Uglefamilien

Uglefamilien (Strigidae) er den største familien i ordenen ugler (Strigiformes), som dessuten omfatter tårnuglefamilien (Tytonidae). Uglefamilien omfatter cirka 215 arter, som er fordelt i 31 slekter. Tradisjonelle ugler skiller seg visuelt fra tårnugler gjennom et rundt heller enn hjerteformet ansikt.
Ifølge gammel norsk tradisjon varsler ugla dødsfall når den skriker nær huset. Derfor ble den kalt nåfugl (av norr. nár, som betyr dødning eller lik). De mest tallrike artene er kattugle, spurvugle og perleugle, men både hubro, lappugle, snøugle, slagugle, haukugle, hornugle og jordugle hekker også her. I tillegg hender det at andre arter besøker oss, men de hekker ikke her.
Bestandene av ugler varierer gjerne i takt med smågnagerbestandene. Spesielt vånd (Arvicola amphibius) er viktig, men den store snøugla er mer av en lemenspesialist (Lemmus lemmus). Ugler eter imidlertid også annet. Hubroen er for eksempel så stor at den kan ta piggsvin (Erinaceus europaeus) og hare (Lepus timidus). Det finnes endog eksempler på at den har tatt rødrev (Vulpes vulpes).Uglene i Norge og deres leveområder ivaretas i dag av naturmangfoldloven, uavhengig av Norsk rødliste for arter. Alle ugler, unntatt hubro og snøugle, ble imidlertid fredet alt fra 1. juli 1930 (etter Jaktloven av 1889). Snøugla ble fredet fra 3. april 1965 (etter Jaktloven av 1951). Da så alle dagrovfugler ble fredet fra 16. juni 1971 (etter Jaktloven av 1951) ble også endelig hubroen fredet.


== Beskrivelse ==
Ugler er storhoda nattaktive raptorer, med kraftfulle krummede nebb, et rundt ansikt innrammet med en disklignende fjærpryd og karakteristiske store øyne, kompakt kropp, moderat kort stjert og sterke føtter bestyrket med dolkelignende klør. Artene varierer i størrelse fra små til store (12–75 cm). Fjærdrakten er gjerne kamuflasjefarget og tilpasset habitatet fuglene lever i.I motsetning til oss mennesker, kan ikke ugler bevege øynene i særlig grad. Øyebevegelser er faktisk begrenset til mindre enn 1°. Til gjengjeld kan uglene snu hodet mer enn 270°. Ugler ser heller ikke spesielt godt når det er svært mørkt, slik mange tror. De mangler nemlig det lysreflekterende laget (tapetum) som mange pattedyr har. Tamkatten ser faktisk mye bedre enn uglene i stummende mørke. Til gjengjeld er dagsynet utmerket hos ugler, og slett ikke noe dårligere enn hos andre fugler.


== Utbredelse og habitat ==
Utbredelsen er kosmopolitisk og artene i uglefamilien okkuperer alle verdens større terrestriske habitat, men mangler i ekstremt høye elevasjoner og i treløse ørkenområder, som Sahara. Ingen arter habiterer heller i Antarktika, men det er ugler som trives i arktisk klima. Artene finnes fra havnivå og opp til cirka 2 000 moh., lokalt faktisk opp mot hele 4 700 moh.


== Inndeling ==
Inndelingen av uglefamilien følger Taxonomy in Flux og er i hovedsak basert på Wink et al. (2008) og Fuchs et al. (2008b). Familien er delt i tre underfamilier, hvorav en består av seks tribus.
Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008). Norske navn i parentes er ikke offentlige navn.

Strigiformes, ugler
Strigidae, uglefamilien
Ninoxinae, (falkugler eller haukugler)
Uroglaux
U. dimorpha, papuaugle
Sceloglaux
S. albifacies, latterugle (†)
Ninox
N. rufa, rustfalkugle
N. strenua, våkugle
N. sumbaensis, småsumbaugle
N. novaeseelandiae, nattsvermerugle
N. connivens, bjeffeugle
N. rudolfi, sumbafalkugle
N. boobook, boobookugle
N. japonica, nordfalkugle
N. scutulata, orientfalkugle
N. randi, sjokoladeugle
N. burhani, togianfalkugle
N. obscura, mørkfalkugle
N. affinis, andamanfalkugle
N. philippensis, filippinerfalkugle
N. spilocephala, mindanaofalkugle
N. mindorensis, mindorougle
N. spilonotus, tablasfalkugle
N. rumseyi, sebufalkugle
N. leventisi, camiguinfalkugle
N. reyi, sulufalkugle
N. ochracea, okerfalkugle
N. ios, kanelfalkugle
N. squamipila, molukkfalkugle
N. hypogramma, halmaherafalkugle
N. forbesi, tanimbarfalkugle
N. natalis, christmasfalkugle
N. theomacha, hekseugle
N. meeki, manusfalkugle
N. punctulata, sulawesifalkugle
N. variegata, bismarckfalkugle
N. odiosa, alvefalkugle
N. jacquinoti, salomonfalkugle
Surniinae, (svaleugler)
Xenoglaux
X. loweryi, kinnskjeggugle
Micrathene
M. whitneyi, alveugle
Aegolius
A. funereus, perleugle
A. acadicus, slipeugle
A. gradyi, (bermudaperleugle) (†)
A. ridgwayi, kanelugle
A. harrisii, svartbrynugle
Heteroglaux
H. blewitti, karmaugle
Athene
A. superciliaris, gasserfalkugle
A. cunicularia, graveugle
A. noctua, kirkeugle
A. brama, tempelugle
Smithiglaux
S. capensis, gressugle
S. albertina, tutsiugle
Taenioglaux (gjøkugler)
T. cuculoides, orientgjøkugle
T. castanoptera, javagjøkugle
T. radiata, indiaugle
T. castanota, singaleserugle
Surnia
S. ulula, haukugle
Glaucidium
G. perlatum, savanneugle
G. passerinum, spurveugle
G. brodiei, janusugle
G. tephronotum, gråhodeugle
G. sjostedti, skarabidugle
Phalaenopsis (underslekt)
G. gnoma, gnomugle
G. cobanense, cobanugle
G. siju, kubaugle
G. costaricanum, costaricaugle
G. nubicola, neblinaugle
G. jardinii, oreadeugle
G. bolivianum, yungasugle
G. parkeri, vetteugle
G. hardyi, jungelugle
G. mooreorum, pernambucougle
G. minutissimum, knøttugle
G. nana, skjellgranugle
G. griseiceps, askehodeugle
G. sanchezi, tamaulipasugle
G. palmarum, colimaugle
G. peruanum, peruugle
G. brasilianum, øgleugle
Striginae, (egentlige ugler)
Otini, (hornugler)
Pyrroglaux
P. podargina, palauugle
Mascarenotus
M. grucheti, (réunionugle)
M. sauzieri, (mauritiusugle)
M. murivorus, (rodriguesugle)
Otus
O. icterorhynchus, epifyttugle
O. ireneae, sokokeugle
O. sagittatus, hvitpanneugle
O. rufescens, rustugle
O. thilohoffmanni, serendibugle
O. balli, andamanugle
O. alfredi, floresugle
O. spilocephalus, hammerugle
O. brookii, rajaugle
O. angelinae, javaugle
O. mentawi, mentawaiugle
O. bakkamoena, landsbyugle
O. lettia, halsbåndugle
O. lempiji, krageugle
O. fuliginosus, palawanugle
O. semitorques, kamiugle
O. gurneyi, dråpeugle
O. nigrorum, negrosugle
O. megalotis, filippinerugle
O. everetti, småfilippinerugle
O. pamelae, (arabiadvergugle)
O. silvicola, bambusugle
O. scops, dverghornugle
O. hartlaubi, saotoméugle
O. pembaensis, pembaugle
O. senegalensis, akasieugle
O. brucei, ravineugle
O. mirus, mindanaougle
O. longicornis, luzonugle
O. mindorensis, mindorougle
O. jolandae, lombokugle
O. magicus, trollugle
O. sulaensis, (suladvergugle)
O. siaoensis, (siaudvergugle)
O. mantananensis, suluugle
O. elegans, ryukyuugle
O. manadensis, sulawesiugle
O. collari, sangiheugle
O. beccarii, biakugle
O. umbra, simeulueugle
O. enganensis, engganougle
O. alius, nikobarugle
O. madagascariensis, torotorokaugle
O. rutilus, madagaskarugle
O. mayottensis, mayotteugle
O. pauliani, komorugle
O. moheliensis, mohéliugle
O. capnodes, anjouanugle
O. insularis, mahéugle
O. socotranus, (sokotradvergugle)
O. sunia, orientugle
Asionini, (øreugler)
Ptilopsis
P. leucotis, hvitfjesugle
P. granti, rødøyeugle
Nesasio
N. solomonensis, kampugle
Asio
A. flammeus, jordugle
A. clamator, stripeugle
A. stygius, styksugle
A. grammicus, jamaicaugle
A. otus, hornugle
A. abyssinicus, fjellhornugle
A. madagascariensis, gasserhornugle
Megascopini, (hvinugler eller kvinugler)
Psiloscops
P. flammeolus, flammeugle
Gymnasio
G. nudipes, puertoricougle
Margarobyas
M. lawrencii, gulbeinugle
Megascops
M. trichopsis, morseugle
M. clarkii, panamaugle
M. albogularis, andesugle
M. choliba, tropeugle
M. koepckeae, quechuaugle
M. sanctaecatarinae, duskugle
M. barbarus, guatemalaugle
M. cooperi, krattugle
M. asio, lundugle
M. kennicottii, totemugle
M. seductus, blsasugle
M. guatemalae, mestisugle
M. roboratus, maranonugle
M. watsonii, amazonugle
M. atricapilla, indianerugle
M. colombianus, colombiaugle
M. ingens, tåkeugle
M. petersoni, lojaugle
M. marshalli, inkaugle
M. hoyi, saltaugle
Pulsatricini,
Lophostrix
L. cristata, hvittoppugle
Pulsatrix
P. perspicillata, brilleugle
P. koeniswaldiana, gulbrynugle
P. melanota, rustkinnugle
Strigini, (skogugler)
Jubula
J. lettii, mankeugle
Strix
S. nebulosa, lappugle
S. uralensis, slagugle
S. davidi, sichuanugle
S. aluco, kattugle
S. nivicolum, orientkattugle
S. ocellata, hinduugle
S. seloputo, gulfjesugle
S. leptogrammica, brunlinjeugle
S. butleri, klippeugle
S. woodfordii, panugle
S. hadorami, (vestklippeugle)
Ciccaba
C. occidentalis, flekkugle
C. varia, høvdingugle
C. sartorii, (askeugle)
C. fulvescens, mayaugle
C. hylophila, paranáugle
C. rufipes, chileugle
C. chacoensis, chacougle
C. virgata, demonugle
C. nigrolineata, sotugle
C. huhula, gitterugle
C. albitarsis, brynjeugle
Bubonini, (ørnugler)
Bubo, hubroer
B. scandiacus, snøugle
B. virginianus, amerikahubro
B. bengalensis, bengalhubro
B. africanus, flekkhubro
B. cinerascens, sahelhubro
B. ascalaphus, ørkenhubro
B. bubo, hubro
B. coromandus, braminhubro
B. leucostictus, billehubro
Nyctaetus
N. shelleyi, herkuleshubro
N. lacteus, gråhubro
Scotopelia (flodugler)
S. peli, storflodugle
S. ussheri, liberiaflodugle
S. bouvieri, galleriflodugle
Ketupa (fiskeugler)
K. nipalensis, skoghubro
K. sumatrana, malayhubro
K. vosseleri, usambarahubro
K. poensis, småhubro
K. philippensis, rusthubro
K. blakistoni, nordfiskeugle
K. zeylonensis, brunfiskeugle
K. flavipes, rustfiskeugle
K. ketupu, malayfiskeugle


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) uglefamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) uglefamilien i Encyclopedia of Life 
(en) uglefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) uglefamilien hos Artsdatabanken 
(sv) uglefamilien hos Dyntaxa 
(en) uglefamilien hos Fauna Europaea 
(en) uglefamilien hos Fossilworks 
(en) uglefamilien hos ITIS 
(en) uglefamilien hos NCBI 
(en) Kategori:Strigidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Strigidae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons