholdssted var borgen i Poienari i Valakia. Denne er idag i ruiner, etter et jordskjelv i 1915.


== Se også ==
Dracula


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vlad III the Impaler – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Vlad Ţepeş – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Biografi (på engelsk)
Bran-borgen (på engelsk)
Inge Hansen

Inge Ketil Hansen (født 21. april 1946 i Asker) er tidligere konsernsjef i selskapet Aker Kværner, og er i dag rådgiver for Scatec. Hansen er utdannet ved Norges Handelshøyskole, og var konstituert konsernsjef i Statoil før han ble hentet til Aker Kværner. I dag er Hansen også styreleder i Gjensidige, Norsun, Bertel O. Steen og ved Handelshøyskolen BI. Tidligere styreleder i Avinor. Han fikk prisen Årets Styreleder 2012 for vervet i Gjensidige Forsikring asa. Han vant også Nordic Chair of the Year 2012.Inge Hansen er tidligere landslagsspiller i håndball, og var blant annet kaptein da Norge kom på 9.-plass under OL 1972 i München. Han var den første norske spilleren som passerte 100 A-landskamper, og stoppet på 116 kamper. Hansen representerte Fredensborg og Bergen-studentenes idrettslag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Inge Hansen – Olympedia 
(en) Inge Hansen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Inge Hansen – Norges Håndballforbund
Danilo Di Luca

Danilo Di Luca (født 2. januar 1976) er en italiensk syklist fra Spoltore.
Han startet karrieren i italienske Riso Scotti i 1998, men hans første profesjonelle seier kom ikke før i 1999, da han vant den første etappen av Giro d’Abruzzo, nå for Cantina Tollo-Alexia som han syklet for også etter at laget slo seg sammen med Acqua & Sapone. Di Luca hadde stor suksess i Acqua & Sapone, der han blant annet tok en etappeseier i Giro d'Italia og klassikeren Giro di Lombardia. I 2002 meldte han overgang til Saeco, der han opplevde mye uflaks. Han led av mange skader og manglende satsing på han fra teamets side, og valgte å signere for det nystartede Liquigas-Bianchi i 2005 med stjerner som Mario Cipollini, Stefano Garzelli og Magnus Bäckstedt på laget. Med et solid grunnlag fra vårklassikerne, der han vant Amstel Gold Race og La Flèche Wallonne, tok Di Luca i 2005 den første hvite ProTour-trøya hjem til Italia.
I 2006-sesongen klarte han ikke å kopiere topp-plasseringene fra fjoråret, men han vant 5. etappe av Vuelta a España og fikk kjøre noen dager i ledertrøya.
Sesongen 2007 startet noe bedre. Han vant Milano-Torino og Liège-Bastogne-Liège, og ble nummer tre i Amstel Gold Race og La Flèche Wallonne. Han var en outsider til sammenlagtseieren Giro d'Italia, og endte opp med sammenlagtseier og to etappeseire. 
Etter Giro d'Italia kom det fram at Danilo Di Luca hadde avgitt en dopingprøve med unormale hormonverdier etter etappen til Monte Zoncolan den 30. mai.I slutten av 2007, med bare ett UCI ProTour-ritt igjen, ble Di Luca avstengt fra sykkelsporten i tre måneder for innblanding i dopingsaken 'Oil for drugs'. Han ble dessuten strøket fra ProTour-rankingen som han ledet. Liquigas forlenget ikke kontrakten med syklisten etter utestengelsen og fra sesongen 2008 konkurrerte han for LPR Brakes.
17. juli 2009 ble Di Luca igjen suspendert av det internasjonale sykkelforbundet etter å ha avlagt to positive dopingtester under Giro d'Italia samme år. Han ble utestengt i to år, frem til  21. juli 2011, og måtte betale € 280 000 i bot.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Danilo Di Luca – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Danilo Di Luca – Olympedia 
(en) Danilo Di Luca – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Danilo Di Luca – ProCyclingStats 
(en) Danilo Di Luca – Cycling Archives 
(en) Danilo Di Luca – Cycling Quotient 
(en) Danilo Di Luca – CycleBase 
(en) Danilo Di Luca – TheSports.org 
Offisielt nettsted 
(en) Danilo Di Luca – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Harti Weirather

Hartmann «Harti» Weirather (født 25. januar 1958 i Reutte) er en tidligere østerriksk alpinist.


== Karriere ==
I verdenscupen vant han seks utforrenn i løpet av 1980-årene, og i VM 1982 i Schladming gikk han til topps i utfor. I 1981 vant han utfordisiplinen i verdenscupen.
Harti Weirather er gift med den tidligere alpinisten Hanni Wenzel og far til alpinisten Tina Weirather.


== Resultater i verdenscupen i alpint ==


=== Enkeltseire ===


=== Sammenlagtplasseringer ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Harti Weirather – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Harti Weirather – Olympics.com 
(en) Harti Weirather – Olympic.org 
(en) Harti Weirather – Olympedia 
(en) Harti Weirather – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Harti Weirather – FIS (alpint) 
(en) Harti Weirather – ski-db.com
Foldfjorden

se også Foldafjorden i Nord-Trøndelag
Foldfjorden er en ca. 1 mil lang fjord som ligger på Ertvågsøya i Aure kommune i Møre og Romsdal. Den er omgitt av flotte omgivelser som innbefatter et rikt dyreliv. Øya har også en nevneverdig stor hjortebestand. 


== Referanser ==
Académie française

Académie française eller Det franske akademi, er Frankrikes øverste institusjon viet vern om det franske språk, og er et av de fem akademiene som samlet utgjør Institut de France. Akademiet ble opprettet av kardinal Richelieu i 1635. Akademiet ble nedlagt under den franske revolusjon, men gjenåpnet av Napoléon Bonaparte i 1803.


== Medlemmene ==
Akademiet har 40 medlemmer (kalt Les immortels, «de udødelige»), som utpekes på livstid. Betegnelsen Les immortels kommer av mottoet «À l'immortalité» (norsk: «til udødeligheten», som står på det våpenskjoldet som grunnleggeren kardinal Richelieu skjenket Akademiet. Mottoet skal være en påminnelse om medlemmenes plikt, nemlig å bære det franske språk videre, og det er selve språket som omtales som «udødelig». Richelieus motto ble da også inkorporert i Akademiets nye statutter da de ble revidert i 1816.Akademiet har til oppgave å redigere den offisielle ordboken over det franske språk.


=== Medlemmer per oktober 2022 ===
Per oktober 2022 er fem av Akademiets seter ledige, og følgende 35 personer er medlemmer av Akademiet:


=== Endringer 2011–2018 ===
I perioden januar 2011–juli 2018 har Hector Biancotti avgått ved døden; Biancotti ble innvalgt den 18. januar 1996 til sete nr. 2, som i 2013 gikk videre til forfatteren Dany Laferrière.
Assia Djebar døde; hun hadde blitt innvalgt den 16. juni 2005. Hun etterlot seg sete nr. 5, som i 2016 gikk videre til forfatteren Andrei Makine.
Michel Déon, som hadde blitt innvalgt den 8. juni 1978, døde og etterlot seg sete nr. 8, som per juli 2018 fortsatt står ledig.
Alain Decaux, som hadde blitt innvalgt den 15. februar 1979, døde og etterlot seg stol nr. 9, som per juli 2018 fortsatt står ledig.
Jean d'Ormesson, som hadde blitt innvalgt den 18. oktober 1973, døde og etterlot seg sete nr. 12, som per juli 2018 fortsatt står ledig.
Simone Veil, som hadde blitt innvalgt den 20. november 2008, døde og etterlot seg sete nr. 13, som per juli 2018 fortsatt står ledig.
Félicien Marceau, som hadde blitt innvalgt den 27. november 1975, døde. Han etterlot seg sete nr. 21, som i 2016 gikk videre til Alain Finkielkraut.
Max Gallo, som hadde blitt innvalgt den 31. mai 2007, døde. Han etterlot seg sete nr. 24, som per juli 2018 fortsatt står ledig.
Philippe Beaussant, som hadde blitt innvalgt den 15. november 2007, døde. Han etterlot seg sete nr. 36, som i 2018 gikk videre til Barbara Cassin.
René Girard, som hadde blitt innvalgt den 17. mars 2005, døde. Han etterlot seg sete nr. 37, som i 2017 gikk videre til Michel Zink.
François Jacob, som hadde blitt innvalgt den 19. desember 1996, døde. Han etterlot seg sete nr. 38, som i 2014 gikk videre til Marc Lambron.
Ledig sete nr. 40 gikk i 2013 videre til Xavier Darcos.Per juli 2018 har det – medregnet de nålevende medlemmene – vært til sammen 732 akademimedlemmer gjennom tidene.


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over medlemmer av Académie française


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Académie française – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hems

En hems er en høy platting i ei stue med åpent rom til røstet. En hems fantes eller finnes også ofte i hytter, koier eller seterhus. Den kan være mer eller mindre åpen på tre sider, eller utgjøre et loft over klevepartiet (koven) i en stuebygning, med åpning i tverrveggen ut mot øvre del av stuerommet.
Navnet skal være en relativt moderne forkortelse av hemsedal, betegnelsen som ble brukt i deler av Hallingdal. Opprinnelig kan navnet ha vært spøkefullt ment, men det kan også ha oppstått fordi en hems åpner seg mot stuerommet på samme måte som Hemsedal møter hoveddalføret Hallingdal ved Gol.
I eldre byggeskikk var hemser særlig utbredt i Hallingdal, hvor de fantes i mange stuer med én etasje og treromsplan eller akershusisk plan. Løsningen kjennes også fra Numedal og Vestlandet. I nedre deler av Hemsedal var den vanligste betegnelsen tarr, i øvre deler hjall, en variant av ordet hjell, som brukes i andre dialekter. Hemser i selve stuerommet forekom ikke i årestuer eller stuer med røykovn, hvor røyken fra ildstedet fylte øvre del av stua før den slapp ut gjennom ljoren i taket. Peis eller ovn med røykpipe over tak var en forutsetning for å innrede hems i stua.
Hallingstuer hadde ofte en takkonstruksjon med sperrer understøttet av mønsås og to sideåser. Fra gavlvegg til mellomvegg spente ofte to firhogne bjelker eller slinder som hvilte på en kraftigere bjelke på tvers av stua, beten eller kronen. De to slindene egnet seg godt som bæring for en hems. En alternativ lokal betegnelse for hemsen var derfor «uppå slindo».
Gulvet i hemsen blir liggende omtrent i høyde med langveggene i huset. Takhøyden blir størst på midten, under mønsåsen, men i mindre stuer blir det sjelden full ståhøyde. En fritthengende hems blir selvsagt ikke ført helt ut til ytterveggene, i motsetning til en hems på loftet over kleven.  I hallingstuer var det gjerne to faste senger på hemsen, innunder skråtaket. Sengegavlene dannet da rekkverk mot stua, og mellom dem var det en grind, nødvendig fordi hemsen ofte var soveplass for småbarn. Hemsen hadde adkomst fra en stige i stua, som kunne heises opp så den ikke var i veien.
Hemser ble i nyere tid svært populære i fjellhytter fordi de utnytter plassen godt og kan gi mange ekstra sengeplasser i en liten hytte eller koie. I moderne hytter blir det ofte 
lagt madrasser rett på hemsgulvet.


== Se også ==
Mesanin


== Litteratur ==
Flaten, Hans, 1914: «Hemsedal 1814-1914», Hemsedal kommunes forlag.
Rekord

Rekord kommer av latin recordari som betyr å minnes eller huske, videreført til engelsk record, i betydningen å notere. En rekord omtales gjerne som en bestenotering.
Rekord refererer vanligvis til en målbar prestasjon, eller et resultat bedre enn en tidligere prestasjon eller resultat.


== Offisielle vs. uoffisielle ==
Det skilles mellom en offisiell rekord og en uoffisiell rekord.
En offisiell rekord er en prestasjon vurdert av en instans eller organisasjon etter et sett regler og godkjent (ratifisert) som ny rekord.
En uoffisiell rekord er en prestasjon som blir kjent og gjerne offentlig akseptert som det beste som er gjort innen en genre. Et irsk selskap som hadde spesialisert seg på faktakunnskap hovedsakelig fra naturen utviklet en årlig bok som presenterer oppdaterte rekorder fra mange ulike arenaer. Boken heter Guinness rekordbok og det er utarbeidet et system for å få et spekter av spesielle rekorder godkjente, og gitt innpass i denne boken. Guinness rekordbok er ledende i å gjøre uoffisielle rekorder offisielle.


== Sportsrekorder ==
Rekord innen sportsterminologi refererer til en prestasjon, eller et resultat bedre enn en tidligere prestasjon eller resultat. I idrett er det er krav at prestasjonene kan fysisk måles og sammenlignes.
Rekorder har ulike nivåer, der det laveste nivået gjerne er et individs personlige rekorder, ofte omtalt som «pers», og det høyeste nivået er verdensrekord. En rekord er ofte geografisk fordelt fra klubbrekord eller mindre lokale områder, for eksempel en kretsrekord, til nasjonal rekord, f.eks. norsk rekord, og internasjonale rekorder. Det er også vanlig å registrere rekorder for ulike stevner og mesterskap. En bane, eller arrangørsted vil også registrere det beste som er gjort på det enkelte sted.


=== Vanlige forkortelser ===
Dette er en liste med de vanligste rekordene og forkortelsene som nyttes i idrettsstatistikk og resultatlister:

PR = Personlig rekord.
NR = Nasjonal rekord, også brukt for norsk rekord.
ER = Europarekord / Europeisk rekord (European record).
WR = Verdensrekord (World record).
MR = Stevnerekord (meet record).
CR = Mesterskapsrekord (Championship record), det beste resultat oppnådd i et bestemt mesterskap (f.eks. NM, EM eller VM).
OR = Olympisk rekord (olympic record), det beste resultat oppnådd i de Olympiske leker.
SR = Banerekord (stadion record).


=== Idrettsrekorder på Wikipedia ===
Norske fotballrekorder
Europarekorder i friidrett
Europamesterskapsrekorder i friidrett
Norske rekorder i friidrett
Olympiske rekorder i friidrett
Verdensrekorder i friidrett
Verdensmesterskapsrekorder i friidrett
Verdensrekorder i skihopping
Norske rekorder på skøyter
Olympiske rekorder på skøyter
Verdensrekorder på skøyter
Europeiske rekorder i svømming
Olympiske rekorder i svømming
Nordiske rekorder i svømming
Norske rekorder i svømming
Norske juniorrekorder i svømming
Verdensrekorder i svømming
Verdensmesterskapsrekorder i svømming


== Andre rekorder ==
Veirekorder
World Records Freshwater Fishing


== Rekord i andre sammenhenger ==
Opel Rekord
Sprøyte og kanyle standard.


== Eksterne lenker ==
Guinnes World Records (engelsk)
Blodprosent

Blodprosent er et begrep som tidligere ble mye brukt for konsentrasjon av hemoglobin i blodet. Et godt svar på måling av hemoglobin/blodprosent ville være : Hb: 95%.
I Norge var 14,8 gram hemoglobin pr 100 ml blod bestemt å tilsvare en blodprosent på 100%. En person med Hb 7,4 gram per 100ml blod hadde derfor en blodprosent på 50. På grunn av blodtap under menstruasjon ble normalen 100% fastsatt ved litt lavere hemoglobinkonsentrasjon for kvinner enn for menn.
Tidligere var det vanligere med dårlig kosthold med lite protein og jern som årsak til anemi. Lav hemoglobin/blodprosent kan sees ved mange sykdommer som blødninger, mangelsykdommer, skader og andre.
I dag er det helt forlatt å oppgi hemoglobinkonsentrasjon i blodprosent. Det er likevel en del pasienter som gjerne vil ha oppgitt nivået i blodprosent. For dem multipliseres konsentrasjonen i g/100ml med 7 for å få et tilnærmet prosenttall.
Et gjennomsnittlig hemoglobinmål nå er ca. 14 g/100ml, men kan variere fra 11 til 17 hos friske.
For idrettsfolk er det viktig at blodet kan transportere mye oksygen, som kan oppnås ved øket mengde hemoglobin. Erytropoietin er et hormon som lages i nyrene som stimulerer produksjon av hemoglobin og røde blodlegemer. Ved opphold i stor høyde produserer kroppen mer erytropoietin og blodprosenten stiger. Kunstig erytropoietin er et forbudt dopingmiddel.
Ved bloddoping tappes blod fra idrettsutøveren før en treningsperiode, og lagres. Det samme blodet gis tilbake i blodårene til utøveren før konkurranse for å få høy blodprosent under konkurranse. Dette er forbudt etter dopingreglene.
Blodprosenten og senkning er sammen med urinmikroskopi de analysene som lengst har vært vanlige å utføre ved vanlige legekontor.


== Referanser ==