jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Caesalpinioideae

Caesalpinioideae er en underfamilie i erteblomstfamilien (Fabaceae, tidl. Leguminosae), i ordenen Fabales. Den ble tidligere, for eksempel i Cronquist-systemet, regnet som en selvstendig familie, Caesalpiniaceae.
De har vanligvis store, bilateralt symmetriske blomster. Det øverste kronbladet (fanen) sitter innenfor de andre kronbladene. Støvbærerne er frie. Bladene er som regel likefinnete. Gruppen omfatter 160 slekter med 1930 arter. De er hovedsakelig trær og busker som vokser i tropiske og subtropiske strøk. Én art, johannesbrødtre, vokser vilt i Sør-Europa. 
Mange arter brukes som prydtrær i hager, parker og gater i varme land. Vanlig plantet rundt Middelhavet er korstorn (Gleditsia triacanthos), flamboyant (Delonix regia), påfuglhale (Caesalpinia pulcherrima), Parkinsonia aculeata, Senna corymbosa og Senna didymobotrya. Korstorn og kentuckykaffe (Gymnocladus dioicus) kan plantes på milde steder i Norge.
Noen arter, blant annet judastre og Amherstia nobilis, ble tidligere regnet til denne gruppen. De har vist seg å ha en mer basal posisjon i erteblomstfamilien og er flyttet til andre underfamilier. Den tidligere underfamilien Mimosoideae har derimot vist seg å være en delgruppe av Caesalpinioideae og bør derfor flyttes hit.


== Kilder ==
APWebsite – Fabaceae Besøkt 28. september 2014.
H. Vedel (1977). Trær og busker ved Middelhavet. Cappelen. s. 57–62. ISBN 82-02-03708-5. 
M. Blamey og C. Grey-Wilson (2004). Wild Flowers of the Mediterranean (2 utg.). London: A & C Black. s. 110–111. ISBN 0-7136-7015-0. 
N. Azani m.fl. (2017). «A new subfamily classification of the Leguminosae based on a taxonomically comprehensive phylogeny: The Legume Phylogeny Working Group (LPWG)». Taxon. 66 (1): 44–77. ISSN 0040-0262. doi:10.12705/661.3. 


== Eksterne lenker ==

(en) Caesalpinioideae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Caesalpinioideae hos NCBI 
(en) Caesalpinioideae hos The International Plant Names Index 
(en) Caesalpinioideae hos Tropicos 
(en) Kategori:Caesalpinioideae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Caesalpinioideae – detaljert informasjon på Wikispecies
Starrfamilien

Starrfamilien eller halvgrasfamilien (Cyperaceae) er en plantefamilie i ordenen Poales. Den omfatter ca. 5700 arter fordelt på 98 planteslekter.


== Kjente slekter ==
Den tidligere sivaksslekta (Scirpus) er nå splittet, og artene er fordelt på andre slekter.

rustsivaksslekta (Blysmopsis)
flatsivaksslekta (Blysmus)
havsivaksslekta (Bolboschoenus)
knollsivaksslekta (Bulbostylis)
starrslekta (Carex)
storak-slekta (Cladium)
skjermsivaksslekta (Cyperus)
sumpsivaksslekta (Eleocharis)
flytesivaksslekta (Eleogiton)
myrullslekta (Eriophorum)
frynsesivaksslekta (Fimbristylis)
bustsivaksslekta (Isolepis)
tustslekta (Kobresia)
myrak-slekta (Rhynchospora)
sjøsivaksslekta (Schoenoplectus)
skjeneslekta (Schoenus)
skogsivaksslekta (Scirpus)
sveltullslekta (Trichophorum)


== Litteratur ==
«Cyperaceae». APWEbsite. Besøkt 6. april 2021. 
«Cyperaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) The families of flowering plants. Besøkt 6. april 2021. 
«Cyperaceae». Plants of the World Online. Kew Science. Besøkt 6. april 2021. 
«Cyperaceae». Flora of China. Besøkt 6. april 2021. 


== Eksterne lenker ==
(en) starrfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) starrfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) starrfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) starrfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) starrfamilien hos Dyntaxa 
(en) starrfamilien hos Fossilworks 
(en) starrfamilien hos ITIS 
(en) starrfamilien hos NCBI 
(en) starrfamilien hos Panarctic Flora 
(en) starrfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) starrfamilien hos Tropicos
Kantor

Tittelen kantor (av latinsk cantor, «sanger») betegner innen kristendommen en leder for et kirkekor.


== Den norske kirke ==
I Den norske kirke har en kantor det overordnede musikalske ansvaret i menigheten. Tjenesteordningen sier at kirkemusikktjenesten har som formål å gi menigheten et musikalsk uttrykk i gudstjeneste og øvrig menighetsliv. Kirkens kantorer er forpliktet på de planer og prioriteringer menighetsrådet fastsetter i samråd med kirkelig fellesråd. For å bli kantor i Den norske kirke kreves 4 års kirkemusikalsk utdanning, en fireårig bachelor i utøvende kirkemusikk. Du kan alternativt ta en treårig bachelor i kirkemusikk, i tillegg til 60 studiepoeng i musikk, kristendomskunnskap, kirkefag, pedagogikk eller diakoni.
Det skjer imidlertid ofte at søkere på en kantorstilling ikke har kantorutdanning. Da kan det ansettes andre kvalifiserte søkere, som får tittelen organist. Ansvarlig for kor og musikk i en domkirke har stillingstittel domkantor.
Har du annen fireårig musikkutdanning på bachelornivå, kan du søke Kirkerådet om å bli kantor. De har som krav at søkeren har kompetanse i liturgikk og hymnologi, orgelspill og korledelse. Det betyr i praksis at du kan ta et påbyggingsår som er tilrettelagt av kirkemusikkutdanningene for musikere som ønsker å kvalifisere seg til kantortjeneste. Avtaler mellom de ulike utdanningsinstitusjonene og Kirkerådet gjør at studenter som gjennomfører tilleggsutdanningen automatisk blir kvalifisert som kantor. Dermed trenger du ikke å søke Kirkerådet på egenhånd. Les hvor i Norge du kan studere kirkemusikk.


== Jødedommen ==
I jødisk sammenheng betegner kantor vanligvis en profesjonell forsanger eller solist i synagogen (synonym: hazzán).


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av kantor
Kantate

Kantate (av latin cantare, «synge») brukes oftest om en vokal komposisjon akkompagnert av instrumenter. Kantaten har som regel mer enn én sats.Fram til 1500-tallet var det stort sett bare vokalverker som ble regnet som seriøs musikk. Først med instrumentalmusikkens fremmarsj på 1600-tallet ble begrepet «kantate» introdusert som betegnelse for vokale komposisjoner for å skille dem fra instrumentalmusikkens sonater. Kantater kunne blant annet være komponert for en spesiell anledning, for eksempel leilighetsdikt med musikk til kroninger og andre merkedager. En rekke kantater blant annet av Bach, er skrevet for kirkelige høytider. Fra midten av 1600-tallet til slutten av 1700-tallet var kantater for ett eller to soloinstrumenter, en populær form for italiensk kammermusikk. Disse kantatene var gjerne akkompagnert av cembalo og kanskje noen få andre soloinstrumenter.
I senere tid, fra stiftelsen i 1950, har mannskoret Svæveru' ved Norges Handelshøyskole videreført og utviklet kantatekunsten og har i sitt repertoar til enhver tid rundt 30 kantater, fra et utvalg på over 100 verker siden Korets begynnelse.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Herbert Seifert: «Kammerkantate» i Oesterreichisches Musiklexikon. Onlineutgaven, Wien 2002 ff., ISBN 3-7001-3077-5.
Dagmar Glüxam: «Solokantate» i Oesterreichisches Musiklexikon. Onlineutgaven, Wien 2002 ff., ISBN 3-7001-3077-5.
Horowitz

Horowitz:

Anthony Horowitz
Scott Jay «Doc» Horowitz
Vladimir Horowitz
Almefamilien

Almefamilien er en plantefamilie som omfatter åtte slekter med løvfellende eller eviggrønne trær og busker. Bladene sitter spredt og er som regel asymmetriske ved basis. Blomstene er tve- eller enkjønnede, og pollineringen skjer med vinden. Frukten kan være en steinfrukt, samara eller nøtt.
Familien er hovedsakelig utbredt i de tempererte strøkene på den nordlige halvkule, spesielt i Asia, men det er også noen tropiske arter. Gruppen mangler helt i Australia og stillehavsområdet. En fylogenetisk studie basert på molekylærgenetikk viser at familien omfatter to klader, en tropisk med Ampelocera, Phyllostylon og Holoptelea, og en nordlig temperert med de resterende slektene.
Den tidligere underfamilien Celtidoideae (Aphananthe, Celtis, Gironniera, Pteroceltis og Trema) er flyttet fra almefamilien til hampfamilien, slik at almefamilien nå kun omfatter artene som ble regnet til underfamilien Ulmoideae.


== Litteratur ==
«Ulmaceae». APWEbsite. Besøkt 22. juni 2015. 
«Ulmaceae». Flora of North America. Besøkt 22. juni 2015. 
«Ulmaceae». Flora of China. Besøkt 22. juni 2015. 
K. Neubig m.fl. (2012). «Fossils, biogeography and dates in an expanded phylogeny of Ulmaceae». Botany 2012: The Next Generation. July 7-11 - Columbus, Ohio. Abstracts. 
A. Mitchell, oversatt av I. Gjærevoll (1977). Trær i skog og hage. Tiden. s. 247–255. ISBN 82-10-01282-7. 
S.J. Wiegrefe, K.J. Sytsma og R.P. Guries (1998). «The Ulmaceae, one family or two? Evidence from chloroplast DNA restriction site mapping». Plant Systematics and Evolution. 210 (3–4): 249–270. ISSN 1615-6110. doi:10.1007/BF00985671. 


== Eksterne lenker ==
(en) Almefamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Almefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Almefamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Almefamilien hos Dyntaxa 
(en) Almefamilien hos Fossilworks 
(en) Almefamilien hos ITIS 
(en) Almefamilien hos NCBI 
(en) Almefamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Almefamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Ulmaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ulmaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Hampfamilien

Hampfamilien (Cannabaceae) er en plantefamilie i roseordenen (Rosales). Den omfatter 170 arter fordelt på 9-14 planteslekter – deriblant hampeslekten og humleslekten. 
Humle brukes til brygging av øl. Hamp brukes mye til å lage tauverk, og andre industrielle formål. Cannabis sativa kan brukes for å fremstille rusmidlene hasj og marihuana, og er forbudt å dyrke i mange land, deriblant Norge.
Familien omfattet tidligere bare slektene Cannabis og Humulus, men i 1998 ble det med støtte i molekylærgenetiske data oppdaget at underfamilien Celtidoideae i almefamilien hørte til midt i hampefamilien, noe som førte til en kraftig økning i antall arter.


== Slekter og utvalgte arter ==
Blant de 9–12 sannsynlige slektene, hvorav Celtis er klart størst med om lag 100 arter, finner vi følgende med noen viktige arter angitt:

Aphananthe (Aphananthe)
Cannabis, hampeslekten (monotypisk)
C. sativa, hamp
C. s. ssp. indica
C. s. ssp. ruderalis
nesletre (Celtis) – 100 arter
Gironniera (Gironniera)
humleslekten (Humulus) – 3 arter, 5 varianter
humle (Humulus lupulus)
Humulus japonicus
Humulus yunnanensis
Parasponia (Parasponia)
Pteroceltis (Pteroceltis)
Trema (Trema) – 15 arter


== Litteratur ==
«Cannabaceae». APWEbsite. Besøkt 25. juni 2015. 
S.J. Wiegrefe, K.J. Sytsma og R.P. Guries (1998). «The Ulmaceae, one family or two? Evidence from chloroplast DNA restriction site mapping». Plant Systematics and Evolution. 210 (3–4): 249–270. ISSN 1615-6110. doi:10.1007/BF00985671. 


== Eksterne lenker ==
(en) Hampfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Hampfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hampfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Hampfamilien hos Dyntaxa 
(en) Hampfamilien hos Fossilworks 
(en) Hampfamilien hos ITIS 
(en) Hampfamilien hos NCBI 
(en) Hampfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Hampfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Cannabaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cannabaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Leppeblomstfamilien

Leppeblomstfamilien er en plantefamilie som omfatter 210 planteslekter. Familien omfatter en lang rekke krydderurter, som mynte, bergmynte (oregano), rosmarin, basilikum, sar, timian, salvie og isop. 


== Bruk ==
Artene i leppeblomstfamilien er ofte rike på eteriske oljer, for eksempel er urten patchouli brukt i røkelse med en sterkt eksotisk duft som var mye brukt blant hippiene på 60-tallet.


== Kjente slekter ==
Agastache
Anisisop (Agastache foeniculum)
Koreamynte (Agastache rugosa)
Spragle (Coleus)
Dåslekta (Galeopsis)
Korsknappslekta (Glechoma)
Korsknapp (Glechoma hederacea)
Isop (Hyssopus)
Lamium
Dauvnesle (Lamium album)
Lavendel (Lavandula)
Løveøre (Leonotis)
Melisse (Melissa)
Mynte (Mentha)
Kattemynteslekta (Nepeta)
Kattemynte (Nepeta cataria)
Basilikum (Ocimum)
Krydderbasilikum (Ocimum basilicum)
Bergmynte (Origanum vulgare)
Pogostemon
Patchouli (Pogostemon cablin)
Rosmarin (Rosmarinus)
Salvie (Salvia)
Sar (Satureja)
Svinerot (Stachys)
Lammeøre (Stachys byzantina)
Prydbetonie (Stachys macrantha)
Legebetonie (Stachys officinalis)
Skogsvinerot (Stachys sylvatica)
Timian (Thymus)


== Eksterne lenker ==
(en) Leppeblomstfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Leppeblomstfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Leppeblomstfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Leppeblomstfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Leppeblomstfamilien hos Dyntaxa 
(en) Leppeblomstfamilien hos ITIS 
(en) Leppeblomstfamilien hos NCBI 
(en) Leppeblomstfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Leppeblomstfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Lamiaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lamiaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Vierfamilien

Vierfamilien (Salicaceae), også kalt pilefamilien, er en plantefamilie. 

Alle artene er busker eller trær med spredte blader. De er utbredt i nesten alle landområder som ikke er dekket av is, men de mangler i Sahara, Den arabiske ørken, Atacamaørkenen, sørlige Patagonia, New Zealand og det meste av Australia.
Alle arter i Europa tilhører enten vierslekten (Salix) eller poppelslekten (Populus). Begge disse slektene omfatter særbu trær og busker som blomstrer før løvsprett. De er hurtigvoksende og kan lett formeres vegetativt. I Norge vokser naturlig osp (Populus tremula) og en rekke arter av pil, selje og vier som tilhører slekten Salix.
I Cronquist-systemet omfattet familien kun de tre slektene Salix, Populus og Chosenia, og den ble plassert i en egen orden, Salicales. I APG III-systemet omfatter familien 55 slekter og tilhører vierordenen (Malpighiales). Mange av slektene som er tilført familien, kom fra den nå utgåtte familien Flacourtiaceae.


== Litteratur ==
«Salicaceae». APWEbsite. Besøkt 17. april 2015. 
A. Mitchell, oversatt av I. Gjærevoll (1977). Trær i skog og hage. Tiden. s. 180–190. ISBN 82-10-01282-7. 
C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. s. 46–53. ISBN 82-512-0355-4. 
«Videväxter». Den virtuella floran. Besøkt 17. april 2015. 


== Eksterne lenker ==
(en) Vierfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Vierfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Vierfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Vierfamilien hos Dyntaxa 
(en) Vierfamilien hos Fossilworks 
(en) Vierfamilien hos ITIS 
(en) Vierfamilien hos NCBI 
(en) Vierfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Vierfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Salicaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Salicaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Tysbastfamilien

Tysbastfamilien (Thymelaeaceae) er en plantefamilie i ordenen Malvales. Den omfatter ca. 500 arter fordelt på 44 planteslekter. Familien har bare én representant i Norge, nemlig tysbast (Daphne mezereum). Denne er en busk som blomstrer med store, rosa blomster på bar kvist, og får deretter røde bær. Alle deler av planten er dødelig giftige.


== Delgrupper ==
Det er 3 underfamilier og 51 slekter i tysbastfamilien.


=== underfamilie Tepuianthoideae ===
Tepuianthus


=== underfamilie Octolepidoideae ===

Amyxa
Arnhemia
Deltaria
Dicranolepis
Gonystylus
Lethedon
Octolepis
Solmsia


=== underfamilie Thymelaeoideae ===

Aetoxylon
Aquilaria
Atemnosiphon
Craterosiphon
Cryptadenia
Dais
Daphne
Daphnopsis
Diarthron
Dirca
Drapetes
Edgeworthia
Englerodaphne
Enkleia
Eriosolena
Funifera
Gnidia
Goodallia
Gyrinops
Jedda
Kelleria
Lachnaea
Lagetta
Lasiadenia
Linodendron
Linostoma
Lophostoma
Ovidia
Passerina
Peddiea
Phaleria
Pimelea
Pseudais
Rhamnoneuron
Schoenobiblus
Stellera
Stephanodaphne
Struthiola
Synandrodaphne
Synaptolepis
Thymelaea
Wikstroemia


== Litteratur ==
«Thymelaeaceae». Flora of China. Besøkt 23. september 2019. 
«Thymelaeaceae». APWEbsite. Besøkt 23. september 2019. 
Z.S. Rogers (2009). «A World Checklist of Thymelaeaceae». Besøkt 23. september 2019. 


== Eksterne lenker ==
(en) Tysbastfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Tysbastfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Tysbastfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Tysbastfamilien hos Dyntaxa 
(en) Tysbastfamilien hos Fossilworks 
(en) Tysbastfamilien hos ITIS 
(en) Tysbastfamilien hos NCBI 
(en) Tysbastfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Tysbastfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Thymelaeaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Thymelaeaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Meldefamilien

Meldefamilien (Chenopodiaceae) er en tidligere plantefamilie. Molekylærgenetiske studier har vist at familien er parafyletisk, og artene regnes nå til ulike underfamilier i amarantfamilien (Amaranthaceae).
Familien omfattet urter og busker, ofte med sukkulente blad og stammer. Bladene sitter som regel spredt. Blomstene er en- eller tvekjønnede, små og grønne. Frukten er en kapsel eller nøtt. Mange av artene er halofytter som trives i saltholdig jord på havstrender og i ørkener. Artene har en vid utbredelse, men gruppen er vanligst i tørre strøk i tempererte og subtropiske områder. Familien omfattet 1400 arter i 105 slekter.


== Kilder ==
C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. s. 72–79. ISBN 82-512-0355-4. 
«Mållväxter». Den virtuella floran. Besøkt 13. mars 2016. 
«Amaranthaceae». APWEbsite. Besøkt 13. mars 2016. 
«Chenopodiaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) The families of flowering plants. Arkivert fra originalen 20. mars 2006. Besøkt 13. mars 2016.
Jean-Baptiste Say

Jean-Baptiste Say (født 5. januar 1767 i Lyon, død 15. november 1832 i Paris) var en fransk økonom og forretningsmann. 
Han hadde klassisk liberale synspunkter og argumentert for konkurranse, frihandel og fjerning av begrensninger på forretningsvirksomhet. Han er best kjent for Says lov, også kjent som markedsloven, som han populariserte. Akademikere er uenige om det overraskende subtile spørsmålet om hvorvidt det var Say som først uttalte det vi nå kaller Says lov.


== Says lov ==
Says lov sier at tilbudet alltid vil finne sin etterspørsel, d.v.s. at det kan ikke finne sted til noen situasjon med for lav «samlet etterspørsel» i en økonomi. Dette skyldes at når det blir produsert varer og tjenester, vil det også bli skapt inntekter som vil bli brukt til å etterspørre tilsvarende mengder varer og tjenester andre steder. Dette synet bygger på at markedsmekanismene fungerer, og at en laissez-faire politikk derfor er fornuftig. For eksempel ved et tilbudsoverskudd i vare- og tjenestemarkeder vil vareprisene synke, tilsvarende i kapitalmarkedene vil renten synke, og ved arbeidsledighet vil lønningene synke. På den måten holdes det alltid balanse mellom tilbud og etterspørsel, og selv om det kan være midlertidig etterspørselsvikt i enkelte markeder, hevdes det at den samlede etterspørselen i økonomien som helhet være i overensstemmelse med det samlede tilbudet.
Say selv formulerte aldri en slik lov. Han mente ikke at tilbud skaper sin egen etterspørsel. Han skriver heller ikke noe slikt i Traité d’économie politique. Says poeng var i stedet at etterspørselen oppstår i kraft av ens produksjon: Man kan ikke kjøpe en vare eller tjeneste før man har penger, og penger man du først når du har solgt en vare eller tjeneste.


== Referanser ==
Morten Olsen

Morten Per Olsen (født 14. august 1949) er en dansk fotballtrener og tidligere fotballspiller. Han var trener for det danske landslaget 2000—2015.
Da Olsen var fotballspiller var han en av de store forsvarsspillerne som var avgjørende for at Danmark kvalifiserte seg til EM i 1984 og VM i 1986.
Etter at han la opp har Olsen vært trener for blant annet 1. FC Köln og AFC Ajax. I hans tid som landslagstrener har Danmark kvalifisert seg til VM i 2002, EM i 2004, VM i 2010 og EM i 2012.


== Meritliste ==


=== Som spiller ===
A-landslagskamper: 102 (1970–1989)
VM-sluttspill: 1986
EM-sluttspill: 1984, 1988
Belgisk seriemester: 1981, 1985, 1986
Tyskland, bundesliga; sølvvinner 1989
UEFA: sølvvinner 1986


=== Som trener ===
Danmark, mester : 1990, 1991
UEFA: semifinalist: 1991
Holland, mester: 1998
Holland, pokalvinner: 1998
VM-sluttspill: 2002, 2010,
EM-sluttspill: 2004, 2012


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Morten Olsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Morten Olsen på Internet Movie Database 
(da) Morten Olsen på Filmdatabasen 
(da) Morten Olsen på Filmdatabasen 
(de) Morten Olsen – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Morten Olsen – FIFA 
(en) Morten Olsen – Transfermarkt 
(en) Morten Olsen – national-football-teams.com 
(en) Morten Olsen – WorldFootball.net 
(de) Morten Olsen – fussballdaten.de 
(en) Morten Olsen – EU-Football.info 
(da) Morten Olsen – Dansk Boldspil-Union 
(de) Morten Olsen – Tysklands fotballforbund 
(en) Morten Olsen – FBref
Soldat

En soldat er en person som har fått militær grunnutdannelse, og som tilhører et lands væpnede styrker. Betegnelsen brukes oftest om en soldat som tjenestegjør som vervet eller vernepliktig, og som har fått trening og utstyr til å forsvare landet og landets interesser. Soldater er del i et sterkt hierarkisk system kalt hær, hvor soldatene er delt inn i flere underavdelinger med forskjellige oppdrag, størrelse, utdanning og utstyr.
Ordet soldat kommer fra middelalderlatin solidatus og betyr egentlig «en person som får sold (lønn som leiesoldat)». Selv om ordet kan brukes om personer fra laveste til høyeste grad, blir soldat i daglig tale ofte brukt som betegnelse på en vanlig menig. 
I videre forstand kan betegnelsen soldat brukes om alle slags organiserte og bevæpnede krigere eller «kjempende» medlemmer av militærlikenende grupperinger som for eksempel Frelsesarmeen.


== I Norge ==
De fleste soldatene tilhører de laveste gradene menig og korporal  i Hæren eller tilsvarende grader i Sjøforsvaret og Luftforsvaret. I Norge betegnes soldater med sersjants eller Kvartermesters grad befal, og befal med fenriks eller høyere grader for offiserer.
Andre soldatbetegnelser er blant annet dragon, gast, gardist, kavalerist, jeger og artillerist, ingeniørsoldat og spesialsoldat.


== Bilder ==

		
		
		
		


== Se også ==
Militær grad
Offiser
Fallskjermsoldat
Leiesoldat
Barnesoldat
Geriljasoldat
Verneplikt
Tinnsoldat


== Eksterne lenker ==
(en) Soldiers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Soldier – galleri av bilder, video eller lyd på Commons