jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nanna

Nanna Nepsdatter er i den norrøne mytologien en av åsynjene (gudinnene) og guden Balders hustru.
Ifølge Den yngre Edda bodde de i Breidablik, og sammen fikk de sønnen Forsete. Nanna var den mest trofaste av alle kvinner.
Nanna døde av sorg da Balder døde. Hjertet brister av sorg når hun ser Balder blir lagt på båten i bålferden sin. Da ble hun lagt på båten sammen med Balder. Selv om Hermod rir til Hel for å forsøke å få Balder tilbake til livet, lykkes han ikke, og Nanna og Balder må forbli i dødsriket.
I Saxo Grammaticus' Gesta Danorum er Nanna datter av kong Gevar og gift med Balders banemann, den blinde Hod. I denne versjonen blir Balder forelsket i Nanna og drapet på Balder er et resultat av Hods sjalusi.


== Referanser ==
Den intertropiske konvergenssonen

Den intertropiske konvergenssonen eller ITCZ (engelsk forkortelse for InterTropical Convergence Zone), er et lavtrykksbelte som omkranser jorda ved ekvator. Som navnet antyder, blir den dannet ved at varm, fuktig luft fra breddegradene over og under ekvator konvergerer (møtes).
Luft blir dratt inn i ITCZ på grunn av Hadley-celler, en mesoklimatisk atmosfærisk egenskap som er del av planetens distribusjonsystem for varme og fuktighet. Den blir dratt opp av den konvektive effekten til tordenstormer. Regioner under ITCZ mottar nedbør mer enn 200 dager i året.
Plasseringen til ITCZ varierer over tid ettersom den flytter seg fram og tilbake over ekvator, etter hvor sola er i senit. Den har også en daglig syklus der cumulusskyer utvikler seg rundt middag og utvikler seg til tordenskyer fra midten til slutten av ettermiddagen.
Variasjon i plasseringen av ITCZ har stor effekt på nedbøren i store områder omkring ekvator, noe som resulterer i våte og tørre årstider i stedet for varme og kalde, som er vanlig rundt høyere breddegrader. Langtidsendringer av ITCZ kan føre til alvorlig tørke eller oversvømmelse i nærliggende områder.
På grunn av styrken til Hadley-cellene på hver side, kan det ikke utvikle seg værsystemer som er vanligere på høyere breddegrader. Resultatet er at det ikke utvikler seg vind. Horisontal bevegelse er bare et resultat av luft som på grunn av konveksjon stiger opp og blir erstattet, noe som er en treg prosess.
Tidlige seilere kalte dette rolige beltet for the doldrums (engelsk for å være nedstemt, dyster, deprimert eller ha stagnert) på grunn av vindmangelen. Å befinne seg i denne regionen kunne bety døden når vind var den eneste måten å forflytte seg på.


== Se også ==
Passatvind


== Eksterne lenker ==
Kort NASA-artikkel med satellittbilde
Kaba

For det sveitsiske selskapet Kaba, se Kaba (selskap)
Kaba er islams sentrale helligdom. Det er en enkel, firkantet steinbygning tildekket med svart klede som ligger i hovedmoskéen Masjid al Haram i Mekka i Saudi-Arabia. Kaba ble ifølge Koranen opprinnelig reist som et gudshus av Ibrahim (Abraham). Helligdommen er målet for den muslimske pilegrimsreisen hajj, og qibla – den retningen alle muslimer vender seg når de ber.
Kaba er muslimenes viktigste helligdom sammen med al-Masjid an-Nabawi (profeten Muhammeds moské) i Medina i Saudi-Arabia og al-Aqsa-moskéen i Jerusalem.


== Bakgrunn og beskrivelse ==
Ordet kaba er arabisk al-ka'ba («terningen»)). Kaba er en stor, kubisk bygning med vegger av stein og tak av tre. Bygningen er 12 meter lang, 10 meter bred og 15 meter høy. Veggene er rundt én meter tykke og døren inn er to meter oppe på veggen. Det innvendige rommet er tomt, og inneholder bare et bord og tre søyler som bærer taket.
Ifølge islam skal det ha eksistert et gudshus i Mekka siden Adams tid. Dette gudshuset som kalles bayt al-haram (det hellige hus) eller bayt al-atiq (det gamle hus) ble først bygget av Adam. Det ble senere gjenreist av Ibrahim og Ismail, Muhammed deltok i en gjenoppbygging da han var 40 år gammel. Kort tid senere, i år 64 hijri (683 e.Kr.) ble bygningen revet av angrepsstyrker, og deretter gjenoppbygget. I de påfølgende årene skjedde noen endringer, men forut for den siste rekonstruksjonen i 1996 hadde bygget stått uendret i 400 år.
I det sørøstre hjørnet av helligdommen finnes Den svarte steinen (al-hajar al-aswad). Steinen består i dag av sju fragmenter i en ramme av sølv, innmurt i veggen, 1,5 m over bakken. Ifølge islamsk tradisjon skal steinen ha blitt bragt til jorden av engelen Gabriel. Steinen var eid av Adam, og ble gjenfunnet av Ibrahim da han gjenreiste Kaba. Steinen ble delt i flere biter etter en brann i 683, den ble stjålet fra Mekka av den revolusjonære gruppen qarmatene i 930 og tilbakeført i 951. Steinen oppfattes som et symbol på evigheten og på guds enhet. Ifølge tradisjonen regnes bønner og løfter som gis ved steinen for å ha spesielt stor virkning. Islams mystiske tradisjon ser steinen som et symbol på indre fattigdom og tilintetgjørelse av jeg'et, en forutsetning for å erfare Gud.
I byggets vesthjørne er en rødlig sten murt inn: Lykkens stein (hajar al-asad) hilses av pilegrimene, men de berører den ikke.
Bygningen er dekket av kiswa, et svart teppe av bomull og silke med den islamske trosbekjennelsen innvevd. Teppet blir skiftet ut hvert år, ved innledningen til pilegrimstiden. I forbindelse med dette blir hele kaba rituelt vasket.
Under den obligatoriske pilegrimsreisen skal hver muslim gå syv ganger rundt Kaba og helst berøre eller kysse steinen.


=== Gamle bilder ===

		
		
		


=== I dag ===

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kaaba – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kaaba – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
qibla.com
islam.no om Kaba21°25′21,22″N 39°49′34,06″Ø
Gudshus

Gudshus er bygninger brukt til religionsutøvelse: gudstjenester, bønn, seremonier, ritualer, andaktsmøter og tilbedelse.
De ulike religionene har hver sine navn og funksjon for de ulike bygningene:

Bahai - Tilbedelsens Hus, med ni innganger, Mashriqu'l-Adhkár.
Buddhismen - Stupa, pagode, caitya
Hinduismen - Tempel
Islam - Moské
Jødedom - Synagoge, tempel
Kristendom- Kirke, stavkirke, kirkebygning, kapell, katedral, tempel, basilika
Sikhismen - Gurdwara, tempel
Shintoismen - Jinja
Forsete

Forsete er i den norrøne mytologien rettferdighetsguden. Han var sønnen til Balder og Nanna. 
Navnet Forsete - han som fører forsetet blant dommerne - er en forvanskning av navnet til den frisiske hovedguden Fosite, og opptrer i stedsnavnet Forsetalundr på Onsøy som knyttes til den tidlige handelsforbindelsen med friserne. Adam av Bremen hevdet at Helgoland var Fosites hellige øy, noe som gjør det påfallende at han aldri nevnes av Saxo Grammaticus.Forsete var ugift og bodde i borgen Glitne som hadde tak av sølv og søyler av gull. Han satt ved gudenes hoff og fungerte som lovgiver og dommer i vanskelige saker. Både guder og mennesker henvender seg til ham med sine rettslige problemer. Han greide som regel å skape forlik i alle vanskelige saker. Han eide også en gyllen øks. 
Kvadet Gylfaginning i Snorres Edda siterer Grimnismål som omtaler Forsete slik:

Glitne er den tiande, 
av gullstolpar boren, 
med sølv, er taket tekt; 
der Forsete bur 
dei fleste dagar 
og stiller alle stridsmål. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Grimnismål, til norsk ved G. A. Gjessing, heimskringla.no
Glitne

Glitne («Den lysende») er i den Norrøne mytologien boligen til Forsete i Åsgard.Salen hadde tak av sølv og søyler av gull. Det sies at Forsete fikk den av sin far, Balder. Noe overraskende kalles Hel av Tjodolv den kvinværske for Glitnes Gnå


== Referanser ==
Nicole Richie

Nicole Richie (født Nicole Camille Escovedo 21. september 1981) er en amerikansk skuespiller, forfatter, sanger og TV-personlighet. Hun er adoptert av soul-sangeren Lionel Richie, og er kanskje best kjent som rollen hun hadde i reality-showet The Simple Life, sammen med kjendisvenn Paris Hilton. Hun har en datter, Harlow Winter Kate Richie Madden og en sønn Sparrow James Midnight Madden, med kjæresten Joel Madden.


== Filmografi ==
2005: Kids In America
2003-2007: The Simple Life
2004: Eve
2004: Rock Me Baby
2004: American Dreams
2005: 8 Simple Rules
2008: Chuck


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Nicole Richie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nicole Richie på Internet Movie Database 
(fr) Nicole Richie på Allociné 
(en) Nicole Richie på AllMovie 
(en) Nicole Richie hos The Movie Database 
(en) Nicole Richie på MusicBrainz 
(en) Nicole Richie på Genius — sangtekster 
(en) Nicole Richie på Twitter 
(en) Nicole Richie på Facebook 
(en) Nicole Richie på Instagram 
(en) Nicole Richie på TV.com
Brage

Brage er i den norrøne mytologien guden for diktning og skaldekunst. Rollen som diktergud deler han med Odin. Brage var meget klok og veltalende.
Brage er sønn av Odin og gift med Idunn. Han er også kjøkkenmesteren i Valhall. Han var klok og veltalende, men har en relativt anonym plass i mytologien. Dette kan tolkes dithen at Brage simpelthen er en av Odins mange skikkelser. Kanskje stammer han fra skalden Brage den gamle (ca. 790 – 850), som var skald ved Kong Hjørs hoff?   
Snorre omtaler Brage i Æges gjestebud, når Loke dreper Fimafeng, Æges tjener under ølgildet der. Loke blir jagd bort, men kommer tilbake. Æsene ble tause da de fikk se at Loke torde å komme tilbake. Loke spurte hvorfor ingen sa noe, da svarte Brage:

Gi deg en plass 
her i gildet nå, 
det vil æsene aldri, 
for æsene vet 
hvem de ønsker å be 
som gjest i sitt store gilde Navnet Brage er beslektet med ordet bragd. Når man planlegger en stordåd, skal man fortelle det høyt og tydelig mens mange personer er samlet til fest og man har begynt å skåle. Dette kalles å ta en Brage-skål. Faktisk er det slik at rus vekker Brages skaperånd. Loke foraktet Brage. 
I den utstrekning han hadde en rolle i kulten var det ved kongelige begravelser da brageløftet ble avgitt og store nye dåder ble erklært. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gro Steinsland Norrøn religion - Myter, riter, samfunn Pax 2005 ISBN 978-82-530-2607-7
Pisa

Pisa er en by i Toscana, Italia, ved elva Arno. Den har 89 512 innbyggere (2018). Pisa er en betydelig handels- og sjøfartsby med stor turisttrafikk, mye på grunn av det spesielle skjeve tårnet som befinner seg der.
Pisa har også et svært kjent universitet, Università di Pisa, grunnlagt 1343, som særlig har hevdet seg innen det juridiske  området.
I middelalderen var Pisa en av de fire maritime republikkene (de andre var Genova, Amalfi og Venezia). Dessuten var byen et stort handelssted.


== Se også ==
Galileo Galilei
Italia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Pisa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Pisa – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
A virtual travel to Pisa and the leaning tower (ing/ita)
Bilder
Landslaget for språklig samling

Landslaget for språklig samling (stiftet 1959) er en norsk språkpolitisk organisasjon som ønsker å få ett felles norsk skriftspråk i Norge (samnorsk). Organisasjonen søker å oppnå dette målet ved å oppfordre folk til å skrive mest mulig dialektnært.
Foreningen gir ut bladet Språklig Samling fire ganger i året.
Foreningen har hatt en viss innflytelse i kraft av at den har hatt to representanter i Norsk språkråd, én i bokmålsseksjonen og én i nynorskseksjonen. 


== Ledere ==
Arne Kielland 1959–60
Svein Hofseth 1960–63
Rakel Seweriin 1963–71
Ivar Grotnæss 1971–73
Ivar Hundvin 1973–75
Magne Aksnes 1975–76
Geirr Wiggen 1976–78
Thore A. Roksvold 1978–80
Reidunn Guldal 1980–81
Lars S. Vikør 1981–85
Svein Lie 1985–87
Rolf Theil Endresen 1987–89
Arne Torp 1989–93
Helge Gundersen 1993–95
Pål Styrk Hansen 1995–03
Vanja Røkkum Jahnsen 2003–09
Ingunn Indrebø Ims 2009–13
Andreas Drolsum Haraldsrud 2013–15
Thomas Hoel 2015–17
Hans-Christian Holm 2017–18
Thomas Hoel 2018–


== Se også ==
Språklig samlings litteraturpris
Noregs Mållag
Riksmålsforbundet


== Eksterne lenker ==
Landslaget for språklig samling – offisiell side (sprakligsamling.no)
Polyteisme

Polyteisme er troen på, eller dyrkelsen av, flere guder. Ordet er konstruert fra greske polytheia, fra polys, «mange», og theos, «gud». Det motsatte er monoteisme, troen på en eneste gud.Polyteisme er en form for teisme. Innenfor teismen står polyteismen i kontrast med monoteismen, troen på én Gud. Polyteister tilber ikke alltid alle gudene likt, men kan være henoteister, som tilber én bestemt guddom uten å fornekte at det finnes andre.
Polyteisme var den vanligste formen for religion i bronsealderen og jernalderen, opp til aksetiden og den gradvise utviklingen av monoteisme eller panteisme og ateisme. Det er godt dokumentert i historiske religioner antikken, særlig gresk polyteisme og romersk polyteisme, og senere i germansk paganisme og slavisk mytologi. 
Flere ulike polyteistiske religioner praktiseres i dag, for eksempel hinduisme, shintoisme, kinesisk folkereligion, thelema, wicca, taoisme, åsatru og candomblé. Hinduisme er den mest utbredte polyteistiske religionen i dag.


== Noen polyteistiske religioner ==
Egyptisk mytologi
Gresk mytologi
Hinduisme
Romersk mytologi
Shintoisme
Sumerisk mytologi
Åsatro


== Referanser ==
Mena Suvari

Mena Alexandra Suvari (født 13. februar 1979) er en amerikansk skuespiller av estisk herkomst, er best kjent for rollen sin i American Beauty (1999) og de første to American Pie-filmene.
Suvari ble født i Newport i Rhode Island, og begynte i 12–13-årsalderen å stå modell og spille inn reklamefilmer.
Suvari giftet seg med kameramannen Robert Brinkmann 18. mars 2000.


== Filmografi (utvalg) ==
1999 – American Pie
2002 – Spun
2002 – American Pie 2
2005 – Beauty Shop
2008 – Day of the Dead
2012 – American Pie: Reunion


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mena Suvari – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mena Suvari – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mena Suvari på Internet Movie Database 
(sv) Mena Suvari i Svensk Filmdatabas 
(da) Mena Suvari på Filmdatabasen 
(da) Mena Suvari på Scope 
(fr) Mena Suvari på Allociné 
(en) Mena Suvari på AllMovie 
(en) Mena Suvari hos Rotten Tomatoes 
(en) Mena Suvari hos The Movie Database 
(en) Mena Suvari hos Behind The Voice Actors 
(en) Mena Suvari på Twitter 
(en) Mena Suvari på Instagram
Ehud Barak

Ehud Barak (אהוד ברק) (født 12. februar 1942 i Palestinamandatet) er en israelsk politiker og yrkesmilitær som i perioden 1999-2001 var den 10. statsministeren i Israel. Han var fram til 2011 leder i det israelske arbeiderpartiet.
Barak vervet seg i den israelske hæren i 1959 og tjenestegjorde i 35 år. Da han forlot militæret hadde han graden generalløytnant (den høyeste i det israelske forsvaret).
Han satset på en politisk karriere på 1990-tallet og ble i 1995 innenriksminister, og i perioden 1995-96 utenriksminister. Han ble valgt inn i Knesset i 1996 og ble medlem i utenriks- og forsvarskomiteen. Han ble samme år valgt til leder for det israelske arbeiderpartiet og den 17. mai 1999 ble han valgt til statsminister i Israel. Han forlot statsministerposten 7. mars 2001 etter å tapt valget mot Ariel Sharon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ehud Barak – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ehud Barak – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ehud Barak på Internet Movie Database 
(en) Ehud Barak hos The Movie Database 
Ehud Barak på Twitter 
Ehud Barak på Facebook
Mac OS

Mac OS er Apples operativsystem for Macintosh-datamaskiner. Mac OS var det første kommersielle suksessrike operativsystem som brukte et grafisk brukergrensesnitt. Apple har hevdet en stund at Microsoft plagierte deres konsept da de utviklet Windows-systemet, men Apple var ikke selv de som oppfant et grafisk brukergrensesnitt.
Begrepet Mac OS ble først lansert i 1996 med Mac OS 7.6. Tidligere var programvaren kjent som Mac System Software – eller for enkelte versjoner System Software eller bare System – etterfulgt av versjonnummeret, for eksempel System 7. Forkortelsen «OS» står for «operativsystem».


== Mac OS og Mac OS X ==
Mac OS kan inndeles i to generasjoner: 

Det klassiske Mac OS ble lansert i 1984, og kulminerte med versjon 9.2.2 i 2001. Apple har nå sluttet helt med support for Mac OS 9.
Det nyere Mac OS X – også kalt OS X eller Mac OS 10 – som kjører med BSD og Mach-kjerne i bunnen. Dette ble kommersielt lansert den 24. mars 2001, og er et langt mer kraftig, kompatibelt og stabilt system. Den nyeste versjonen av operativsystemet er, per november 2017, Mac OS X High Sierra 10.13.


== Historie ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Macintosh operating systems – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Apple.no
Det greske alfabetet

Det greske alfabetet er alfabetet som brukes til å skrive gresk. Ordet alfabet kommer fra de to første bokstavene i det greske alfabetet; alfa og beta.
Det greske alfabetet ble utviklet fra et semittisk alfabet en gang før år 700 f. Kr., riktignok med visse endringer og tilføyelser. Tidligere hadde gresk blitt skrevet med det historikere kaller mykensk skrift (Se Linear B). Trolig ble grekerne kjent med alfabetet gjennom fønikerne. For eksempel er bokstaven alfa hentet fra bokstaven alef, bokstaven beta er hentet fra bet, delta fra dalet, og det samme gjelder flere av de andre bokstavene. På fønikisk stod imidlertid bokstaven alef ikke for en vokal, men for en strupelyd. På gresk ble bokstaven brukt som vokal og stod for lyden a.
Bokstavene gjennomgikk etter hvert noen endringer. Noen bokstaver som hørte til alfabetet i tidligere tider, gikk senere ut av bruk. Dette gjelder bokstaver som digamma og qoppa.
Det greske alfabetet gav senere opphav til nyere alfabet som det latinske og det kyrilliske.
Lydverdien til flere av bokstavene i det greske alfabetet har endret seg noe siden oldtiden. På moderne gresk gjengis noen bokstaver annerledes enn på oldtidsgresk.
Mange av tegnene i det greske alfabetet brukes i dag som symboler i matematikk, fysikk og tilstøtende fag.


== Det greske alfabetet ==


=== Ytterligere bokstaver ===


== Se også ==
Arkaiske greske alfabeter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Unicode for det greske alfabetet [PDF]
Irrasjonalt tall

Et irrasjonalt tall er et reelt tall som ikke kan skrives som en brøk av to heltall. Navnet kommer av at ordet for brøk på engelsk heter ratio. Et irrasjonalt tall har ingen periodisk desimalutvikling. Eksempler på slike tall er π, e og 
  
    
      
        
          
            2
          
        
      
    
    {\displaystyle {\sqrt {2}}}
   (kvadratroten av 2).


== Eksterne lenker ==
(en) Eric W. Weisstein, Irrational Number i MathWorld.
Rasjonalt tall

Et rasjonalt tall er et tall som kan skrives som en brøk hvor telleren og nevneren er heltall. Mengden av rasjonale tall noteres i matematikken som Q eller 
  
    
      
        
          Q
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {Q} }
   (tysk Quotient).
Disse tallene har en endelig eller periodisk desimalutvikling, f.eks:

  
    
      
        
          
            1
            3
          
        
        =
        0
        ,
        
        3333333...
        =
        0
        ,
        
        
          
            
              3
              ¯
            
          
        
      
    
    {\displaystyle {1 \over 3}=0,\!3333333...=0,\!{\bar {3}}}
  

  
    
      
        
          
            1
            4
          
        
        =
        0
        ,
        
        25
      
    
    {\displaystyle {1 \over 4}=0,\!25}
  

  
    
      
        
          
            9
            22
          
        
        =
        0
        ,
        
        4090909...
        =
        0
        ,
        
        4
        
          
            09
            ¯
          
        
      
    
    {\displaystyle {9 \over 22}=0,\!4090909...=0,\!4{\overline {09}}}
  Mengden av rasjonale tall er tellbar uendelig, slik som mengden heltall er. 
Bruken av ordet "rasjonalt" her har bakgrunn i ordet "ratio", altså hvor mange ganger ett tall går opp i et annet, altså en type brøk.  


== Eksterne lenker ==
(en) Eric W. Weisstein, Rational Number i MathWorld.
Reelt tall

Reelle tall (R eller 
  
    
      
        
          R
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {R} }
  ) betegnes i matematikken alle tall som kan representere punkter på en uendelig lang tallinje. De reelle tallene utgjør en kropp, og inkluderer alle rasjonale tall (
  
    
      
        
          Q
        
      
    
    {\displaystyle \mathbb {Q} }
  ) og alle irrasjonale tall. Den reelle tallinjen kan tenkes på som en del av det komplekse planet, og de reelle tallene som en del av de komplekse tallene.


== Se også ==
Irrasjonalt tall
Imaginært tall
Perfekt tall


== Litteratur ==
Adams, Robert (2003). Calculus : a complete course (english). Toronto, Ont. Addison-Wesley. ISBN 0-201-79131-5. 
Clapham, C.; Nicholson, J. (2009). The Concise Oxford Dictionary of Mathematics. Oxford Quick Reference. OUP Oxford. ISBN 978-0-19-157976-9. Besøkt 30. august 2016. 
Lindstrøm, T. (2006). Kalkulus (norsk). Universitetsforlaget. ISBN 978-82-15-00977-3. Besøkt 30. august 2016. 
Lindström, S.B. (2013). Matematisk ordbok för högskolan: engelsk-svensk, svensk-engelsk: (svensk). Stefan B. Lindström. ISBN 978-91-981287-0-3. Besøkt 30. august 2016. 


== Eksterne lenker ==
(en) Eric W. Weisstein, Real Number i MathWorld.
Breidablik

Breidablik (Molde) – villa i MoldeBreidablik er i den norrøne mytologien boligen til Balder og Nanna i Åsgard.
Breidablik var alltid ren, og vakrere sted finnes ikke. Intet uhellig kan være her. Døren hit er alltid åpen, og Balder og sønnen Forsete sitter om kveldene og diskuterer, flinke med ord som de begge er.


== Referanser ==
Nordisk råd

Nordisk råd ble dannet i 1952, og består av medlemmer fra parlamentene i de nordiske land. Norge, Sverige, Danmark, Island og Finland har hver som helhet 20 medlemmer, men de lokale parlamentene i de danske selvstyrte områdene Færøyene og Grønland og det finske selvstyrte området Åland velger hver to representanter innenfor disse tall. Island har syv medlemmer. Nordisk råd møtes en gang hvert år i plenum om høsten. Sekretariatet har sitt sete i København. Foruten plenumsmøtet har parlamentarikerne temamøter.
I 1971 ble Nordisk ministerråd dannet. Dette er regjeringenes samarbeidsorgan for de nordiske landene.
Den nordiske kulturkommisjonen som ble etablert i 1947, ble underlagt Nordisk råd da dette ble opprettet. Kommisjonen ble i 1971 erstattet av en embetsmannskomité for nordisk kulturelt samarbeid, med tilhørende sekretariat. Komiteen er organisert under Nordisk ministerråd og holder til i København.I juni 2013 uttalte Islands statsminister Sigmundur Davíð Gunnlaugsson at dersom ja-siden vant Folkeavstemningen om skotsk uavhengighet 18. september 2014, ønsket Island at Skottland ble medlem av Nordisk råd. Også danske politikere støttet tanken om at Skottland i et slikt tilfelle burde bli medlem av Nordisk råd.


== Medlemsland ==
 Danmark
 Finland
 Island
 Norge
 SverigeSelvstyrte områder Færøyene
 Grønland
 Åland


== Kultur, priser og lokalkontor ==
En vesentlig del av Nordisk råds virksomhet dreier seg om å styrke det nordiske samarbeidet innen kultur. Nordisk råd arbeider også innenfor skole og noen fagområder. Nordisk kulturfond og andre støttefond formidler årlig støtte til reise, nordiske kultruprosjekt og gjestespill, oversetting med mer.
Det formidles også informasjon om virksomheter og kulturhendelser i Norden og det finnes nordiske informasjonskontor i alle tilsluttede land samt Russland, Estland, Latvia, Litauen og Sønderjylland i Tyskland. Norge har Nordiske informasjonskontor i Arendal og i Finland har kontoret Nordisk kulturkontakt. Tidligere var det et eget Nordnorsk informasjonskontor i Alta (https://www.nrk.no/tromsogfinnmark/avvikler-nordisk-informasjonskontor-1.13152784) 
Nordisk råd deler ut Nordisk råds litteraturpris, Nordisk råds musikkpris, Nordisk råds filmpris, Nordisk råds miljøpris og Nordisk råds barne- og ungdomslitteraturpris.


== Se også ==
Liste over Nordisk råds presidenter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Nordic Council – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Nordisk samarbeid, artikkel hos Norgeshistorie.no