Adolph Tidemand

Adolph Tidemand (født 14. august 1814 i Mandal, død 8. august 1876 i Christiania) var en norsk maler. Flere av hans verk regnes for å være blant de mest kjente fra den norske nasjonalromantikken på 1840- og 1850-tallet. I særklasse står «Brudeferd i Hardanger» (1848) som han laget sammen med Hans Fredrik Gude. Verdt å nevne er også «Haugianerne» (første versjon også 1848). Tidemand var sammen med blant andre Hans Gude sentral i det som kom til å bli kjent som Düsseldorfskolen


== Liv ==

Adolph Tidemand vokste opp i Mandal som sønn av tollinspektør og stortingsrepresentant Christen Tidemand og Johanne Henriette Haste, født i København. Han fikk privat tegneundervisning i hjembyen, og hans talent ble oppmuntret. På grunn av familietilknytningen valgte han bort den vanligste utdanningsveien på Tegneskolen i Christiania, og studerte i København i årene 1832-37. Etter først å ha blitt avvist på Det kongelige danske kunstakademi og opptatt på en privat tegneskole, var han elev ved akademiet fra 1833. Både i 1835 og 1836 fikk han utmerkelser ved akademiets utstillinger.
Fra 1837-1841 fortsatte han studiene ved kunstakademiet i Düsseldorf, som på den tiden hadde stor tilstrømning fra flere land. Her malte han «Hjemvendte fiskere ved den sjællandske kyst» (1838) – som på Thomas Fearnleys og andres initiativ ble innkjøpt av kunstforeningen i Christiania. Maleriet «Gustav Vasa taler til dalalmuen i Mora kirke» (1841), ble solgt til en tysk kunstforening, og vakte begeistring da det noen tid senere ble stilt ut i Christiania.
Han giftet seg i 1845 med barndomsvenninnen Claudine Marie Bergitte Jæger (1817–1887). Paret bosatte seg i Düsseldorf i 1845. Fra den første tiden her skriver seg «Haugianerne» (1848 og senere). 
Da sønnen Adolph jr. døde i 1874, 28 år gammel, gikk det sterkt inn på foreldrene, og Adolph Tidemand selv døde i Christiania i 1876.


== Kunst ==
Høsten 1841 gjennomførte han en studiereise til Italia sammen med broren Emil. Fra reisen kjennes blant annet bildet «Napolitansk fisker» (1842). Han foretok flere studiereiser i Norge i perioden 1842-45; til Østerdalen, Gudbrandsdalen, Sogn, Hardanger og Telemark. Flere kjente bilder skriver seg fra disse reisene: «Eventyrfortellersken» (1844), «Søndagskveld i en hardangersk røkstue» (1843), «Gudstjeneste i en norsk landsens kirke» (1845).
I mars 1849 deltok Tidemand og den elleve år yngre Hans Gude i Kunstnerforeningens Aftenunderholdning på Christiania Theater med tre tablåer. «Brudeferd i Hardanger» var det ene, og det ble fremvist ledsaket av korsang til tekst av Andreas Munch og musikk av Halvdan Kjerulf.
1850-årene ble gode arbeidsår for Tidemand, med mange bestillinger og flere korte studiereiser. Utgangspunktet var fremdeles Düsseldorf. Motivene var preget av nasjonalromantikken, med sentimentale og dramatiske motiv.
1860- og 1870-årene ble preget av nye strømninger i kunsten, men også av at han mottok flere æresbevisninger. Han stilte ut i æreskategorien på Verdensutstillingen i Paris 1867, ble i 1869 honorær professor ved akademiet i Düsseldorf. 
Av stor kunstnerisk og kulturell betydning er Tidemands studier av norske folkedrakter. Draktstudiene spenner over et tidsrom på nærmere 30 år; fra kunstnerens første studiereise i 1843 til den siste i 1874 og utgjør til sammen ca. 150 tegninger og arbeider i olje. Draktstudiene er i Nasjonalgalleriets eie og flere av dem inngår i basisutstillingen Livets dans. Samlingen fra antikken til 1950. Museet mottok samlingen som testamentarisk gave i 1882 og den inneholder både skissebøker, tegninger, akvareller og oljemalerier.Nevøen Adolph Claudius Tidemand var også kunstmaler, utdannet i Düsseldorf som sin onkel, og hadde en signatur som kunne endres. Bilder av denne, mer ukjente nevøen er på begynnelsen av 1900-tallet solgt for å være malt av den eldre Adolph Tidemand.Han mottok St. Olavs Orden og den svenske Nordstjerneordenen.Adolph Tidemand har fått gatenavn oppkalt etter seg i flere norske kommuner.


== Verk (utvalg) ==
1832 – Portrett - Stillstudie (Første forsøk i olje)
1841 – «Gustav Vasa taler til dalkarlene i Mora kirke»
1841 – «Portrett av en ung mann»
1844 – «Eventyrfortellersken»
1845 – Søndagskveld i en røykstue i Hardanger
1846 – «Norsk juleskikk»
1848 – «Brudeferd i Hardanger» (sammen med Hans Gude)
1848 – Signe Halvorsdatter Valle i Sætersdalen
1848 – «Haugianerne» (også malt 1852)
1848 – «De ensomme gamle» (også kjent som «Husandakt»)
1849 – «Ingeborg Andersdatter Gulsvik, Flå, som brud»
1851 – «Aften på Krøderen» (sammen med Hans Gude)
1852 – serien Bondeliv i Oscarshall
1853 – «Likferd på Sognefjorden» (sammen med Hans Gude)
1854 – «Den foreldreløse»
1856 – «Den sårede bjørnejeger»
1859 – «Fiskere i havsnød» (sammen med Hans Gude)
1864 – «Tvekamp i norsk bondebryllup»
1865 – «Bestefaderens erindringer»
1865 – «Bestemors brudekrone»
1865 – «Fanatikerne»
1873 – «Brudetog gjennom skogen»
1874 – «Syneve»
1874 – «Nød»

		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Askeland, Jan (1991). Adolph Tidemand og hans tid. 
Askeland, Jan (1981). Norsk Malerkunst, Hovedlinjen gjennom 200år. Oslo. ISBN 82-02-04898-2. 
Dietrichson, Lorentz (1878). Adolph Tidemand, hans Liv og hans Værker, et Bidrag til den norske Kunsts Historie, Tidemands Ungdomsliv (1814-1850). 1. s. 201. 
Dietrichson, Lorentz (1879). Adolph Tidemand, hans Liv og hans Værker, et Bidrag til den norske Kunsts Historie, Tidemand og den nordiske Kunstskole i Düsseldorf (1850-1876). 2. s. 230. 
Furnes, Tone Klev (2005). Én by – fem kunstnere. 
Lande, Marit (2004). På Adolph Tidemands tid : for barn og unge. 
Malmanger, Magne (1981). «Maleriet 1814-1870, fra klassisime til tidlig realisme». Norges kunsthistorie. 4. Oslo. s. 126-292. ISBN 82-05-12268-7. 
Noss, Aagot (1981). Adolph Tidemand og folk han møtte, studiar frå reisene i norske dalføre, akvarellar, målarstykke og teikningar. ISBN 82-00-05712-7. 
Tønsberg, Chr. (1854). Norske Folkelivsbilleder / efter Malerier og Tegninger af Adolf Tidemand, ledsagede med oplysende Text.  (Bind 2 i NBdigital)


== Eksterne lenker ==
Verk av Adolph Tidemand på nasjonalmuseet.no
Adolph Tidemand på Digitalt museum
Motiver i Norske folkelivsbilleder fra 1854-1861
Bestemors brudekrone (Det kongelige slotts samlinger)
(no) Adolph Tidemand i Norsk biografisk leksikon