Nettsommerfugler

Nettsommerfugler er en gruppe som omfatter våre mest estetiske sommerfugler.
De norske artene er admiral, dagpåfugløye, hvit c, kirsebærsommerfugl, neslesommerfugl, fire rutevinger (Iduns, mørk, prikk- og marimjellerutevinge), sørgekåpe og tistelsommerfugl. I alt omfatter underfamilien slik den i dag blir forstått nær 500 kjente arter av robuste og ofte fargerike sommerfugler.


== Utseende ==
Middelsstore til ganske store (vingespenn 25 – 120 mm) sommerfugler, forholdsvis robuste. Kroppen har ofte lange, men glisne, oppstående hår. Hodet har nokså lange, fremstrakte labialpalper, velutviklet sugesnabel og antenner som er nokså kraftige, markert klubbeformet og rundt halvparten så lange som forvingene. Som hos de aller fleste Nymphalidae er forbeina redusert. Vingene er store, vanligvis med bølgete eller flikete ytterkant. De er gjerne ganske fargerike. Grunnfargen er oftest oransje, rødlig eller svart, med tverrbånd og/eller flekker i forskjellige farger, ofte inkludert blått. Mange har en bord av halvmåneformede flekker langs vingekantene. Larvene er vanligvis mørke, kledt med mer eller mindre lange, forgrenete pigger.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene er vanligvis gode flyvere, som gjerne besøker blomster. Mange av de nordlige artene (neslesommerfugl, admiral, dagpåfugløye, hvit c, av og til også tistelsommerfugl) har larver på brennesle (Urtica dioica), ellers kan larver finnes på mange ulike urter, busker og trær. De piggete larvene lever gjern selskapelig, og lager løse silkespinn der de oppholder seg når de ikke er ute og spiser. Piggene ser ut til å beskytte dem mot de fleste rovdyr, derimot er de ofte svært utsatte for snylteveps som legger egg på dem. Mange av de nordlige artene overvintrer som voksne sommerfugler, i barksprekker, hule trær, uthus og andre lite frostutsatte steder. Andre, som de vandrende artene admiral og tistelsommerfugl, har ikke denne evnen og fryser i hjel om høsten i nordlige strøk.


== Vidt utbredte vandrere ==
En del Nymphalidae kan vandre over lange avstander, mens andre er mer stedbundne. Av de artene som forekommer i Norge er admiralen (Vanessa atalanta), tistelsommerfuglen (Vanessa cardui) og sørgekåpen (Nymphalis antiopa) kjente vandrere. De to førstnevnte kan ikke overleve vinteren i Norge, mens sørgekåpen overvintrer. Innflygingene av admiral og tistelsommerfugl til Norge er praktisk talt årvisse og noen ganger så store at disse sommerfuglene er de tallrikeste sommerfuglene i Sør-Norge om sommeren og høsten. Den vandrende slekten Vanessa finnes over hele verden, særlig er tistelsommerfuglen vidt utbredt. Den forekommer praktisk talt over alt der det ikke er altfor kaldt og er kanskje det insektet som har spredt seg videst uten menneskets hjelp.


== Systematisk inndeling ==

 

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Nymphalinae Swainson, 1827
Coeini Scudder, 1893 – seks arter, Sør-Amerika
Pycina zamba Doubleday, 1849 – Sør-Amerika, usikker plassering
Junoniini Reuter, 1896 – 80 arter, stort sett tropiske
rutevinger, Melitaeini Newman, 1869 – ca. 280 arter, alle verdensdeler
Kallimini Doherty, 1886 – 22 arter, Afrika og Asia
afrikansk bladsommerfugl,Kallimoides rumia (Westwood, 1850) – Afrika
Victorinini Scudder, 1893 – 10 arter, Amerika
Vanessula milca (Hewitson, 1873) – Afrika, etterligner Acraea (Acraeini)
Rhinopalpa polynice (Cramer, 1779) – Sørøst-Asia
Nymphalini – ca. 100 arter, alle verdensdeler


== Litteratur ==
Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8
Wahlberg, N. og Brower, A.V.Z. (2006) Nymphalinae på Tree of life html


== Eksterne lenker ==
(no) nettsommerfugler hos Artsdatabanken 
(sv) nettsommerfugler hos Dyntaxa 
(en) nettsommerfugler hos Fauna Europaea 
(en) nettsommerfugler hos Fossilworks 
(en) nettsommerfugler hos ITIS 
(en) nettsommerfugler hos NCBI 
(en) Kategori:Nymphalinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nymphalinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
The Nymphalidae Systematics Group: The Subfamily Nymphalinae
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 28.12. 2011