jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Syttende mai er jeg så glad i

«Syttende mai er jeg så glad i» (alt. "17.mai sang for de små") er en norsk 17. mai-sang for barn. Den blir mye sunget i 17. mai-tog på Norges nasjonaldag. Teksten er skrevet av Margrethe Munthe.
Melodien er en gammel svensk folketone, og i Sverige brukes melodien til Julia Nybergs dikt "Den stackars Anna, eller Moll-toner från Norrland" (bedre kjent som "Vårvindar friska") fra 1828. I Norge ble en variasjon av melodien publisert av Agathe Backer-Grøndahl til Ivar Mortensson-Egnunds dikt "Østerdalsmarsjen" på slutten av 1800-tallet. Dette diktet fikk kort tid etterpå en ny og helt forskjellig melodi originalskrevet av Johan Halvorsen, og det er ikke lenger vanlig å bruke Backer-Grøndahls melodi til diktet. Det er derfor verd å legge merke til at når tidlige publikasjoner av "17.mai sang for de små" bruker Egnunds dikt som melodireferanse, så er det spesifikt Backer-Grøndahls melodi det refereres til.


== Sangtekst ==
Syttende mai er jeg så glad i, 
moro jeg har fra morgen til kveld! Da er det så du, om vi er små du, er vi med likevel. Jeg roper hurra dagen så lang, synger for Norge mangen en sang. Og jeg, jeg kan du elske mitt land du,det skal du se en gang.
Den gyldne bulle

Den gyldne bulle fra 1356 ble utstedt av en tysk riksdag i Nürnberg under ledelse av Karl IV, keiser i Det tysk-romerske rike.  Bullen var fra 1356 til 1806 keiserrikets viktigste forfatningsdokument.Bullen som hadde et segl av gull, slår fast at valget av den (tysk-)romerske konge («Wahl eines Römischen Königs») skal foretas av sju kurfyrster (valgfyrster). Det dreide seg om erkebiskopene av Mainz, Köln og Trier, pfalzgreven ved Rhinen, hertugen av Sachsen, markgreven av  Brandenburg og kongen av Böhmen. Disse fyrstene oppnådde også fullstendig rettslig immunitet innenfor sine territorier; områdene skulle i stor grad bli styrt lokalt med liten grad av sentralstyre. 
Valget av den tysk-romerske konge måtte ikke lenger være enstemmig, men kunne skje med flertall. Paven hadde ingen medbestemmelse ved det tyske kongevalget. De tyske-romerske kongene ble gjerne utropt til keisere, men ikke alltid. De 23 første kapitlene av lovverket ble utgitt i 10. januar 1356 i Nürnberg, mens kapittel 24 til 31 kom 25. desember samme år, i Metz.Samtlige sju eksemplarer av bullen fra 1356 er i behold og befinner seg i ulike tyske og østerrikske arkiver og biblioteker. I 2013 ble den gyldne bulle tatt opp i UNESCOs verdensminneregister
fra Tyskland og Østerrike.Også andre buller med gyllent segl går under betegnelsen Den gyldne bulle, for eksempel det ungarske frihetsbrevet fra 1222.


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==
Linjeakevitt

Linjeakevitt er akevitt som har vært med på å passere «linjen» (ekvator) to ganger. Bevegelsene og temperaturforandringene i skipet frigjør aromaer både fra fatet og tilsetningene, og gir en mer kompleks og avrundet smaksopplevelse.
Akevitten fremstilles av Arcus i Oslo etter gammel oppskrift, og avslutter eikefat-lagringen med å bli sendt tur-retur Australia. Deretter blir den tappet på flasker under merkene Lysholms Linje og Løitens Linje, hvor krydringen til Lysholm gir en noe spissere smaksopplevelse.
I 1780 fikk Catharina M. Lysholm bygd briggen Trondhiems Prøve sammen med sin bror Heinrich Meincke, og i 1805 seilte skipet fra Trondheim. I lasten var det flere fat akevitt, klippfisk og andre varer. I Batavia (nåværende Jakarta) i Indonesia ble det byttet varer, men spriten ble med tilbake til Trondheim i 1807. Man fant at akevitten hadde gått gjennom en modningsprosess (foredlingsprosess) i løpet av de to årene, og man hadde fått et helt annet brennevin enn tidligere: Denne akevitten hadde passert linjen, det vil si ekvator.Dette ga grunnlaget for den første moderne akevitten, som Catharinas nevø Jørgen B. Lysholm (1796–1843) introduserte. I 1821 anla Lysholm brenneri- og destillasjonsfabrikk under eget firmanavn: «Jørgen B. Lysholm». Fra Trondheim ble det fra slutten av 1830-årene satt i gang direkte eksport av klippfisk til Rio og andre søramerikanske markeder. Lysholm sendte regelmessig med akevitt i eiketønner til lagring ombord.Den første til å utnytte effekten kommersielt var altså Jørgen B. Lysholm, men Løiten var ikke sene om å komme etter. I tillegg til Løiten fulgte også flere andre destillerier ganske snart etter Lysholm i produksjon av linjeakevitt. Ingen av linjeakevittene var bestselgere i starten, til det var de både for sjeldne og for dyre. I dag er bare Lysholm og Løiten tilbake.Siden 1927 har rederiet Wilh. Wilhelmsen hatt enerett på, og gjennomført disse transportene for Vinmonopolet og senere Arcus. Den første turen gikk 1. august 1927 til Australia og tilbake 12. februar 1928 med linjeskipet Tungsha fra Fredrikstad.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Dege, Hroar: Historien om de norske akevitter, Kilden forlag 1997, ISBN 82-7627-016-6
Espeland, Edda og Anne-Lise Mellbye (red.): Til liniens pris - et kulturhistorisk festskrift, Media Oslo på vegne av Norske akevitters venner 2007, ISBN 8291294046
Jørgen B. Lysholm. Industrimagnat, gleden og festens inspirator, Aktietrykkeriet i Trondheim 1966
Syversen, Odd Magnar: Akevitt! : Linjer om Løiten, Løiten Brænderi 2000, ISBN 82-995700-1-8


== Eksterne lenker ==
Enerett på frakt av Linjeakevitt
Løiten Brænderi
Norske akevitters venner
Maskinførerskolen for landbruk, Vikeid

Maskinførerskolen for landbruk, Vikeid er en nedlagt skole på Vikeid i Sortland kommune i Nordland. Skolen drev opplæring i bruk av landbruks- og anleggsmaskiner. Det ble også drevet forskning innen landbruksteknikk på skolen.
Opprinnelig ble området på Vikeid kjøpt med tanke på å bygge en landbruksskole på området. Nordland fylkesting vedtok i 1939 å bygge en småbrukerskole på Vikeid. Arbeidet med å planlegge skolen gikk imidlertid i stå på grunn av krigen, og etter krigen ble planene forandret. Det var usikkert om myrene på Vikeidet egnet seg til skolebruk, og det ble også argumentert med at skolen ville ligge for langt fra Sortland sentrum. I 1947 vedtok fylkestinget at landbruksskolen i stedet skulle legges til Kleiva, sør for Sortland. På Vikeid ble det i stedet bygd et såkalt maskinprøvebruk (maskinførerskole). Maskinførerskolen var i drift fra 1954.
Skolen var administrert under Landbruksdepartementet fram til 1990, og deretter under Utdanningsdepartementet. I 1997 ble skolen egen videregående skole under Nordland fylkeskommune. I 2000 ble maskinførerskolen omgjort til en avdeling ved landbruksskolen på Kleiva (nå Sortland videregående skole, avdeling Kleiva).
De neste årene ble usikre for maskinførerskolen. I 2002 vedtok fylkestinget at skolen skulle nedlegges delvis. Det ble arbeidet for å opprettholde skolen, etter hvert i form av en friskole, men endelig nedlegging ble vedtatt i 2004, og skolen ble nedlagt sommeren 2005. Nordland fylkeskommune ønsker å selge eiendommen med skolen, men pr. mai 2007 er dette ennå ikke skjedd.
Utenfor internatet på skolen står skulpturen «Plog» av Harald Oredam.


== Kilder ==
Arkiv i Nordland: Marskinførerskolen for landbruk - Vikeid
Vesterålen Online: Nyhetsarkiv om maskinførerskolen
Alf Oxem: 50 år på Kleiva 1953-2003. Kleiva videregående skole 2003. ISBN 82-303-0096-8
Dick Forshaw

Dick Forshaw (født 20. august 1895 i Preston, død 1963) var en engelsk fotballspiller. Mest kjent er han fra tiden i Liverpool.


== Karriere ==
Forshaw spilte både for Nottingham Forest og Middlesbrough under 1. verdenskrig. 31. juli 1919 kom han gratis til Liverpool. Han fikk sin debut 8. september i 1-0 tapet i bortekampen mot Arsenal på Highbury. Hans første mål kom 12 dager senere i bortekampen mot Aston Villa på Villa Park. Målet hans ble det eneste i kampen.
Forshaw var med på laget som vant ligaen både i sesongen 1921/1922 og 1922/1923.
Totalt spilte Forshaw 288 kamper for Liverpool og scoret 124 mål for Anfield-klubben. Sesongen 1925/1926 scoret han 29 mål på 35 kamper og ble med det klubbens topscorer. Noe han også hadde vært i sesongen før.
3. mars 1927 signerte han for naboklubben Everton. Forshaw gikk til Wolverhampton i 1929. Han var også innom Hednesford Town og Rhyl Athletic før han la støvlene på hylla.
Forshaw døde i 1963.


== Statistikk ==


=== Kamper - mål ===
Liverpool: 266 ligakamper – 117 ligamål
Liverpool: 288 kamper – 124 mål.


=== Meritter for Liverpool ===
1921/1922: Ligamester 1 . Divisjon.
1922/1923: Ligamester 1 . Divisjon.


== Se også ==
Statistikk om Liverpool FC.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Profil på LFChistory.net
Profil på Liverpools offisielle hjemmeside
Tannlegeskrekk

Tannlegeskrekk er en fobi i form av irrasjonell og overdrevet frykt for tannleger. 
Den som lider av tannlegeskrekk har gjerne hatt negative opplevelser hos tannlegen i tidlig alder. Dette resulterer i at den lidende gjør alt for å unngå et tannlegebesøk, helt til det oppstår et helsemessig problem, og et tannlegebesøk blir uunngåelig. Bare tanken på å måtte oppsøke tannlegen vil utløse sterke stressymptomer hos pasienten. Dette involverer tap av nattesøvn dagen før tannlegetimen, og kan også gjøre pasienten sosialt ustabil.


== Tegn på tannlegeskrekk ==
Manglende søvn natten før tannlegetimer
Nervøsitet som blir sterkere og sterkere mens man sitter på venteværelset hos tannlege
Svette, enten før tannbehandlingen starter, eller når den har begynt
Føler seg fysisk syk (kvalm, uvel) ved tanken på å gå til tannlege
Plutselige pustevansker når tannlegen putter objekter inn i pasientens munn, eller bare ved tanken på dette


== Årsaker ==
Tannlegeskrekk er som oftest forårsaket av traumatiske opplevelser hos tannlegen, men det kan også skyldes andre årsaker. Barn blir påvirket av sine foreldres angst og feilaktige holdninger overfor tannhelsetjenesten.
Tannlegeskrekk kan innbefatte:

Frykt for tannleger
Frykt for tannbehandlinger
Frykt for smerte
Frykt for sprøyter
Frykt for at bedøvelsen ikke vil virke
Følelse av hjelpeløshet eller manglende kontroll
Flauhet for å vise tenner man er misfornøyd med


== Hyppighet ==
Norsk forening for odontofobi skriver på sine informasjonssider:
Undersøkelser viser at 5 til 10 % av den voksne befolkningen i Norge unnlater å søke regelmessig tannbehandling pga. angst. Det betyr at det i Norge finnes 70-100 000 mennesker som ikke går til tannlegen fordi de sliter med angst.


== Se også ==
Fobier – liste over fobier
Odontologi


== Referanser ==
Solbergfossbanen

Solbergfossbanen var en 7,9 km lang privatbane fra Askim til Solbergfoss ved Glomma. Banen hadde sportilknytning til Østfoldbanens Østre linje. Den ble bygget av Kristiania (Oslo) kommune og stod ferdig i 1917. Banen ble anlagt for å frakte materiell frem til Solbergfoss kraftverk som da var under oppføring (1913–1924). Banen ble brukt til godstransport i byggetiden og frem til 1937. Passasjertrafikken varte fra 1920 til banens nedleggelse i 1964. Fra 1928 ble banen betjent med såkalte skinnebusser.
Linjen er ryddet for skinnegang, og går nå stort sett som gang- og sykkelvei og turvei. Det ligger fortsatt skinner på broen ut til kraftverket. Svingskiva i Askim er fortsatt delvis bevart. Skinnebussene, kalt «Gamla» og «Padda», er tatt vare på av Norsk Jernbaneklubb.


== Linjekart ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bruksbanen Askim–Solbergfoss – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«6 treff på Solbergfossbanen». Digitaltmuseum. Besøkt 17. desember 2017. 
Solbergfossbanen i openstreetmap.org
Front Row

Front Row er en mediasenter-programvare for Apples Mac OS X, tilsvarende Windows Media Center for Windows. Det ble først introdusert sammen med iMac G5 i 2005, og har siden vært inkludert med alle nye maskiner. Front Row kan brukes til å bla i og vise fram bilder, video og musikk fra maskinen, samt se DVD-er og lytte til podcasts. Programvaren er basert på iTunes og iPhoto, og kontrolleres med tastaturet eller en Apple Remote.


== Versjon 2 ==
Versjon 2 ble lansert i november 2007, og følger med Mac OS X Leopard. Nytt versjonen 2 er:

Nye funksjoner som streaming av filmer, musikk og bilder fra internett
Ny åpningsanimasjon
Egen oppstartsapplikasjon i tillegg til tastatursnarveien (Command-Escape)
Støtte for AirTunes er fjernet
The Motorhomes

The Motorhomes var et svensk rockeband fra Jönköping. Bandet ble dannet i 1997 og ga ut to album: Songs for Me (And My Baby) (1999) and The Long Distance Runner (2002). Deres største hit var «Into the night» på deres første album. Sangen handlet om hunden Laika som ble som første hund i historien sendt til verdensrommet i Sputnik 2, og som døde 3-4 timer etter utskytningen. Bandet ble oppløst i 2004 etter at vokalisten Mattias Edlund hadde besluttet å gi seg av personlige årsaker.


== Medlemmer ==
Mattias Edlund (vokal)
Adam Starck (gitar)
Peder Cleasson (trommer)
Petur Mogensen (bassgitar)
Tivoli Audio

Tivoli Audio er et amerikansk selskap som produserer hovedsakelig radioer og annet lydutstyr. Selskapet ble startet av Tom DeVesto. Tivoli Audio legger vekt på et enkelt og funksjonelt design uten overflødige knapper. Henry Kloss har designet flere av modellene. 
Selskapet er mest kjent for modulbaserte radioer som kan brukes som en enkeltstående mono-enhet eller tilkobles en ekstra høyttaler for å oppnå stereo. Disse modellene har også minijack-plugger for aktiv subwoofer, CD/MP3-spiller og utlinje.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Tivoli Audio – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
MagSafe

MagSafe er strømkontakten på Apples bærbare datamaskiner, MacBook, MacBook Air og MacBook Pro. MagSafe er designet for å hindre at kontakten blir ødelagt om noen snubler i strømledningen. Derfor er selve pluggen på MagSafe magnetisk, slik at om noen kommer borti ledningen, bare detter den ut i stedet for å rive ned maskinen eller knekke pluggen. 
MagSafe har et rundt, lite statuslys som lyser oransje mens maskinen lader, og blir grønt når den er fulladet. Hele kontakten, fra støpselet og frem til selve pluggen, er hvit.
Fuglekonger

Fuglekonger (Regulus) er ei slekt med fugler. Gruppa tilhørte tidligere sangerfamilien.
Gruppa omfatter 7 arter, og forekommer i Nord-Amerika og Eurasia, hvorav en hekkende i Norge, fuglekonge. 


== Inndeling ==
Inndelingen følger Birds of the World i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på gruppene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017).

Passeriformes, spurvefugler
Passeri, sangfugler
Passerida
Reguloidea
Regulidae, fuglekongefamilien
Regulus, fuglekonger
R. satrapa, ildkronefuglekonge
R. calendula, rubinfuglekonge
R. regulus, fuglekonge
R. goodfellowi, prydfuglekonge
R. madeirensis, madeirafuglekonge
R. ignicapilla, rødtoppfuglekonge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) fuglekonger – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) fuglekonger i Global Biodiversity Information Facility 
(no) fuglekonger hos Artsdatabanken 
(sv) fuglekonger hos Dyntaxa 
(en) fuglekonger hos Fauna Europaea 
(en) fuglekonger hos ITIS 
(en) fuglekonger hos NCBI 
(en) Kategori:Regulus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Regulus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Regulus – detaljert informasjon på Wikispecies
Kjell-Erik Kallset

Kjell-Erik Nordenson Kallset (født 22. september 1967 i Kristiansund) er en norsk journalist, tidligere leder av politisk avdeling og nyhetsleder i Dagsavisen, fra 2010 nyhetssjef i Klassekampen og fra 2018 kommunikasjonssjef i Fagforbundet.Kallset arbeidet i Driva i 1987-1988 og var informasjonssjef i Nei til EU i 1993-1997. Deretter begynte han i politisk avdeling i Dagsavisen. Kallset er tidligere varaordfører i Tingvoll kommune på Nordmøre, for Arbeiderpartiet.
Kallset var den første journalisten i Dagsavisen som fikk lov til å skrive på nynorsk. Han fikk i 2007 Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar for sin bruk av nynorsk i Dagsavisen.


== Bibliografi ==
Makta midt i mot. Kampen om EU og Arbeiderpartiets sjel, Forlaget Manifest (2009) ISBN 978-82-92866-19-1


== Referanser ==
Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar

Kulturdepartementet sin nynorskpris for journalistar er en journalistpris som ble opprettet i forbindelse med åpningen av Nynorsk mediesenter i NRK i 2004. Målet med prisen er å bidra til økt bruk av nynorsk i media, og å gi en oppmerksomhet hvert år til en journalist som har utmerket seg med levende og godt nynorsk i media og som gjennom arbeidet sitt har gitt nynorsken status og innpass på nye område.
Prisen er på 75 000 kroner (tidligere 50 000 kr) og et kunstverk. Prisen ble delt ut første gangen i 2006.


== Prismottakere ==
2006: Linda Eide, NRK.
2007: Kjell-Erik Kallset, Dagsavisen.
2008: Odd Reidar Solem, TV 2.
2009: Ronny Brede Aase, NRK P3
2010: Astrid Brekken, NRK
2011: Njord V. Svendsen, Bergens Tidende
2012: Katrine Sele, Firda og Hilde Sandvik
2013: Christian Wiik Gjerde, NRK P1
2014: Ingunn Solheim, NRK
2015: Jan Zahl, Stavanger Aftenblad
2016: Jon Hustad, Dag og Tid
2017: Jens Kihl og Guri Kulås, Klassekampen
2018: Harald Thingnes, NRK
2019: Kjersti Mjør, Bergens Tidende
2020: Eivind Molde, NRK


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nynorsk mediesenter
Nynorsk mediesenter

NRK Nynorsk mediesenter ble opprettet 2. september 2004 som en del av NRK Sogn og Fjordane i Førde. Senteret er et nasjonalt kurs og kompetansesenter for bruk av nynorsk i media.
Blant årsakene til opprettelsen var å bidra til økt bruk av nynorsk i NRK. Blant annet viste det seg at antall nynorskbrukende journalister i NRK gikk tilbake fra 19 % til 13 % i perioden 1988 til 2003. Nynorsk i NRK var sterkt knyttet til distriktskontorene samt til nyheter. Bare 5 prosent av de som arbeidet med barne- og ungdomsprogram benyttet nynorsk.
Mediesenteret tar opp et kull på fem nynorskpraktikanter hvert halvår, som får et intensivkurs i journalistikk, der studentene får praktisk erfaring i form av praksis i NRK-systemet. I tillegg arrangeres kurs for andre.
Det var daværende kirke- og kulturminister Valgerd Svarstad Haugland som åpnet senteret, noe hun hadde engasjert seg i personlig.


== Eksterne lenker ==
Nynorsk mediesenter
Nynorsk mediesenter – ein styrke for nynorsken
Kamov

Kamov («Камов») er et byrå for utvikling av helikoptere opprettet i Sovjetunionen i 1948. Byrået er oppkalt etter Nikolaj Ilitsj Kamov som allerede hadde utmerket seg etter den andre verdenskrig med sine lette helikoptre. Byrået har utviklet en rekke forskjellige modeller for både militært og sivilt bruk, og har utmerket seg som leverandør av helikoptre til den sovjetiske marine. Kamov leverte sin første modell i form av Ka-10 i 1950, og skiller seg fra andre produsenter ved at de fleste modellene bruker to kontraroterende rotorer i motsetning til den mer vanlige konfigurasjonen med én hovedrotor og halerotor. 


== Liste over modeller ==

Ka-10
Ka-15
Ka-18
Ka-22
Ka-25
Ka-26
Ka-27
Ka-28
Ka-29
Ka-31
Ka-32
Ka-33
Ka-50
Ka-60
Ka-62
Ka-115
Ka-126
Ka-128
Ka-226
Ka-327


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kamov – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Helge Hafsås

Helge Hafsås (født 5. januar 1966 i Olden i Stryn kommune) er en norsk friidrettsutøver (maraton). Han representerer Olden IL. 
12. mai 2007 vant han Ålesund maraton og tok med det sin 100. maratonseier på 127 forsøk. Hafsås er ifølge NRK den første i verden til å vinne 100 maratonløp. Hans beste tid på maraton er 2.29,29 fra Ålesund maraton, 15. mai 2004. Resultatet er blant de 200 beste tidene i Norge per 1. januar 2008Hafsås holder også norgesrekorden, eller riktigere, bestenotering på 100 km løp, med tiden 6.50,15 fra løpet Bergen Ultra 21. oktober 2006. Det noteres ikke offisielle norske rekorder på denne distansen.


== Referanser ==
Reverend Timothy Lovejoy

Timothy «Tim» Lovejoy (ofte kalt Reverend Lovejoy) er en fiktiv pastor i den tegnede, amerikanske TV-serien Simpsons.
Lovejoy er ikke spesielt opptatt av å leve etter Bibelen og kan ikke fordra Ned Flanders, som hele tiden vil spørre ham om hvordan han kan bli en bedre kristen. Han er også svært glad i modelltog. Pastor Lovejoy snakker med en mørk, monoton stemme, noe som fører til at Homer ofte sovner i kirken. Marge Simpson drar gjerne med seg hele familien i kirken på søndag, til Homers skrekk.


== Bakgrunn ==
Lovejoy fikk sin utdannelse ved Texas Christian University i Fort Worth, Texas og kom først til Springfield på 1970-tallet som en ivrig, entusiastisk, ung mann. Men han ble etter hvert kynisk og desillusjonert over sin tjeneste - mest på grunn av Ned Flanders, som stadig plager ham med mindre problemer som å begjære sin egen kone, eller fordi han trodde at han hadde svelget en tannpirker. Lovejoy demonstrerer sin aksept for hinduismen når han gjennomfører en hinduistisk ekteskapsseremoni for Kwik-E-Mart-butikkeieren Apu Nahasapeemapetilon. Selv om Lovejoy ikke vet særlig mye om andre religioner. Han har også vært med på et religiøst radio-program sammen med en jødisk rabbiner, og han innrømmer at evolusjon kan være sann.
Imidlertid tolererer han ikke buddhismen, ette at Lisa Simpson konverterte til den. Lovejoy bruker to forskjellige Rolodex: en for kristne, og en for ikke-kristne. Selv om han opprinnelig ser ut til å ha akseptert evolusjonsteorien, tok han senere til orde for kreasjonisme for å øke medlemskapet til kirken hans. Han godtar heller ikke romersk-katolisisme. Lovejoy er ikke alltid like begeistret for Bibelen. Det er usikkert om han i det hele tatt eier en bibel selv, når det en gang blir uttalt at han låner en bibel på biblioteket hver uke.
Men pastor Lovejoy har vist seg å gjøre ting som kan bli ansett som syndige. Lovejoy har vært kjent for å utnytte sin menighet for å motta donasjoner, han har slåss mot en romersk-katolsk prest, og antydet at han en gang brente ned kirken sin for å få utbetalt en forsikring. I episoden «The Joy of Sect» fra sesong ni, blir flere innbyggere fra Springfield narret til å bli med i en kult, og Lovejoy kidnapper Homer Simpson sammen med Groundskeeper Willie. Men når Lovejoy ser romskipet dukke opp fra den «forbudte låven» kaster han sin religiøse krage på bakken. Men etter at det er avslørt at romskipet var en bløff, legger Ned Flanders merke til prestekragen hans på bakken - og Lovejo plukker den opp, og setter den på seg igjen.
I episoden «Secrets of a Successful Marriage» fra den femte sesongen, en episode som handlet om ekteskapsrådgivning, anbefaler Lovejoy og hans sladrete kone Helen, at Marge burde skille seg fra Homer. Selv om Marge protesterer mot dette, og påpeker hvordan Bibelen har strenge retningslinjer mot ting som skilsmisse. Lovejoys kone Helen ble opprinnelig fremstilt som en ekstremt moralistisk og dømmende, som elsker å komme med sladder om alle de andre innbyggerne i Springfield.
Frøken Snehvit

Frøken Snehvit er en roman av Knut Faldbakken. Boka handler om Jon og seks andre barn som bor i et byggefelt på 1950-tallet. En dag flytter en mystisk ung dame inn i et av de eldre husene i utkanten av byen. Alle blir oppmerksom på frøken Snehvit, og barna vil gjerne få vite hva hun driver med inne i huset sitt, alene og alt. 
Romanen tar opp temaer som pubertet, vennskap og foreldres trangsynte oppfatning av det å være i puberteten. 
I tillegg peker boka tilbake på Faldbakkens roman Insektsommer fra 1972.