jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Norge.no

Norge.no er en veiviser til innbyggerretta digitale tjenester (selvbetjeningsløsninger) fra statlige virksomheter, fylkeskommuner og kommuner. Den skal gi informasjon om hvordan innbyggere kan kommunisere på nett med det offentlige, som innlogging til digitale tjenester og valg av digital postkasse. Portalen har versjoner på bokmål, nynorsk og engelsk. 
Ansvaret for Norge.no ligger hos Digitaliseringsdirektoratet. 


== Historikk ==
Internettportalen www.norge.no ble lansert 24. januar 2000, etter at regjeringen og styret i KS hadde besluttet at det skulle etableres en felles inngang til offentlig informasjon på Internett. Redaksjonen for Norge.no ble lagt til Leikanger i Sogn og Fjordane.
Den 1. januar 2002 ble Opplysningstjenesten i staten en del av organisasjonen Norge.no.  
Norge.no ble etablert som et nasjonalt prosjekt administrert av Fylkesmannen i Sogn og Fjordane. Fra 1. januar 2005 ble Norge.no en egen virksomhet underlagt Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet. I tillegg til ansvar for forvaltning og utvikling av portalen og svartjenesten (opplysningstjenesten) hadde Norge.no ansvar for å utarbeide kvalitetskriterer for offentlige nettsteder og ansvar for utvikling av Minside, som var en felles inngang til digitale tjenester fra det offentlige.  
Den 18. desember 2006 ble innbyggerportalen Minside åpnet. Etter planen skulle portalen åpnet 31. desember 2005, men åpningen ble utsatt på grunn av problemer med valg av autentiseringsløsning. Norge.no ble med virkning fra 1. januar 2008 slått sammen med Statskonsult og E-handelssekretariatet til Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi). Den 31. mai 2012 ble Minside lagt ned.. De fleste digitale tjenestene (selvbetjeningsløsningene) som lå på Minside, ble gjort tilgjengelige via Norge.no.   
Den 18. mars 2013 ble Norge.no lagt om til å bli en katalog over digitale tjenester fra det offentlige. Svartjenesten ble lagt ned fra samme dato. Den 15. januar 2015 ble en ny versjon av Norge.no lansert. I tillegg til å inneholde digitale tjenester fra det offentlige, er Norge.no hovedkanal for informasjon om hvordan innbyggerne kan skaffe seg en digital postkasse og kommunisere på nett med det offentlige. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Kvalitetskriterer for offentlige nettsteder
Austvågøya

Austvågøya (også skrevet Aust-Vågøy) har et areal på 530,06 km². Den er administrativt delt mellom Vesteråls-kommunen Hadsel, som administrerer de nordligste områdene, mens resten hører til Vågan kommune i Lofoten.
I øst skiller Raftsundet Austvågøya fra Hinnøya. I sør ligger Vestfjorden. I vest er Austvågøya skilt fra Vestvågøya og Gimsøya med Henningsværstraumen og Gimsøystraumen. I nord(øst) skiller Hadselfjorden Austvågøya fra Hadseløya.
Mesteparten av Austvågøya består av fjell, som mot Raftsundet når opp til over 1000 moh. Høyeste punkt er Higravstind på 1146 moh. På Austvågøya ligger Lofotens største by, Svolvær, og det gamle fiskeværet Kabelvåg. Fiskeværet Henningsvær ligger på flere småøyer like ved sørvestspissen av Austvågøya. I Raftsundet ligger den kjente, smale Trollfjorden.
Austvågøya er også kjent fra et av Inger Hagerups dikt, «Aust-Vågøy», om tyske soldaters herjinger etter «Lofotraidet» under andre verdenskrig.


== Samferdsel ==
Europavei 10 går langs Austvågøya fra Raftsundbrua i nordøst via Svolvær og Kabelvåg til Gimsøystraumen bru i vest. De to bruene knytter øya til henholdsvis Hinnøya og Gimsøya. Det er også riksvei til Henningsvær.
Det er fergeforbindelse mellom Fiskebøl på Austvågøya og Melbu på Hadseløya. Fergesambandet mellom Svolvær og Skutvik i Hamarøy drives i 2012 bare med to turer daglig i vintersesongen, og tre i sommersesongen. Det er også fergeforbindelse mellom Svolvær og Skrova.
Svolvær har anløp av Hurtigruta. I sommerhalvåret går sørgående hurtigrute innom Trollfjorden. Det er hurtigbåtforbindelse mellom Svolvær og Bodø. Hurtigbåten mellom Svolvær og Narvik ble nedlagt 30. november 2007, da «Lofast» ble åpnet.
Austvågøya har en flyplass, Svolvær lufthavn, Helle, på Helle, ca. 6 km øst for Svolvær.

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Austvågøy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Camden (distrikt)

Camden er en bydel i det indre London. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Hampstead, Holborn og St. Pancras ble slått sammen. 
Bydelen grenser mot City of London og City of Westminster i sør, Brent i vest, Barnet og Haringey i nord og Islington i øst. 
British Museum og British Library ligger i Camden. 


== Steder i Camden ==
Bloomsbury
Camden Town, Cricklewood
Dartmouth Park
Fitzrovia, Fortune Green
Gospel Oak
Hampstead inkludert deler av Hampstead Heath
Highgate (sørvestlig del)
Holborn
Kentish Town
Kilburn
Kings Cross og St. Pancras
Primrose Hill
Somers Town
South Hampstead
Swiss Cottage
West Hampstead


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Camden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Camden Borough Council
Camden

Camden kan vise til:


== Steder ==
Camden; bydel i London, England
herunder Camden Town, et sted i bydelen Camden
Camden (Alabama), USA
Camden (Arkansas), USA
Camden (Delaware), USA
Camden County (Georgia), USA
Camden (Indiana), USA
Camden (Maine), USA
Camden (Michigan), USA
Camden (New Jersey), USA
Camden County (New Jersey), USA
Camden (landsby i New York), USA
Camden (by i New York), USA
Camden (Ohio), USA
Camden (Sør-Carolina), USA
Camden (Tennessee), USA
Camden (New South Wales), Australia


== Personer ==
William Camden (1551–1623); britisk historiker


== Annet ==
Slaget ved Camden; trefning i Den amerikanske revolusjonskrig
Barnet (distrikt)

Barnet er en bydel og forstad i den nordlige delen av det ytre London (med en del distrikter innenfor nordvestlige London som danner del av Ytre London). Den ble opprettet i 1965 da kretsene Finchley, Hendon og Friern Barnet i Middlesex samt East Barnet og Barnet i Hertfordshire ble slått sammen og lagt under Stor-London. Det er den nest største bydel med 369 887 innbyggere i henhold til 2016, beregnet til 377 316 i 2018, og dekker et areal på 86,74 km2, det fjerde største i areal. Det grenser til Hertfordshire i nord og fem andre bydeler i London: Harrow og Brent i vest, Camden og Haringey i sørøst og Enfield i øst. Lokalmyndighetene er Barnet London Borough Council, basert i forstaden Hendon.


== Befolkning og arbeid ==

Bydelen Barnet har fått navn etter den gamle markedsbyen Barnet, beliggende nord i bydelen. Navnet kommer av det gammelengelske baernet, som betyr «land ryddet ved brenning».Etter hvert som jernbanen spredte seg utover fra det sentrale London vokste lokalsamfunnene kraftig. Områder som Edgware og Finchley, hvor undergrunnslinjen Northern gikk, ble typiske forsteder tidlig på 1900-tallet. Undergrunnen kom til Hendon i 1926, og i 1931 hadde befolkningen økt til tre ganger det den var ti år tidligere.
Barnets befolkning har økt sterkt de senere år, med en økning på over 18 prosent siden 1988. Omtrent 32 prosent av befolkningen utgjøres av etniske minoriteter, hvorav den største gruppen er indisk, med om lag 31 000 personer. Et annet særtrekk med Barnet er at 19 prosent av befolkningen bekjenner seg til den jødiske tro. Dette er den høyeste konsentrasjonen i London, og er særlig lokalisert rundt Golders Green.
I 2001 arbeidet 59 prosent av befolkningen utenfor bydelen, hvorav flesteparten i det sentrale London. I bydelen er de viktigste jobbsektorene offentlig administrasjon, utdanning, helse, handel, hotell- og restaurantdrift.


== Steder i Barnet ==

Arkley
Barnet, Brunswick Park, Burnt Oak
Childs Hill, Chipping Barnet, Cricklewood, Church End Finchley, Cockfosters, Colindale, Colney Hatch
East Barnet, East Finchley, Edgware
Finchley, Friern Barnet
Golders Green
Hadley, Hampstead Garden Suburb, Hendon, High Barnet, Holders Hill
Mill Hill, Monken Hadley
New Barnet, New Southgate, North Finchley
Oakleigh Park, Osidge
The Hyde, Totteridge
Whetstone


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en-GB) Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Barnet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bexley (distrikt)

Bexley er en bydel i den østlige delen av det ytre London. Den grenser mot Bromley i sør, Greenwich i vest og Dartford i Kent i øst. I nord dannes grensen mot Havering av Themsen. Bydelen ble opprettet i 1965 ved at kretsene Bexley, Erith, Crayford samt deler av Chislehurst og Sidcup, som alle ligger i Kent, ble slått sammen og underlagt Stor-London. 
I tillegg til at Themsen går langs grensen av distriktet renner elven Cray gjennom det. 
Før 1800-tallet var det området som nå utgjør distriktet i stor grad ikke bebodd, svært få av de nåværende bosetningene ble omtalt i Domesday Book (1086), skjønt landsbyen Bexley har et charter datert til år 814. Erith var en havn ved elven Themsen fram til 1600-tallet. Åpningen av et kloakkanlegg i nærheten av Crossness på slutten av 1800-tallet gjorde det til et industristed.


== Steder i Bexley ==

Albany Park
Barnehurst
Barnes Cray
Belvedere
Bexley også kalt Old Bexley eller Bexley Village
Bexleyheath
Blackfen
Blendon
Bostall
Bridgen
Coldblow
Crayford
Crook Log
East Wickham
Erith
Falconwood
Foots Cray
Lamorbey
Lessness Heath
Longlands
May Place
North Cray
North End
Northumberland Heath
Sidcup
Slade Green
Thamesmead (østlig del)
Upper Belvedere
Upton
Welling
West Heath


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Bexley – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bexley Borough Council
Brent (distrikt)

Brent er en bydel i London. Den ligger i nordvestlig del av ytre London, og grenser til Harrow i nordvest, Barnet i nordøst, Camden i øst og Ealing, Hammersmith and Fulham, Kensington and Chelsea og City of Westminster i sør. 
Bydelen ble opprettet i 1965 ved at kretsene Wembley og Willesden i Middlesex ble slått sammen. Den har navn etter elven Brent, som renner gjennom distriktet. 
Wembley Stadium og Wembley Arena ligger i Brent.
Ved folketellingen i 2001 var 46,53% av innbyggerne født utenfor Storbritannia; dette var den høyeste andelen som ble registrert for et distrikt. Per 2015 hadde distriktet en befolkning på rundt 326 000 innbyggere.


== Steder i Brent ==

Alperton
Brondesbury, Brondesbury Park
Church Road, Cricklewood
Dollis Hill
Harlesden
Kensal Green, Kensal Rise, Kenton (deler i Harrow), Kilburn (deler i Camden), Kingsbury
Neasden
Park Royal (deler i Ealing)
Preston Manor
Stonebridge Park, Sudbury
Tokyngton
Wembley, Willesden, Willesden Green


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en-GB) Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Brent – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Brent Borough Council
Haringey

Haringey er en bydel i den nordlige delen av det ytre London. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Horney, Wood Green og Tottenham i Middlesex ble slått sammen. 


== Steder i Haringey ==
Bounds Green
Crouch End
Finsbury Park
Harringay
Highgate
Hornsey
Manor House
Muswell Hill
Noel Park
Seven Sisters
South Tottenham
Stroud Green
Tottenham
Tottenham Green
Tottenham Hale
Turnpike Lane
Wood Green


== Parker ==
Alexandra Park


== Eksterne lenker ==
(en-GB) Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Haringey – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fana kirke

Fana kirke er en langkirke fra 1153 i Fana bydel i Bergen kommune i Vestland fylke.
Det er ca. 450 sitteplasser i kirken. Skipet er romansk, mens koret er gotisk.Kirken og landskapet rundt er Bergen kommunes tusenårssted.


== Historie ==
Steinkirken er antatt bygget ca. år 1153, og er nevnt første gang i et vernebrev fra pave Gregor IX i 1228 for sognepresten (rector) og brødrene ved «Det hellige kors' kirke og hospital» på Fana. Kirken er prostikirke i Fana prosti.
I 1723 ble kirkene i Norge lagt ut for salg, og også Fana kirke havnet på private hender. Det var imidlertid to av bygdas bemidlede innbyggere som sammen fikk tilslaget på 169 riksdaler og 12 skilling, disse var Nils Olson Austevoll og Vinsens Nilsson Nedre Titlestad. Først i 1862 ble kirken kjøpt tilbake av sognet. Nesten 150 år i privat eie hadde medført betydelig forfall, og man bestemte seg derfor for en omfattende ombygging som ble avsluttet i 1871. I denne sammenheng ble svært mye av kirkens inventar fjernet og auksjonert bort. Det meste av dette er i dag regnet som tapt. Det tok ikke lang tid før man innså at denne ombyggingen var en tabbe, og i 1920-årene ble arkitekt Frederik Konow Lund rekvirert til å lede arbeidet med å tilbakeføre kirken til sin opprinnelige utforming slik den hadde hatt siden middelalderen. Ytterligere restaureringsarbeider ble gjort i forbindelse med kirkens 800-årsjubileum i 1953 hvor også kong Haakon deltok.Kirken er i nyere tid blitt restaurert både innvendig og utvendig, og det meste av arbeidet var fullført sommeren 2008. Blant annet er overflater blitt kalket og malt innvendig, og skifertaket er skiftet ut.


== Sagnet om det hellige sølvkorset ==
Ifølge et gammelt sagn skal to brødre, den ene av dem blind, ha fisket opp et sølvkors utenfor Korsneset i Korsfjorden i Fana. Den blinde skal ha fått synet tilbake etter å ha rørt ved korset.Så skal de ha brakt korset til kirken, hvor det angivelig helbredet syke som rørte ved det. De syke skal ha kastet fra seg krykkene på et sted ved kirken som også i dag heter Krykkjehaugen. Erkebiskop Arne Vade Einarsson i Nidaros 1346-49 fikk reist et hospital for syke som søkte Fana kirke. Sølvkorset ble sagt å dryppe helbredende dråper hver sankthansaften. Etter reformasjonen ble korset tatt ned av Tord Roed, lensherren på Bergenhus, som sendte det til Danmark til omsmelting. En legende vil ha det til at skipet sank alt da det rundet Kvarven i byfjorden.Det fortelles at presten Peder Simenssen i 1546 skal ha brent seks hestelass med krykker og staver fra dette stedet. Fana kirke var i middelalderen en pilegrimskirke, og det lå også et hospital ved kirken.


== Bilder ==

		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Holt, Torbjørn (1987). Fana kirke : Ecclesie sancte crucis de Fana : Det hellige korsets kirke på Fana. Fana sokneråd : Fana KFUK-KFUM. 


== Eksterne lenker ==
Kulturnett Hordaland
Fana kirke hos Dis Norge
(no) «Fana kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Fana kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Felleslista (Selbu)

Felleslista er den felles valglisten for Senterpartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti i Selbu. Ved kommunevalget i 2003 fikk listen 31% av stemmene og ble valgvinnere sammen med Arbeiderpartiet
Ordfører Karin Galaaen som er Sp-medlem er valgt inn på felleslista.
Londonforsamlingen

London Assembly («Londonforsamlingen») er en folkevalgt institusjon som har oppsyn med Stor-Londons myndigheter. Den fungerer i stor grad som en lovgivende forsamling og har myndighet til å granske borgermesteren, foreta undersøkelser, endre budsjettet og stifte politikkforslag.
Forsamlingen velges fra 14 valgkretser, hver med én representant, og deretter 11 andre medlemmer valgt fra partilister for å gjøre det totale antall medlemmer valgt fra hvert parti proporsjonalt med partiets oppslutning i hele London.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Assembly – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sir

Sir er en engelsk ærestittel og tiltaleform.
Den ble tidligere brukt som høflig tiltalemåte blant likemenn (uten personens navn), men brukes nå vanligvis for å tiltale en mann med høyere rang eller status (for eksempel en lærer, en monark eller militæroffiser), som kommersiell tiltalemåte overfor kunder, i formell korrespondanse, eller overfor fremmede. Den tilsvarende tiltalemåten for kvinner er madam.
Sir er også den korrekte til- og omtalemåten av riddere og baronetter, brukt med personens fornavn eller fulle navn, men aldri med slektsnavnet alene. Den tilsvarende tiltaleformen for kvinner er Dame. En person som ikke er undersått under den britiske monarken, som mottar et adelskap, bruker ikke denne tiltalemåten.
Ordet er avledet fra fransk sieur (herre), som opprinnelig er fra latinsk senior.


== Se også ==
Madam
Trollveggen

Trollveggen er en bratt fjellvegg i Romsdalen i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Den er Europas høyeste loddrette stup. Det er cirka 1 700 meter fra bunnen av dalen og opp til toppen av veggen, hvorav 1 000 meter er loddrett stup, der fjellmassivet delvis henger 50 meter utover veggen.


== Klatring ==
Trollveggen ble først overvunnet i 1965 da et norsk og et engelsk klatrelag via hver sin rute nådde toppen med én dags mellomrom. Den norske gruppen som bestod av Leif-Norman Patterson, Ole Daniel Enersen, Jon Teigland og Odd Eliassen nådde toppen 23. juli 1965. Tidligere hadde man besteget Trolltindan fra Romsdalen via klatreruter som ikke involverte selve Trollveggen. Toppen av Trollveggen er lett tilgjengelig (uten klatring) fra baksiden. Stien starter fra toppen av Trollstigen (Stigrøra).


== Basehopping ==
I 1980 hoppet finnen Jorma Öster seg som den første utfor Trollveggen i fallskjerm, og veggen har siden vært et mål for Basehoppere. Fallskjermhopping i Trollveggen ble imidlertid forbudt ved lov i 1986 (1987 ifølge Svanemyr) etter flere dødsfall og vanskelige redningsoperasjoner. I perioden 1984-1986 var det 11 redningsaksjoner etter mislykkede BASE-hopp. I 1986 iverksatte politiet et midlertidig forbud før Stortinget våren 1987 vedtok forbud ved lov. Det forekom en del ulovlig hopping og i 1990 fikk en norsk hopper som den første en bot på 30000 kr for overtredelse av forbudet. Det ble også hoppet fra Karlskråtind. «Lov om forbud mot fallskjermhopping m.v. innenfor visse fjellområder» ble vedtatt 12. juni 1987 og trådte i kraft umiddelbart. «Forskrift om forbud mot fallskjermhopping m.v. i Trolltindene.» forbud er datert 12. juni 1987.


=== Liste over BASE-dødsfall i Trollveggen ===
1Stabben er en del av Trolltindan, men er ikke øverst på Trollveggen som Bruraskaret og Trollspiret.


== Referanser ==
Bromley (distrikt)

Bromley er en bydel i den sørøstlige delen av det ytre London. Den er det største distriktet i London etter areal. Mesteparten av den er spredt bebygget og tilhører Londons grønne belte. De fleste bosetninger er samlet i nord og vest. 


== Steder i Bromley ==
Anerley inkludert Crystal Palace
Beckenham, Bickley, Biggin Hill, Bromley (med Bromley Park, Park Langley, Plaistow, Shortlands og Widmore), Bromley Common
Chelsfield, Chislehurst og Chislehurst West
Downe
Eden Park, Elmers End, Elmstead
Farnborough inkludert Locksbottom
Green Street Green
Hayes
Kevington
Mottingham (delvis i Bromley)
New Beckenham
Orpington
Penge, Petts Wood, Pratt's Bottom
Shortlands, Southborough, St Mary Cray (inkludert Poverest), St Paul's Cray, Sundridge
Upper Elmers End
West Wickham


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Bromley – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Goodwill

Goodwill (engelsk), velvilje, er en immateriell verdi som for eksempel ligger i en virksomhets gode navn og rykte, kundekrets og tilsvarende; den evne til fortjeneste utover normal gevinst på egenkapitalen som en innarbeidet virksomhet har ervervet seg. Er goodwill negativ kalles den også for badwill («uvilje»).
Goodwill er kun synlig om virksomheten eller forretningsområdet er gjenstand for omsetning. Således er forskjellen mellom børsnoterte selskapers markedsverdi og den bokførte egenkapital uttrykk for en goodwill.
På grunn av at goodwill sjelden kan verifiseres, blir den ikke tatt med i regnskapet, unntatt når goodwill er ervervet fra en uavhengig tredjepart, eksempelvis ved overtagelsen av et selskap eller forretningsområde.
Her vil man kunne sette opp verdien av goodwill som forskjellen mellom en rettferdig vurdering av de håndgripelige enkeltdelene og betalte pris (som representerer den forventede fremtidige inntjening). Goodwill kan i den situasjon taes med under immaterielle anleggsaktiva, og vil skulle avskrives, normalt ikke over mer enn 20 år. En avskrivningsplan for goodwill som overstiger fem år skal begrunnes.Er det tale om at en virksomhet overtar som dattervirksomhet i et konsern kalles forskjellen mellom innkjøpsprisen og verdien av enkeltdelene for konserngoodwill i konsernets regnskap.
I regnskapsloven faller goodwill inn under immaterielle eiendeler, Rskl. § 6–2, som stiller følgende krav til goodwill: den skal være ikke-pengepost uten fysisk substans, identifiserbar og selskapet skal ha kontroll over eiendelen.			


== Annen betydning ==
Innenfor den engelskspråklige litteraturen benyttes goodwill også om godtgjørelse og samfunnsmessig tillitskapital. Begrepet kan også ha denne betydningen på norsk. Begrepet kan også benyttes generelt, en enkeltperson kan opparbeide seg goodwill, altså velvilje, ved å gjøre for eksempelvis gode gjerninger.


== Referanser ==
Redbridge (distrikt)

Redbridge er en bydel i det østlige London. Den ble opprettet i 1965 ved at kretsene Ilford og Wanstead and Woodford i Essex, samt deler av andre kretser, ble slått sammen. Navner kommer fra en bro over elven Roding. 


== Steder i Redbridge ==
Aldborough Hatch
Aldersbrook
Barkingside
Clayhall
Cranbrook
Fullwell Cross
Gants Hill
Goodmayes
Hainault
Ilford
Loxford
Newbury Park
Redbridge
Seven Kings
Snaresbrook
South Woodford
Wanstead
Woodford
Woodford Bridge
Woodford Green


== Transport ==
Central-linjen i Londons undergrunnsbane går gjennom Redbridge. Stasjonene i området er Snaresbrook, South Woodford og Woodford på Ongar-grenen, og Wanstead, Redbridge, Gants Hill, Newbury Park, Barkingside, Fairlop og Hainault på Woodford-grenen. 
Great Eastern Mainline fra Liverpool Street går gjennom distriktet, med stasjoner ved Ilford, Seven Kings og Goodmayes. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) London Borough of Redbridge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Walthamstow Central stasjon

Walthamstow Central stasjon er en jernbane- og undergrunnsstasjon i London. Den er Victoria-linjens nordlige endestasjon, og betjener National Express East Anglias pendlertog fra Chingford og Liverpool Street.
Jernbanestasjonen ble åpnet i 1869, og undergrunnsstasjonen kom til da Victoria-linken åpnet i september 1968. 
På den andre siden av veien ligger det lokale busstasjonen, som ble modernisert i 2004.


== Eksterne lenker ==
Walthamstow Central jernbanestasjon National Rail Enquiries (Engelsk)
Walthamstow Central Underground Station Transport for London (Engelsk)
Wang

Wang har flere betydninger:

Wang (norsk etternavn)
Wang (navn 王), kinesisk slektsnavn som betyr konge
Wáng, kinesisk adelstittel
Wang Toppidrett
Wang Begravelsesbyrå i Oslo
Hippocampus

Hippocampus er en struktur medialt i tinninglappen i storehjernen, som har funksjoner knyttet til hukommelse og romlig orientering. Navnet er fra latin, og betyr sjøhest, hvilket gjenspeiler hippocampus' utseende når en ved disseksjon lager horisontale snitt. Dersom hippocampus skades, f.eks ved Alzheimers sykdom,  mister man evnen til å huske nye «episoder av livet» (anterograd amnesi), selv om minner fra lengre tid tilbake huskes som normalt. Dette har lenge vært antatt at det skyldes hvordan hippocampus, etter å ha mottatt og bearbeidet sanseinntrykk, sender informasjonen tilbake til ulike deler av hjernebarken (neocortex) for langtidslagring, men nyere studier på dyr fra MIT utfordrer denne konsolideringsteorien, og foreslår at minner lagres på samme tid i deler av hjernen ansvarlig for både korttidshukomelse og langtidshukomelse, respektivt Hippocampus har en høy energiomsetting. Ved svikt i oksygentilførsel til hjernen (anoksi eller hypoksi) kan hippocampus ta skade før andre deler av hjernen. Ved hjertestans og nærdrukning ser man derfor ofte at hukommelsesproblemer kan prege symptombildet, mens andre kognitive funksjoner er relativt bedre bevart. 


== Referanser ==
Data Respons

Data Respons AS er et norsk teknologiselskap med hovedkontor på Høvik utenfor Oslo. Selskapet ble kjøpt opp av franske Akka Technologies i 2020. Selskapet var før oppkjøpet notert på Oslo Børs med tickeren DAT.
Selskapet har kontorer i Danmark, Sverige, Tyskland og Taiwan. De leverer løsninger, produkter og tjenester innen innebygd elektronikk og programvare for teknologibaserte bedrifter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted