jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Håen

Håen er en innsjø i kommunene Midtre Gauldal og Melhus i Trøndelag. Håen er regulert som magasin for Håen og Sokna kraftverk.
For å komme til Håen med bil, må en ta av østover fra E6 på Lundamo, og kjøre den ca. 2 mil lange bomvegen derfra. I tillegg er området rundt Håen og Samsjøen et fint utgangspunkt for turer nordover til Brungmarka i Klæbu, både via Rensfjellet, Kråkfjellet og Oksdalen.


== Referanser ==
Reinsvatnet (Sunndal)

Reinsvatnet er en innsjø i Sunndal kommune i Møre og Romsdal. Den er regulert som magasin for Aura kraftverk.
Reinsvasselva renner mot øst og er sideelv til Litldalselva.


== Referanser ==
Hopvatnet

Hopvatnet er en innsjø i Steigen kommune i Nordland.


== Referanser ==
Store Kobbholmsvatnet

Store Kobbholmsvatnet (nordsamisk: Vuorkeljávri) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Troms og Finnmark. Den er regulert som magasin for Kobbholm kraftverk.


== Referanser ==
Øre (innsjø)

Øre er en innsjø som ligger i Åseral kommune i Agder. Den er regulert som magasin for Håverstad kraftverk.


== Referanser ==
Trangdalsvatn

Trangdalsvatn (nordsamisk: Ávžejávri) er en innsjø i kommunene Kautokeino og Alta i Finnmark.


== Referanser ==
Langvatnet (Gildeskål)

Langvatnet er en innsjø i Gildeskål kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Sundsfjord kraftverk.


== Referanser ==
Almåsgrønningen

Almåsgrønningen er en innsjø i Høylandet kommune i Trøndelag. Gjennom Nordåa forbindes den med Storgrønningen og Orsgrønningen. Nordåa renner ut i Grungstadvatnet (12 moh.). Vassdraget fortsetter i elva Eida til Eidsvatnet (Trøndelag) (5 moh.) og videre i elva Bjøra, som renner ut i Namsen ved Rodum i Overhalla.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Pdf-dokument hos fylkesmannen i Nord-Trøndelag hvor Almåsgrønningen er nevnt
Bjørkedalsvatnet

Bjørkedalsvatnet er en innsjø i Volda kommune i Møre og Romsdal.


== Referanser ==
Finnknevatnet

Finnknevatnet (sørsamisk: Saemienboelve) er en innsjø i Vefsn kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Laksen kraftverk.


== Referanser ==
Teksdalsvatnet

Teksdalsvatnet er en innsjø i Bjugn kommune i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Teksdal kraftverk.


== Referanser ==
Akksjøen

Akksjøen er en innsjø i Nordre Land kommune i Innlandet. Den er regulert som magasin for Åvella kraftverk. Sjøen har utløp mot øst gjennom Akksjøelva, som lenger nede skifter navn til Åvella. Sideelva Flesa er overført til Akksjøen for magasinering gjennom en tre kilometer lang kanal kalt Flesakanalen.


== Referanser ==
Løvsjøen

Løvsjøen (også skrevet Lauvsjøen) er en innsjø i Lierne kommune i Trøndelag. Den ligger 539 meter over havet og har et areal på 3,75 km². Sjøen har utløp i nordøst til Løvsjøelva. De viktigste tilløpselvene er Kjerdelselva og Leirbekken, som begge renner inn i sørenden av sjøen.


== Referanser ==
Storvatnet (Leirfjord)

Storvatnet er en innsjø i Leirfjord kommune i Nordland.


== Referanser ==
Luktvatnet

Luktvatnet (sørsamisk: Loektejaevrie) er en innsjø nord i Vefsn kommune i Nordland. Vatnet ligger ved foten av Korgfjellet og Lukttinden. Europavei 6 passerer på vestsiden av vatnet. Det samiske ordet loekte betyr bukt eller vik, og innsjøens navn har altså ikke noe med lukt å gjøre, men henviser derimot til vatnets mange viker.


== Referanser ==
Osvatnet

For innsjøen i Sunndal med samme navn, se Osbumagasinet.Osvatnet er en innsjø i kommunene Molde og Nesset i Møre og Romsdal.


== Referanser ==
Blåmannsisvatnet

Blåmannsisvatnet er en innsjø i Fauske kommune i Nordland.


== Referanser ==
Fossemvatnet

Fossemvatnet er en innsjø i Steinkjer kommune i Trøndelag. Den er en del av Snåsavassdraget og ligger mellom Reinsvatnet og Snåsavatnet. I tillegg til elva fra Snåsavatnet, ved Sunnan, renner også Forra (Forneselva) ut i Fossemvatnet. Utløpet er til Byaelva via Reinsvatnet.


== Fiske ==
Fossemvatnet har tidligere vært anadromstrekning, men nå er oppgangen av fisk hindret av et kraftverk på Byafossen. Fossemvatnet har tidligere hatt en god bestand av ørret og røye. I dag er det bra med ørret, men bestanden av røye er utsatt på grunn av utsetting av krepsedyret Mysis relicta. Mysisen har spredd seg ned fra Snåsavatnet. I tillegg er gjedde satt ut i vassdraget. Dette påvirker rekrutteringen av ørret. Siste arten som ble påvist i Fossemvatnet var sik. Hvordan dette påvirker vatnet er enda ukjent, men flere lovlige og ulovlige utsettinger har skapt en god del trøbbel for økologien i Fossemvatnet. Det er også registrer elvemusling i vassdraget. Både oppover i Forneselva og ved innløp fra Snåsavatnet ved Sunnan.


== Jernbanestasjon ==
Nordlandsbanen går langs vestsida av Fossemvatnet. Den åpnet som Hell–Sunnanbanen i 1905. Fossum stasjon ble åpnet i 1909 og endret navn til Fossemvatnet stasjon i 1915. Den ble ubetjent holdeplass i 1953 og ble helt nedlagt i 1972.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fossem - og Reinsvatnet Grunneierlag sine hjemmesider
Tysdalsvatnet

Tysdalsvatnet er en innsjø i kommunene Strand og Hjelmeland i Rogaland. Innsjøen ligger 40-38,2 meter over havet, og er en del av Tauelva. Den er en fjordsjø.
Riksvei 13 på strekningen mellom Tau til Hjelmeland går nordsida av innsjøen. Tidligere gikk riksveien på hele strekningen langs innsjøen, i dagen. I dag følger riksveien den nye Svotunnelen. Gamle Riksvei 13 er avstengt med bom, men det er fortsatt mulig for gående og syklende å ferdes her.
I østenden av innsjøen ligger gården Tysdal og campingplassen Tysdal Camping. Ved Tysdalsvatnets vestende ligger gården Vatne. Her finner en også Wathne feriesenter.
På sørsida av innsjøen ligger den karakteristiske fjelltoppen Reinaknuten. Åpningen mellom Reinaknuten og Lauvåsen, en fjelltopp på den andre siden av innsjøen, kalles på folkemunne for Bjørheimskjeften. Bjørheimskjeften er fra gammelt et innseilingsmerke for sjøfolk som var langt til havs og som skulle til Stavanger.
Tysdalsvatnet har fisk, deriblant ferskvannsørret, røye og ål. Tidligere undersøkelser har vist at innsjøen er «overbefolket» med fisk og det er småfisken som dominerer, selv om det også er innslag av større fisk.Det er etablert et småkraftverk ved Bleiåna ved utløpet av Tysdalsvatnet, dette eies av Norsk Grønnkraft.


== Se også ==
Liste over norske innsjøer
Liste over innsjøer i Rogaland


== Referanser ==
Straumfjordvatnet

Straumfjordvatnet er en innsjø i Steigen kommune i Nordland. Vatnet ligger like over havnivå, og er således en poll, forbundet med Straumfjorden gjennom den rundt 100 meter lange tidevannselva Vatnstraumen. Straumfjordvatnet er en brakkvannsjø, som påvirkes av flo og fjære i Straumfjorden ved at sjøvann slippes inn Straumfjordvatnet når sjøen stiger opp til flo sjø.
Ved flo sjø er Straumfjordvatnet lett tilgjengelig for småbåter fra fjordområdene utenfor.


== Referanser ==
Daningen

Daningen (sørsamisk: Daarenege) er en innsjø i Hattfjelldal kommune i Nordland.


== Referanser ==
Bjørkvatnet (Lierne)

Bjørkvatnet (svensk: Björkvattnet, sørsamisk: Såekiejaevrie) er en innsjø som ligger på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Lierne kommune i Trøndelag. Den svenske delen er delt mellom kommunene Åre og Krokom i Jämtlands län. Den har utløp mot vest til Bjørkvasselva (Bjørkvattsån), som krysser igjen grensa og munner ut i Gjevsjøen, som også er delt mellom Norge og Sverige og har utløp på svensk side.


== Referanser ==
Hallevannet

Hallevannet er en innsjø som ligger i Larvik kommune i Vestfold. På det dypeste er Hallevannet 54 meter dypt.Hallevannet har navn etter gården Halle som ligger ved den sydøstre enden av vannet. Navnet blir helst benyttet om den sydligste delen av vannet, hvis øvrige deler er Tverrfjorden i nord, Vassbotnvannet i nordøst og Vestmunnvannet i nordvest.
Fra Sørlandske Hovedvei kan en se Hallevannet, da det er en gammel rasteplass der som er lett tilgjengelig etter at den nye E18 fra Sky til Langangen ble ferdigstilt. Vannet har utløp i sør til Halleelva, hvor det er badestrand og båtslipp. Det finnes blant annet ørret og abbor i vannet. Det er også et rikt fugleliv rundt innsjøen, med blant annet måker, ender og kongeørn. 


== Referanser ==
Herefossfjorden

Herefossfjorden er en innsjø som ligger i bygda Herefoss i Birkenes kommune i Agder.


== Referanser ==
Havvatnet

Havvannet (nordsamisk: Vuolit Áhpelanjávri) er en innsjø i Måsøy kommune i Finnmark. Den er en del av Russelvvassdraget og har utløp mot sør til Svanelva.


== Referanser ==
Kjesbuvatnet

Kjesbuvatnet er en innsjø i Verdal kommune i Trøndelag. Den er regulert som magasin for Ulvilla kraftverk.


== Referanser ==
To små karer

To små karer er en norsk rapgruppe bestående av Nicolay Ramm og Christoffer B. Claussen.
I 2002 vant To små karer den første Melodi Grand Prix Junior-finalen, som ble avholdt i Oslo Spektrum. På den tiden hadde de en musikkstil som kan beskrives som litt grov gangsterrap, og låten het «Paybacktime».
I 2003 ga guttene fra Asker og Bærum ut sitt første album Oss små imellom, som inneholdt 14 låter – alle skrevet av guttene selv. Duoen reiste også rundt i landet og holdt en rekke konserter dette året.
Etter plateutgivelsen høsten 2003 gikk de fra hverandre, og deres siste låt ble en remix av Erik Byes «Tømmerkoievise» som de også spilte inn musikkvideo til.
Navnet «To små karer» kommer av at guttene på sin tid var de laveste i klassen. Da de vant Melodi Grand Prix Junior gikk de på Landøya ungdomsskole i Asker kommune.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) To små karer på Discogs 
(en) To små karer på MusicBrainz
Sigvard Eklund

Sigvard Arne Eklund (født 1911 i Kiruna i Sverige, død 30. januar 2000 i Wien i Østerrike) var en svensk vitenskapsmann og diplomat. 
Han var Det internasjonale atomenergibyråets andre generaldirektør mellom 1961 og 1981.Eklund tok en magistergrad i  i 1936 og en doktorgrad i 1946 ved Universitetet i Uppsala. Mellom 1937 og 1945 var han ansatt ved Nobelinstitutet for fysik. Mellom 1946 og 1956 var han forskerassistent i atomfysikk ved Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm. I 1950 ble han forskningssjef i det halvstatlige foretaket AB Atomenergi og i 1957 ble han utnevnt til teknisk direktør samme sted.En pris tildelt av Kungliga Tekniska högskolan er oppkalt etter ham.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
In Memoriam – Nekrolog
W. Sterling Cole

William Sterling Cole (født 18. april 1904 i Painted Post i New York i USA, død 15. mars 1987 i Washington D.C.) var en amerikansk politiker som satt i den amerikanske kongressen, senere Det internasjonale atomenergibyråets første generaldirektør 1957–1961.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) William Sterling Cole – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) W. Sterling Cole hos Amerikas forente staters kongress' biografiske kartotek
Stuart Tosh

Stuart MacIntosh (født 26. september 1951 i Aberdeen) er en britisk trommeslager, låtskriver og vokalist kjent fra forskjellige progressive band av britisk opphav.
MacIntosh, også kjent som Tosh, spilte inn album og turnerte med mange kjente og respektable band i løpet av 1970- og 1980-tallet.
I 1973 var han med på å stifte softrockgruppa Pilot sammen med David Paton, Billy Lyall og Ian Bairnson.  To år senere ble han også medlem av Alan Parsons Project hvor han ble i to år og deltok på utgivelsene Tales of Mystery and Imagination og I Robot. Etter denne perioden gikk han til bandet 10cc, hvor han var medlem fra 1976 til 1980. I 1982 var han en kort periode innom progrockgruppen Camel som trommeslager på turnéen etter utgivelsen The Single Factor.
Det finnes lite informasjon om hans nåværende status siden 1982.


== Bandoversikt ==
Pilot (1973–1976)
Alan Parsons Project (1975–1977)
10cc (1976–1980)
Camel (1982)


== Eksterne lenker ==
(en) Stuart Tosh på Discogs 
(en) Stuart Tosh på MusicBrainz 
(en) Stuart Tosh på AllMusic
Funai Electric

Funai Electric Co. (船井電機) er et japansk elektronikkselskap grunnlagt i 1961. Selskapet er engasjert i utvikling, produksjon og salg av informasjons- og kommunikasjonsutstyr som internetterminaler, datautstyr, audiovisuelt utstyr, fjernsynsapparater, videospillere, DVD-spillere og annen elektronikk.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Funai Denki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lomnessjøen

Lomnessjøen er en innsjø i Rendalen kommune i Innlandet. Den tilhører vassdraget Rena og ligger tre kilometer ovenfor Storsjøen.
Landskapet rundt Lomnessjøen er et fruktbart lavland med tettstedet Otnes og Ytre Rendal kirke. I årene fra 1946 til 1953 gjennomførte NVE Rendalssenkningen, nedreguleringen av vannstanden i Lomnessjøen med 2 fot for å øke arealet åkerland i bygda.


== Referanser ==
Lysvatnet (Senja)

Lysvatnet (nordsamisk: Čáhppesjávri) er en innsjø på øya Senja i Senja kommune i Troms og Finnmark.


== Referanser ==
Tjårdavatnet

Tjårdavatnet (også skrevet Kjårdavatnet, nordsamisk: Čoađgejávri) er en innsjø på grensen mellom Norge og Sverige. Den norske delen ligger i Narvik kommune i Nordland, den svenske ligger i Gällivare kommune i Lappland. Det går en privat bilvei fra fylkesvei 7572 ved Skjomen til sjøen. Veien krysser grensen flere ganger.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Øysævatn

Øysævatn er en innsjø i Fyresdal kommune i Telemark, og tilhører Arendalsvassdraget. Den har tilløp fra Brårvatnet, Kjøpsvatnet og en rekke mindre fjellvann. Innsjøen har utløp via Ulvsvatn til Bondalsvatn, og derfra elva Bondøl til Finndøl og ut i Dalåni.
Øysævatn er regulert som magasin for Finndøla kraftverk.
Nær Øysævatn går vandringsveien Bispevegen, og her ligger den ubetjente turisthytta Hovstøyl.


== Referanser ==
Skarvsvatnet

Skarvsvatnet er en innsjø i Nore og Uvdal kommune i Viken. Den ligger øst på Hardangervidda og er en del av Uvdalsvassdraget, som den er en viktig kilde for. Det ligger en demning ved utløpet men vannstanden i innsjøen er ikke regulert.


== Referanser ==
Store Valvatnet

Store Valvatnet (nordsamisk: Vađajávri) er en innsjø i Sør-Varanger kommune i Troms og Finnmark. Den er regulert som magasin for Valvatn kraftverk.


== Referanser ==
Illvatnet

Illvatnet er et vann som ligger i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Vannet ligger i et øde fjellområde og det går T-merket sti langs vannets østside. Stien går mellom Sota sæter og Nørdstedalsseter turisthytter.Vannet er regulert i forbindelse med Herva kraftverk. Reguleringshøyden er mellom 1382 og 1367 moh.


== Planer for Illvatnet pumpekraftverk ==
Hydro Aluminium, som eier Herva kraftverk, har søkt om konsesjon for bygging av Illvatn pumpekraftverk som skal pumpe vann fra Fivlemyrane. Fivlemyrane er allerede et magasin i tilknytning til Fivlemyr kraftverk. Reguleringshøyden i Illvatn vil økes fra dagens 15 til 62 meter. Dette skal skje ved at laveste regulerte vannstand (LRV) settes ned til kote 1320. Illvatn er i dag, og vil fortsatt være, et rent senkningsmagasin. Hensikten med tiltaket er å redusere mengden vann som går utenom kraftverkene i tilknytning til Fortunreguleringen i perioder med flom, slik at vannet heller kan nyttes til vinterproduksjon. Ulempene med tiltaket er knyttet til friluftsliv i forbindelse med økt regulering.Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) har gjort en samlet vurdering og ga sin innstilling til Olje- og energidepartementet den 26. juni 2014, der tiltaktet anbefales gjennomført. NVE legger vekt på at tiltaket kan gjennomføres med få store inngrep, og at det vil gi regulerbar vinterkraft. Av hensyn til landskap og friluftsinteresser om sommeren tilrår NVE at det prioriteres å fylle opp Illvatn så fort som mulig på våren.Pumpekraftverket er planlagt i fjellet i sørøstre del av Fivlemyrane. Stasjonen er planlagt med ett vertikalt Francis pumpeaggregat med pumpeturbin. Maksimal slukeevne vil være 15 m³/s. Kraftverket vil gi en årlig produksjon på rundt 113 GWh. NVE fraråder samtidig at det gis konsesjon til Hydro for å bygge Øyane kraftverk i samme vassdrag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Illvatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Breivatn (Hjartdal)

Breivatn (også skrevet Breidvatnet) er en innsjø i Hjartdal kommune i Telemark. Den har utløp til Vangsåi, som like etter løper sammen med Bjordøla og danner Hjartdøla.
Innsjøen er regulert som inntaksmagasin for Hjartdøla kraftverk. Det overføres vann til Breivatn fra Bjordøla, Gauslåsåi og Heiåi i vest og fra Kova og Tveitåi i nord.


== Referanser ==
Juklavatnet

Juklavatnet er en innsjø i kommunene Kvinnherad og Ullensvang i Vestland. Det er reguleringsmagasin for Mauranger kraftverk, med en reguleringshøyde på 90 meter. Juklavatnets naturlige utløp er mot vest til Skyrdalselva, som tidligere dannet den imponerende Skyrdalsfossen like etter utløpet fra vatnet, men etter utbyggingen av vassdraget har fossen vært tørrlagt.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Galtsjøen

Galtsjøen er en innsjø som er som en grunn utvidelse av Femundselva i kommunene Rendalen og Engerdal i Innlandet. Innløpet er gjennom Galtstrømmen som kommer fra Galthåen som igjen har innløp fra Isteren gjennom Isterfossen. Femundselva har sitt utspring fra Galtsjøen.
Sjøen er næringsrik p.g.a. dens beliggenhet umiddelbart nedstrøms Isteren og Femunden. Sjøen er fiskerik og har bestander av sik, harr, ørret, gjedde, lake og abbor. Gjennomgående er fisken av god kvalitet, men sikbestanden er de siste år blitt mer tallrik og småfallen. Sjøen betraktes som et godt fiskevann, og har norgesrekord for sik tatt på flue (4 kg).
Hele sjøen sammen med Galthåen inngår i Galtsjøen naturreservat.


== Referanser ==
Stuorajávri (Alta)

Stuorajávri er en innsjø i Alta kommune i Finnmark.


== Referanser ==
Oppheimsvatnet

Oppheimsvatnet er en innsjø i Voss kommune i Hordaland. Den er en del av Vossevassdraget og har utløp i vest til Vinjedalselvi. De største tilløpene er Langegjolo fra sør og Oppheimselvi fra nord.


== Referanser ==
Svorksjøen

Svorksjøen er en innsjø som ligger i Melhus og Orkland kommuner i Trøndelag. Den østlige delen ligger innenfor Melhus kommune og utgjør størstedelen av sjøen. Den vestlige delen ligger i Orkland.
Innsjøen er grunn, og vannet blir raskt varmt om våren. Ved den østre delen, på Gåsbakken, ligger ei populær badestrand. Her er det også etablert en campingplass som heter Svorksjøen camping.

Elva Skolda renner ut i Svorksjøen og danner et stort delta med tilstøtende myrområder. Svorksjøen har utløp gjennom den korte Sagelva til Svorka. Denne elva renner så ut i Orkla på Svorkmo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Skoldas utløp i Svorksjøen». Elvedeltadatabasen. Direktoratet for naturforvaltning. Besøkt 13. oktober 2011.
Eidfjordvatnet

Eidfjordvatnet er en innsjø i Eidfjord kommune i Hordaland. Den fyller hele dalen mellom Eidfjord og Øvre Eidfjord. De største tilløpselvene er Bjoreio og Veig, som begge har utspring langt inne på Hardangervidda. Utløpet er til den korte elva Eio, som renner ned til Eidfjorden.


== Referanser ==
Strøen

Strøen er en innsjø i Sør-Aurdal kommune i Innlandet og Nesbyen kommune i Viken. Den er den største av innsjøene i Vassfaret.


== Referanser ==
Lemonsjøen

Lemonsjøen er en innsjø i Vågå kommune i Innlandet. Den har utløp mot nord gjennom elva Grovi, ei sideelv til Tessa.


== Referanser ==
Rotvatnet

Rotvatnet (også kalt Nervatnet, lulesamisk: Ruohcajávri),  er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland, omtrent 8 kilometer sør for Innhavet.
Vatnet er det nederste av Sagvatnan, og ligger på samme høyde som Strindvatnet og Sandnesvatnet. Det er i sør forbundet med Strindvatnet gjennom Nerstraumen. Utløpet er til Sagelva i nordenden, som renner ned til Hopen innerst i Sagfjorden. De tre innsjøene er regulert som magasin for Sagfossen kraftverk.
E6 går langs østsiden av vatnet mellom Strindberg og grenden Tømmerneset.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Kovvatnet (Hjartdal)

Kovvatnet er en innsjø i Hjartdal kommune i Telemark. Den har utløp via elva Kova, som også er den største tilløpselva.
Innsjøen er regulert som magasin for kraftverkene Mydalen og Hjartdøla.


== Referanser ==
Kvilesteinsvatnet

Kvilesteinsvatnet er en innsjø i Vik kommune i Sogn og Fjordane. Den er regulert som magasin for Refsdal kraftverk.


== Referanser ==
Helgåvatnet

Helgåvatnet er en innsjø i Rana kommune i Nordland. Vatnet er en del av Helgåvassdraget. Det har tilsig fra Høgtuvbreen via Øvre Helgåvatnet, og drenerer via Helgåga til sjøen i Nord-Sjona.
I den øvre delen av vatnet har det inntil 1950-tallet vært gårdsdrift, mens det nå kun er 6-7 hytter rundt vatnet. Området har grunnet vanskelig tilgjengelighet mest vært brukt av lokalbefolkningen i Nordsjona som rekreasjonsområde, men etter at det ble vei til Nordsjona i 1983 er også tilreisende begynt å bruke området.
Vannet har bestander av både ørret og røye, samt en del stingsild.


== Referanser ==
Sæsvatn

Sæsvatn er en innsjø i Vinje kommune i Telemark og (ved Bjåen) Bykle kommune i Agder. Det har utløp via Bjålaupet til Breidvatn og videre til elva Otra. Sæsvatn er sammen med Breivatn regulert som magasin for kraftverkene videre nedover Otravassdraget.
På 70-tallet ble det satt ut ørekyt i vannet, og siden har ørekyten spredt seg nedover vassdraget til utslippstunnelen fra Brokke kraftverk.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Horndalsvatnet

Horndalsvatnet (lulesamisk: Tjoarvekjávrre) er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland.


== Referanser ==
Endestadvatnet

Endestadvatnet er en innsjø øst i Kinn kommune i Vestland. Vatnet har tilsig fra Lykkjebøvatnet i nord, og utløp via Storelva til Vassetevatnet.
Fylkesvei 615 følger vatnet på vestsiden.


== Referanser ==
Goksjø

Goksjø er en innsjø på ca. 3 km² som ligger i kommunene Sandefjord og Larvik i Vestfold.
Nedbørsfeltet for Goksjø er på om lag 190 km² og strekker seg nordover til kommunene Larvik og Tønsberg. Det spesielle med Goksjø er at de største innløpene og utløpet finnes i samme ende av innsjøen, nemlig i nord. Storelva og Skorgeelva er de største innløpselvene. Utløpselva er Hagneselva som renner i nordøstlig retning til den løper sammen med Svartåa ved Hagnes og danner Storelva som fortsetter sydover til Åsrumvannet og deretter ut i Numedalslågen.
Største dyp er 23 meter og middeldypet er 7,6 meter. Fiskearter i Goksjø: Gjedde, abbor, vederbuk, gullbust, sørv og ål. Laks og ørret kan komme opp fra Hagneselva for å gå videre opp Skorgeelva.


== Referanser ==
Eldrevatnet

Eldrevatnet er en innsjø i Lærdal kommune i Vestland. Innsjøen er regulert som magasin for Borgund kraftverk, og vannstanden varierer mellom 1 106 og 1 116 meter over havet.
På Eldrehaugen ved sørenden av vannet går fylkesgrensen mellom Vestland og Viken og kommunegrensen mellom Lærdal og Hemsedal. Kongevegen fra Tuv i Hemsedal til Eldrehaugen er restaurert. Langs vegen ligger fire større informasjonsinstallasjoner med historier og informasjon fra området. På Eldrehaugen informeres det om steinalder og fangstkultur. Den gamle Kongevegen er å finne inntegnet på et gammelt kart fra Hemsedal, produsert i 1849/50.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eldrevatnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Simskardvatnet

Simskardvatnet (sørsamisk: Sijdurrienjaevrie) er en innsjø i Hattfjelldal kommune i Nordland.


== Referanser ==
Aksdalsvatnet

Aksdalsvatnet er en innsjø som ligger i Tysvær kommune i Rogaland. Det går fisk i vannet og det blir drevet sportsfiske etter ørret, røye og ål.
Tettstedet Aksdal ligger på nordsiden av vannet, og E134 går på nordsiden, mens E39 går på østsiden, mellom Aksdalsvatnet og det mindre Fuglavatnet.


== Referanser ==
Sørkjevatn

Sørkjevatn er et vann som ligger i Rollag kommune i Viken. Den har utløp mot øst til Sørkjeåe, som renner ned til Numedalslågen.


== Referanser ==
Vermunden

Vermunden er en innsjø i Åsnes kommune i Innlandet. Vannet er delt i en mindre nordlig del og en større sørlig del av Merrasundet der fylkesvei 206 passerer på bro over.
Ved nordbredden av vannet ligger Åsnes Finnskog kirke. Like ved kirken er det kafe som serverer mat med lokalt og tradisjonsrikt preg.
I mange år er det brøytet flystripe, Vermundsjøen isflyplass, på isen like ved kirken, og hver vår arrangeres fly-in gudstjeneste som er godt besøkt.


== Referanser ==
Slettningen

Slettningen er et vann i Vang kommune i Innlandet. Den ligger i Lærdalselvas nedbørfelt og har utløp mot sør gjennom Slettningelva, som munner ut i Sula, ei av Lærdalselvas tilløpselver, ved Sankt Thomaskirken på Filefjell.


== Referanser ==