jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jordrøykfamilien

Jordrøykfamilien (Fumariaceae) er en plantefamilie i ordenen Ranunculales. Den omfatter ca. 450 arter fordelt på 15 planteslekter. I Norge vokser et par arter av jordrøykslekten (Fumaria). Noen botanikere har regnet jordrøykfamilien som egen familie (Hypecoaceae, Fumariaceae), men den er også senere sammenslått med valmuefamilien.
I APG III-systemet anerkjennes ikke gruppen som en egen familie, men inkluderes i valmuefamilien.
Noen av slektene i familien er:

Adlumia Raf. ex DC. – Nord-Amerika
Capnoides
Ceratocapnos
Corydalis D.C – nordlige halvkule, Afrika
Cryptocapnos
Cysticapnos
Dactylicapnos
Dicentra Bernh. – Asia, Nord-Amerika
Discocapnos
Jordrøykslekten (Fumaria) L. – nordlige halvkule
Platycapnos
Pseudofumaria – Europa
Rupicapnos
Sarcocapnos
TrigonocapnosNår gruppen regnes som underfamilie under valmuefamilien, bruker man den latinske betegnelsen Fumarioideae. Flere av slektene ovenfor inngår i det som tidligere ble regnet som familien Hypecoaceae.


== Eksterne lenker ==
(en) Jordrøykfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Jordrøykfamilien hos Dyntaxa 
(en) Jordrøykfamilien hos Fossilworks 
(en) Jordrøykfamilien hos ITIS 
(en) Jordrøykfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Jordrøykfamilien hos Tropicos
Sølvbuskfamilien

Sølvbuskfamilien eller tindvedfamilien (Elaeagnaceae) er en plantefamilie i roseordenen.
Artene er trær og busker; noen er løvfellende og andre eviggrønne. Hele planten er dekket av sølvfargete eller brune stjerne- eller skjoldhår. Alle artene lever i symbiose med aktinobakterier i slekta Frankia. Bakteriene finnes i utvekster på røttene og fikserer nitrogen fra luften. Plantene kan derfor vokse på svært næringsfattig sand og grus. Bladene er helrandete, fjærnervede og stilkete; de sitter spredt, motsatt eller kransstilt. Akselblad forekommer aldri.
Blomstene sitter enkeltvis eller i korte klaser. De kan enten være tvekjønnede eller enkjønnede på særbu planter. Hunn- og tvekjønnede blomster har et klokke- eller traktformet beger, mens hannblomstene hos tindvedslekten har to membranaktige begerblad. Kronblad mangler, og det er 4–8 pollenbærere. Den egentlige frukten er tørr, men den er omgitt av en oppsvulmet blomsterbunn slik at frukten minner om et bær eller steinfrukt. Det er ett frø i hver frukt, og frøene spres ved hjelp av fugler som eter de saftige fruktene.
Familien omfatter 45–60 arter fordelt på 3 slekter. Den er utbredt i tempererte strøk på den nordlige halvkule, men det er også noen som vokser i tropiske deler av Asia og Australia. Flere arter dyrkes og finnes forvillet andre steder. I Norge vokser tindved (Hippophae rhamnoides). Mange arter har spiselige frukter, og de blir også plantet som prydbusker i hager.
I Cronquist-systemet var sølvbuskfamilien plassert i ordenen Proteales, mens Takhtajan satte den alene i ordenen Elaeagnales.


== Litteratur ==
«Elaeagnaceae». APWEbsite. Besøkt 14. mars 2019. 
«Elaeagnaceae». Flora of China. Besøkt 14. mars 2019. 


== Eksterne lenker ==
(en) Sølvbuskfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Sølvbuskfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Sølvbuskfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sølvbuskfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Sølvbuskfamilien hos Dyntaxa 
(en) Sølvbuskfamilien hos Fossilworks 
(en) Sølvbuskfamilien hos ITIS 
(en) Sølvbuskfamilien hos NCBI 
(en) Sølvbuskfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Sølvbuskfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Elaeagnaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Blærenøttfamilien

Blærenøttfamilien (Staphyleaceae) er en plantefamilie i ordenen Crossosomatales. Den omfatter ca. 60 arter fordelt på fem planteslekter. De vokser på den nordlige halvkule samt i Sør-Amerika. Artene av blærenøttslekten brukes som dekorative hage- og parktrær.
Slektene i denne familien omfatter fem slekter med blant annet disse artene:

Euscaphis = syn. Sambucus
Euscaphis japonica (Japan, Korea)
Euscaphis staphyleoides (Japan)
Huertea
Huertea cubensis (Cuba, Hispaniola)
Blærenøttslekten (Staphylea)
Staphylea bolanderi (vestre Nord-Amerika)
Staphylea bumalda (østre Asia)
kaukasusblærenøtt (Staphylea colchica) (Kaukasus)
Staphylea emodi (Himalaya)
Staphylea forrestii (Kina)
Staphylea holocarpa (Kina)
vanlig blærenøtt (Staphylea pinnata) (Europa)
Staphylea pringlei (Mexico)
Staphylea shweliensis (Kina)
Staphylea trifolia (østre Nord-Amerika)
Tapiscia
Tapiscia sinensis (Kina)
Turpinia
Turpinia stipulacea (Malaysia)


== Eksterne lenker ==
(en) Blærenøttfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Blærenøttfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Blærenøttfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Blærenøttfamilien hos Dyntaxa 
(en) Blærenøttfamilien hos Fossilworks 
(en) Blærenøttfamilien hos ITIS 
(en) Blærenøttfamilien hos NCBI 
(en) Blærenøttfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Blærenøttfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Staphyleaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Staphyleaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Tusenbladfamilien

Tusenbladfamilien (Haloragaceae) er en plantefamilie i ordenen Saxifragales. Den omfatter ca. 120 arter fordelt på ni planteslekter. I Norge vokser fire arter av tusenblad.


== Eksterne lenker ==
(en) Tusenbladfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Tusenbladfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Tusenbladfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Tusenbladfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Tusenbladfamilien hos Dyntaxa 
(en) Tusenbladfamilien hos Fossilworks 
(en) Tusenbladfamilien hos ITIS 
(en) Tusenbladfamilien hos NCBI 
(en) Tusenbladfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Tusenbladfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Haloragaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Nellikfamilien

Nellikfamilien (Caryophyllaceae) er en plantefamilie i nellikordenen, (Caryophyllales). Den omfatter ca. 1750 arter fordelt på 88 planteslekter. Familien omfatter mange hageblomster og snittblomster.
Kryddernellik (Syzygium aromaticum) er en plante i myrtefamilien og har ikke noe med nellikfamilien å gjøre, bortsett fra at duften kan ligne duften til noen av blomstene i nellikfamilien.


== Eksterne lenker ==
(en) Nellikfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Nellikfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Nellikfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Nellikfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Nellikfamilien hos Dyntaxa 
(en) Nellikfamilien hos Fossilworks 
(en) Nellikfamilien hos ITIS 
(en) Nellikfamilien hos NCBI 
(en) Nellikfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Nellikfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Caryophyllaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Ramnes

Ramnes er en tidligere kommune, ei bygd og et kupert jordbruks- og skogsdistrikt i Tønsberg kommune i Vestfold og Telemark fylke.Kommunen ble slått sammen med tidligere Våle kommune 1. januar 2002. Kommunesenteret var Tingvoll.
Den nye kommunen fikk navnet Re. Det gamle kommunesenteret ble flyttet fra Tingvoll like nord for Ramnes kirke til Revetal. Ramnes kommunes areal var 137,97 km2.. Re ble slått sammen med Tønsberg kommune i 2020.


== Naturforhold og geografi ==
Ramnes dannet søndre og vestre del av Re kommune, med sognene Ramnes, Fon (i nordøst) og Vivestad (i nordvest). Landskapet domineres av Aulielvas (Storelvas) brede dalføre. Ved Ramnes kirke og det gamle kommunesenteret vider dette seg ut til den store, oppdyrkede Ramnessletta. Nord for Revetal danner Storelva grense mellom de to tidligere kommunene. Mellom de større og mindre nord-sørgående daldragene finner en lave, skogkledde åser. Åsene har et sparsomt dekke av forvitringsjord, mens marin leire i dalfyllingene danner grunnlaget for rike jordbruksområder.


== Historie ==

Prestegjeldet Ramnes ble etablert som formannskapsdistrikt 1. januar 1838. Matrikkelloven i 1853 innførte betegnelsen herred (landkommune). Ramnes herred var del av Jarlsberg og Larvik amt, Mellem-Jarlsberg Sorenskriveri og Nord-Jarlsberg Politidistrikt. 
I 1900 var det 2923 innbyggere i Ramnes, i 1910 2887  og i 1921 2974. I 1984 var det 3238 innbyggere i kommunen, i 1990 3426 og i 1995 3856.Viktigste næringsveier i kommunen har tradisjonelt vært jordbruk og skogsdrift. Rundt 1910 var det fem ysterier, en rekke sagbruk og trevarefabrikk i Ramnes. Ramnes Sparebank ble opprettet 1870. Tønsberg-Eidsfossbanen, som var i drift mellom 1901 og 1938, passerte gjennom herredet med stasjonene Ramnes, Klop og Freste.På bygdetunet på Brår like vest for Revetal er det satt opp flere gamle bygninger, blant annet framhus og stabbur fra 1840, smie og Lukasstua fra 1700-tallet. Tunet er eid av Ramnes historielag.Det har vært seks barneskoler i Ramnes, deriblant Hjerpekjønn skole som ble bygd 1909 og Fon skole som var i drift til 2009. I dag er bare Ramnes skole i bruk. Den ble bygd i 1965 og utvidet i 1987.
Ramnes idrettsforening ble stiftet 1933. Foreningen er organisert i grupper for blant annet fotball, håndball og ski. Orienteringslaget Trollo ble stiftet 1969 med utgangspunkt i Ramnes IFs orienteringsgruppe. Idrettsanlegget i Bergsåsen brukes også av Re Fotballklubb (stiftet i 2008), Re Sykkelklubb (stiftet 2003) og Re videregående skole.


=== I dag ===
Hovedtyngden av bosettinga er knyttet til jordbruket og det nyere boligfeltet Bergsåsen som i dag er en del av tettstedet Revetal/Bergsåsen. Ramnes har hatt en litt svakere befolkningsutvikling enn resten av kommunen; i perioden 2001-2010 har folketallet vokst med 5 %, mot 10 % for Re kommune som helhet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kåre Frøland og John Rønningen: Ramnes kommune gjennom 150 år (Ramnes kommune, 1987)
Zoombart kart og luftfoto over Ramnes
Historiske innbyggertall i kommunene i Vestfold 1801-1960 Arkivert 23. august 2012 hos Wayback Machine.
Onsøy

Onsøy er en halvøy som ligger i Fredrikstad kommune i Viken, vest for Seutelva, som er ei sideelv til Glomma. Det er en tidligere kommune i Østfold, opprettet i 1837 som Onsøy formannskapsdistrikt. Kommunevåpenet var tre varder. Den 1. januar 1968 ble en del av Onsøy, Rolvsøya øst for Kjølbergelva (med 170 innbyggere), overført til Fredrikstad kommune. Resten (den nordre del) havnet i Råde kommune.
Fra 1. januar 1994 ble også resten av Onsøy, som da hadde 12 923 innbyggere og et areal på 116 km2, del av Fredrikstad. Administrasjonssenteret i Onsøy var Ørebekk på Gressvik. 
Gressvik var bygd rundt Græsvig Brug, ett av Nord-Europas største trelastbruk i tiden 1860 til 1924.Navnet betyr antakelig Odins øy (Óðinsøy), nevnt i Fagrskinna på 1200-tallet. Jens Bjelke er begravet i Onsøy kirke. Da han var Norges rikskansler styrte han landet fra Elingaard, som også ligger i Onsøy.  Fra 1549 til 1672 styrte man Onsø len herfra.
Her finner vi også Kjølberg Herregård.  Øya ligger i en av østlige Oslofjords mest populære hytteområder.

		
		
		
		


== Referanser ==
Rolvsøy

For øya i Finnmark, se Rolvsøya. For øya i Viken, se Rolvsøy (øy)

Rolvsøy er et sted i Fredrikstad kommune i Viken fylke. Tidligere var Rolvsøy egen kommune, med Rekustad som administrasjonssentrum.
Rolvsøy var fra 1837 del av Tune formannskapsdistrikt, men ble skilt ut som egen kommune 1. januar 1911. Rolvsøy hadde 2 381 innbyggere ved kommuneetableringen.
Fra 1. januar 1994 ble Rolvsøy kommune slått sammen med Borge, Fredrikstad, Kråkerøy og Onsøy til den nye Fredrikstad kommune. Innbyggertallet i Rolvsøy var 5 947 og arealet var 31 km2 da den ble del av Fredrikstad.
Tre vikingskip er funnet på Rolvsøy: Valleskipet, Rostadskipet og Tuneskipet.
Tuneskipet er et vikingskip fra ca. år 900, ble gjenfunnet i 1867 på gården Haugen i Rolvsøy, som på den tiden tilhørte Tune. Skipet finner man i dag på Vikingskipshuset på Bygdøy i Oslo. Allerede i 1751 ble Rostadskipet gjenfunnet på øya. Også Valleskipet ble funnet der.
Langs Glommas bredd støter man stadig på Fredrikstads historie gjennom teglverk og sagbruk, som vanligvis lå side om side. Et eksempel er Valle Bruk på Rolvsøy.
Nylende ligger i kommunedel Rolvsøy. Navnet Nylende kommer fra norrøne nýlenda som betyr «nytt land», i betydningen nydyrket mark eller nytt bosted.
Fra Hauge på Rolvsøy kommer Hans Nielsen Hauge, som er mest kjent for å grunnlegge den kristne bevegelsen Haugianerne.
På Rolvsøy finner man i dag Østfoldhallen, der en rekke idrettsaktiviteter bedrives. I den senere tid er den blitt døpt om til Østfoldhallene, ettersom flere butikker er blitt etablert i samme område. Dette var tidligere et stort åpent landskap, men har i ettertid blitt et stort handelsområde.
Steinerskolen i Fredrikstad er lokalisert på Rolvsøy. Det samme er Rekustad barneskole, Nylende barneskole, Hauge Barneskole og Haugeåsen ungdomsskole. 
Rolvsøy har også en folkehøyskole ved navn Haugetun Folkehøyskole. Glommastien går gjennom Rolvsøy.


== Se også ==
Liste over ordførere i Rolvsøy
Tjølling (kommune)

Tjølling (norrønt: Tjodalyng eller Þjóðalyng, tolket som «folke-lyngheien», der man tenkte seg at folk samlet seg) er en tidligere kommune i Vestfold. Den 1. januar 1988 ble Tjølling kommune slått sammen med kommunene Brunlanes, Hedrum, Larvik og Stavern til én storkommune, dagens Larvik kommune. Tjølling hadde på det tidspunktet 7 878 innbyggere og et areal på 70km².
Tjøllingvollen er ei nåværende bygd og et tettsted som var kommunesenteret i daværende Tjølling kommune.


== Geografi, demografi og annet ==
Tjølling omfatter det 69,5 km² store området mellom Numedalslågen og Sandefjordsfjorden, sør for E18. 
I Tjølling er det en del jordbruk, og industri i form av en rekke store steinbrudd (larvikitt). Det største bruddet er Klåstad som utvinner larvikitt-typen Mørk Labrador.Tjølling har en lang kystlinje med mange fine badestrender og viker. Tjølling er også kjent som et populært hytteområde. De mest kjente uthavnene er Ula og Kjerringvik. Viksfjord, en idyllisk sidefjord til Larviksfjorden, ligger i Tjølling. 
I dag er vikingtidens handelsplass Kaupang ved Viksfjord, også omtalt som kaupangen i Skiringssal, det kanskje mest kjente stedet i denne delen av Larvik kommune. Kaupang regnes som Norges første by, omtalt av Ottar fra Hålogaland da han besøkte Alfred den stores hoff rundt 890.


=== Innbyggertall ===

Historiske tall viser at Tjøllings befolkning økte fra 1800-tallets begynnelse fram til kommunesammenslåingen.


== Tjøllingvollen ==
Tjøllingvollen er beliggende på det høyeste partiet av den ytre raryggen. Navnet Þjóðalyng (folke-lyng-sletten) tyder på at dette var sted der man ble samlet til ting.Navnet ble senere brukt om kirken og overført til sognet og kommunen.Tjøllings administrative og religiøse sentrum har vært beliggende her siden hedensk tid.
Nå er Vollen et velutviklet bygdesentrum med blant annet dagligvarebutikk, barnehage, postkontor, barne- og ungdomsskole, helse- og eldreinstitusjoner, bygdetun og forsamlingslokale.
Det er fine idretts- og turmuligheter i området rundt Løveskogen.
I 1960- og 1970-årene ble boligområdet Vollen utbygd. Også de seneste årene har det vært stor byggeaktivitet i området.


== Skole og idrett ==
Tjodalyng skole er en barne- og ungdomsskole som ligger på Tjøllingvollen.Tjølling IF ble stiftet i 1888, og holder til på Løveskogen Idrettspark.


== Tjøllingsangen ==
«Tjøllingsangen» er skrevet av Georg A. Berntsen i 1953 og er tilegnet Tjølling Historielag. Den går på den kjente melodien til losjesangen «Holder skansen».


== Se også ==
Liste over ordførere i Tjølling
Hemskilen Naturreservat
Istrehågan
Tjølling kirke
Valbysteinene
Viksfjorden


== Referanser ==


== Kilder ==
Jan W. Krohn-Holm: Tjølling bygdebok. Bind 3: Gårder og slekter. Tjølling kommune 1972. (no) Boka hos Bibsys.
http://www.ssb.no/a/folketellinger/kommunehefter/1980/kh_1980_0725.pdf Statistisk sentralbyrå - Folketellingen 1980. Besøkt 17.04.13
http://www.ssb.no/a/histstat/not/not_9344.pdf Statistisk sentralbyrå - Arealstatistikk 1993. Besøkt 17.04.13


== Eksterne lenker ==
Historiske arkiver etter tidligere Tjølling kommune (1837-1987) på Arkivportalen
Tune

Tune er tidligere et prestegjeld og en kommune i Østfold fylke opprettet som Tune formannskapsdistrikt i 1837. Opprinnelig var Sarpsborg en del av Tune, men Sarpsborg ble skilt ut som egen, selvstendig enhet i 1839. Etter delingen hadde Tune 5 695 innbyggere, Sarpsborg 1 839.
I 1861 ble Tune kommune delt på nytt da Varteig ble skilt ut som egen kommune med 1 405 innbyggere. Tune hadde 6 681 innbyggere etter fradelingen.
1. januar 1911 var det tid for enda en fradeling. Denne gangen ble Rolvsøy kommune etablert som en selvstendig enhet med 2 381 innbyggere. Tune hadde nå 8 040 beboere.
1. januar 1992 ble Tune kommune med et innbyggertall på 18 288 og et areal på 139 km2 slått sammen med Sarpsborg, Skjeberg og Varteig til den nye Sarpsborg kommune, som per 2009 teller 51 723 innbyggere.
Kommunesenteret var Grålum.


== Grensereguleringer ==
I tillegg til at tre kommuner gjennom tidene er skilt ut fra den opprinnelige Tune kommune, er kommunegrensene mot Sarpsborg regulert i fem omganger, hver gang i Sarpsborgs favør.
Den 1. januar 1884 ble en ubebodd del av Tune overført til Sarpsborg.
Den 1. januar 1912 ble en del av Tune med 696 innbyggere overført til Sarpsborg.
Den 1. juli 1925 ble en del av Tune med 1 008 innbyggere overført til Sarpsborg.
Den 1. juli 1957 ble en del av Tune med 66 innbyggere overført til Sarpsborg.
Den 1. januar 1980 ble en del av Tune med 10 innbyggere overført til Sarpsborg.
Gustav II Adolf av Sverige

Gustav II Adolf (født 9. desember 1594 på slottet Tre Kronor i Stockholm, død 6. november 1632 i Lützen) var konge av Sverige fra 1611 til 1632 og er kreditert for å ha lagt grunnlaget for Sveriges tid som stormakt og imperium i Europa. (Svensk: Stormaktstiden.) Under hans styre ble Sverige en av de ledende militære maktene i Europa og spilte en svært avgjørende rolle i en av kontinentets viktigste og blodigste konflikter, Tredveårskrigen. Han var banebrytende innenfor militær doktrine, noe som i ettertid ga ham tilnavnet Faderen av Moderne krigføring. Av den svenske Riksdagen ble han i 1634 erklært Gustav Adolf den store, men hans personlige deltakelse ved frontlinjen og nådeløse krigføring ga ham også kallenavnet Løven fra Norden. 
Han var sønn av kong Karl IX, av huset Vasa, og Kristina av Holstein-Gottorp. I oktober 1611 arvet den 16 år gamle Gustav Adolf tronen etter sin fars død.


== Tidlig liv ==
Gustav Adolf blei født på Stockholms slott den 9. desember 1594. Hans foreldre var hertug Karl (seinere Karl IX) og hans andre kone, Kristina av Holstein-Gottorp. Han fikk navnet Gustav etter farfaren, kong Gustav Vasa, og Adolf etter morfaren, den første hertugen av Holstein-Gottorp. Fyrstehusa som hans mor var en del av, var blant forkjemperne for protestantismen, og kjempa på Sveriges side i blant annet trettiårskrigen. Blant hans slektninger på morssida er Philipp av Hessen, Vilhelm I av Oranien og Moritz av Nassau. 
Gustav Adolf fikk en grundig oppdragelse. Som seksåring hadde han allerede gjennomført sin første ferd over Østersjøen, og midt på vinteren vendte han tilbake rundt Finlands kyst og rundt Bottenvika. Han blei tidlig en del av det offentlige liv. Fra åtteårsalderen fikk han overvære rådsmøtene i riksdagen, fra tolvårsalderen fikk han i oppdrag å forhandle med utenlandske diplomater og som femtenåring holdt han, på farens vegne, den første av sine trontaler. I tenåra fikk han innblikk i krigføring gjennom samtaler med soldater og offiserer ved hoffet. Gustav Adolf fikk også møte utenlandske offiserer som hadde deltatt i den spansk-nederlandske krigen og som etter våpenhvilen i 1609 kom for å tjenestegjøre i Sverige. I 1610 blei han tildelt Floda i Gagnef kommune som sitt hertugdømme.  
Gustav Adolf hadde i sin ungdomstid et kjærlighetsforhold til Ebba Brahe, men la det på hylla da hun var av lavere stand. I 1620 gifta han seg med ei prinsesse av huset Hohenzollern, Maria Eleonora av Brandenburg, søster av kurfyrste Georg Vilhelm av Brandenburg. I dette ekteskapet blei dattera Christina, seinere dronning, født. Han fikk også en sønn med Margareta Slots, som han hadde truffet under den russiske krigen (1609–1617). Sønnen, Gustaf Gustafsson fikk seinere tittelen greve av Vasaborg av halvsøstera Kristina.


== Første år som konge ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Findeisen, Jörg-Peter (1996): Gustav II. Adolf von Schweden: der Eroberer aus dem Norden, ISBN 3-222-12425-6
Junkelmann, Marcus (1993): Gustav Adolf (1594–1632).Schwedens Aufstieg zur Grossmacht, ISBN 3-7917-1397-3
Skjeberg (andre betydninger)

Skjeberg har flere betydninger:

Skjeberg (tettsted), tettsted i Sarpsborg kommune.
Skjeberg (kommune), slått sammen med Sarpsborg i 1992.
Øyestad

Øyestad er en tidligere kommune i Aust-Agder. Ved opphør i 1992 strakte kommunen seg fra Rykene og Løddesøl i vest til Stoa og Strømmen i øst, og fra Nedenes i sør til Rise og Libru i nord.
1. januar 1992 ble Øyestad, Hisøy, Moland og Tromøy kommuner slått sammen med Arendal til den nye Arendal kommune. Øyestad hadde da en befolkning på 8 679 og et areal på 96 km.
Kommunesenteret var Bjorbekk.


== Kommunehistorikk ==
Kommunen ble etablert som Øyestad formannskapsdistrikt i 1837 og bestod da av prestegjeldene Fjære, Froland og Hisøy i tillegg til Øyestad. Fjære ble skilt ut som egen kommune i 1846. I 1850 ble også Froland skilt ut, og Øyestad og Hisøy utgjorde Øyestad formannskapsdistrikt. Området hadde på dette tidspunktet 5 215 innbyggere.

1. januar 1881 ble så Øyestad og Hisøy delt slik at begge ble selvstendige kommuner. Øyestad hadde da 4 474 innbyggere og Hisøy 2 652.
1. januar 1962 ble eiendommen Salvestjønn skilt ut fra Øyestad og tillagt Landvik kommune.
1. januar 1992 ble Øyestad, som da hadde 8.679 innbyggere, innlemmet i Arendal bykommune sammen med Hisøy, Moland og Tromøy.


== Skoler ==
Følgende skoler lå i Øyestad ved kommunesammenslåingen i 1992:

BarneskolerBråstad skole
Nedenes skole
Asdal barneskole
Rykene skole
Løddesøl skole
Strømmen skoleUngdomsskolerLunderød ungdomsskole (tidligere Øyestad ungdomsskole)
Nedenes skole


== Se også ==
Øyestad IF


== Eksterne lenker ==
(no) Øyestad kommune på Arkivportalen
Sørøysund

Sørøysund er en tidligere kommune i Finnmark. Hammerfest by og landdistrikt ble i 1852 delt opp i Hammerfest by og Hammerfest landdistrikt. 1. juli 1869 ble Kvalsund skilt ut som egen kommune, og i 1916 fikk det gjenværende Hammerfest landdistrikt det nye navnet Sørøysund. 1. januar 1992 ble Sørøysund slått sammen med Hammerfest kommune. Sørøysund kommune omsluttet Hammerfest fullstendig, og kommuneadministrasjonen lå i Hammerfest.
Blizzard Entertainment

Blizzard Entertainment er en amerikansk videospillutvikler. Selskapet ble stiftet i februar 1991, under navnet Silicon & Synapse, av tre avgangselever på UCLA; Michael Morhaime, Allen Adham og Frank Pearce. Selskapet holder til i Irvine, California, og fokuserte opprinnelig primært på å portere spill for andre studioer, før de begynte å utvikle sine egne spill i 1993. Deres første spill var Rock N' Roll Racing og The Lost Vikings. I 1994 skiftet selskapet navn til Blizzard Entertainment, før de inngikk samarbeid med distributøren Davidson & Associates. Kort tid senere ga Blizzard ut tittelen som skulle bli deres gjennombrudd, Warcraft: Orcs & Humans. Blizzard fortsatte å lage spill med stor suksess, med titler som Warcraft, Starcraft, og Diablo. Deres største suksess så langt er deres MMORPG, World of Warcraft, og deres strategispill, StarCraft.
Den 9. juli 2008 ble Activision slått sammen med Vivendi Games, noe som førte til at varemerket Blizzard ble inkludert i navnet på det nye selskapet. Blizzard Entertainment er fortsatt et eget selskap med uavhengig ledelse. De holder egne arrangementer der de kan møte spillere og annonsere nye spill. Blizzcon er deres hovedattraksjon, og arrangeres i California. I andre land arrangeres Blizzard Worldwide Invitational. I oktober 2018 annonserte medgrunnlegger Michael Morhaime at han trakk seg som Blizzards president. Han ble erstattet av tidligere World of Warcraft-sjef J. Allen Brack.


== Titler ==


== Se også ==
Warcraft-universet
Battle.net


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Blizzard Entertainment – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hazzán

En hazzán (hebraisk חזן) er en jødisk profesjonell forsanger og bønneleder i synagogen.