jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Somali

Somali er et kusjittisk språk som snakkes i Somalia, der det er offisielt språk, og av somaliere i deler av Kenya, Etiopia og Djibouti.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Pål Kristian Eriksen Nye språk i Norge. En språkodyssé Pax 2019 ISBN 9788253040325


== Eksterne lenker ==
Bibliografi over somaliske ordbøker
Bibliografi over lærebøker i somalisk
Bibliografi over lettleste somaliske tekster
Bibliografi over håndbøker i somalisk grammatikk
Bibliografi over bøker om somalisk lingvistikk
Bibliografi over artikler om somalisk lingvistikk
Du skal høre mye

Du skal høre mye er et norsk humorprogram med Tore Skoglund som gikk på NRK-TV fra 1987 til 2003. Programmene ble sendt fra utestedet Rorbua i Tromsø, der programlederen og gjestene var samlet for å utveksle humoristiske anekdoter og vitser. Trond Myhre var fast huspianist. Det ble i alt sendt 250 episoder av serien.Andre personer som i perioder hadde faste innslag i serien:

Ingrid Evertsen («Mossa»)
Knut Borge
Torkjell Berulfsen
Kine Hellebust
Marianne Krogness
Frithjof Nordnes
Trulte Haaland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Du skal høre mye på Internet Movie Database 
(no) Du skal høre mye på NRK TV
Lussekatt

Lussekatter er en type gjærbakst som i Norden først og fremst bakes til Luciadagen 13. desember. Lussekattene er formet som små boller, S-formede kringler og liknende. Lussekattene skal være gule, og for å få den riktige smaken brukes krydderet safran. Originalt så skal lussekatter garneres med rosiner.


== Navn og opprinnelse ==
Det norske navnet lussekatt er lånt fra svensk der tradisjonen med å feire Luciadagen har lange tradisjoner. Et eldre, ofte lokalt svensk navn har vært döfvelskatt, dyvelskatt og liknende, det vil si «djevelkatt».  Nordisk familjebok fra 1912 hadde da ikke ordet lussekatt, men skriver derimot: I sydvästra Sverige bakas till L. ett särskildt kultbröd (se d. o.), kalladt "dövelskatt".Skikken med lussekatter skal ifølge en teori ha oppstått i Tyskland på 1600-tallet. Djevelen, i form av en katt, ga de slemme barna juling, mens en kristusskikkelse i form av et barn delte ut boller til alle de snille. For øvrig skal Jesus ha passet bedre som gavegiver blant protestantene enn den katolske helgenfiguren sankt Nikolaus, forløperen til julenissen. For å holde den lyssky djevelen unna, ble bollene farget med «lysende» gult safrankrydder, eventuelt med det billigere alternativet gurkemeie.


== Fotogalleri ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lussekatter – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Non Stop

Non Stop er et produktnavn som sjokoladefabrikanten Freia bruker på sine sjokoladelinser. Produktet ble lansert i Sverige i 1947 og i Norge i 1952.
Linsene består av mørk sjokolade dekket av et hardt sukkerskall. Skallet består av to lag, et hvitt lag innerst og et farget lag ytterst. Det ytterste laget gir også linsene forskjellig smak avhengig av fargen – enten rødt (bringebær), gult (sitron), oransje (appelsin), grønt (ananas), svart eller brunt (begge vanilje). Non Stop kan også for eksempel brukes som kakepynt eller tilbehør til iskrem.
I 2004 lanserte Freia Non Stop Melkesjokolade, som er laget etter samme prinsipp som vanlig Non Stop, men som bruker melkesjokolade tilsvarende den i Freia Melkesjokolade i stedet for mørk sjokolade. Fargeskallet på Non Stop Melkesjokolade er farget i ulike pastellfarger.
Ideen til sjokoladelinsene kom fra den svenske konditoren Hugo Bjørnebeit Parr. Han fikk ideen da han skulle pynte en bryllupskake, og brudeparet ikke ville ha blomster på kaken. Han tok denne ideen opp med en sjokoladefabrikk i Sverige i 1946, og i 1947 ble de første sjokoladelinsene produsert.


== Se også ==
Smarties
M&Ms


== Referanser ==
Espen Aalberg

Espen Aalberg (født 12. oktober 1975 i Trondheim) er en norsk jazzmusiker (trommer) kjent fra en rekke innspillinger.
Han spilte perkusjon i Namsos slagverkensemble (1988–94) og ble norgesmester i ensemblespill, hvorpå han studerte i Tromsø og Jazzlinja (NTNU) (1999–2002).  Der dannet han og medstudenter det toneangivende bandet The Core (med Kjetil Møster, Erlend Slettevoll og Steinar Raknes).  Han etablerte Shagma (2004) med Jørgen Mathisen, samt Raknes.  På Nattjazz 2006 ledet han bandet Kwaz med Jonas Kullhammar, Håvard Wiik og Torbjörn Zetterberg.  Forøvrig har Aalberg medvirket i Håvard Lunds kvartett.
Aalberg virker også som klassisk slagverker i blant andre Trondheim Symfoniorkester, Trondheim Sinfonietta og Luftforsvarets musikkorps.


== Utdanning ==
Musikkonservatoriet i Tromsø 1994-1998
Jazzlinja i Trondheim, NTNU, 1998-2000


== Diskografi ==
Vision (Jazzaway, 2004) The Core
Music (Jazzaway, 2005) Shagma
Blue Sky (Jazzaway, 2006) The Core
The Indian Core (Grappa, 2007) The Indian Core
Office essentials (Jazzland, 2007) The Core
Meditations on Coltrane (Grappa, 2007) The Core/Bergen Big Band
Golonka Love (Moserobie, 2008) The Core
Så rart (Øra, 2008) Trondheim Sinfonietta
The art of no return (Moserobie, 2009) The Core & More


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Espen Aalberg på Myspace
The Core
The Core Myspace
Et døgn med Elin

Et døgn med Elin er en norsk portrettserie med Elin Tvedt som gikk på TVNorge i 2003. I denne serien ble norske kjendiser invitert på en utenlandsreise. Programlederen lot de reise dit de ville, mens et TV-team filmet dem sammen i 24 timer.
Kjendisene som deltok var John Carew, Trond Giske, Tor Erling Staff, Vendela Kirsebom Thomessen, Alex Rosén og Berit Riise. Reisene gikk til Lisboa, Valencia, New York, Genève, Monaco og Paris.Opptakene ble gjort sommeren 2003.


== Seertall og mottakelse ==
Første episode ble bare sett av 126 000, noe som av Tvedt selv ble beskrevet som noe skuffende.VGs TV-anmelder gav premieren terningkast to.


== Referanser ==
Arbeidssyklus

Arbeidssyklus eller Pulsbredde (en. Duty Cycle) er innen telekommunikasjon og elektronikk en definisjon på hvor stor del av periodetiden som er aktiv.

I et periodisk (gjentagende) fenomen med forholdet mellom varigheten av fenomenet i en gitt tidsperiode av perioden.arbeidssyklusen 
  
    
      
        D
        =
        
          
            τ
            T
          
        
         
      
    
    {\displaystyle D={\frac {\tau }{T}}\ }
  hvor

D er den såkalte arbeidssyklusen;

  
    
      
        τ
      
    
    {\displaystyle \tau }
   er varigheten av funksjonen hvor den er ulik null;

  
    
      
        
          T
        
      
    
    {\displaystyle \mathrm {T} }
   er varigheten av hele perioden.I et ideelt pulstog (rektangulære pulser), vil arbeidssyklusen være pulsvarigheten delt på pulsperioden. For et pulstog hvor pulsvarigheten er 1 μs og pulsperioden er 4 μs vil arbeidssyklusen være 0,25. Arbeidssyklusen til en firkantpuls er på 0,5 eller 50 %.
Hugo Wicksell

Hugo Wicksell var en svensk langrennsløper som konkurrerte på 1920-tallet.


== Meritter ==
Ski-VM 1931
5.-plass på 18 km
6.-plass på 50 km


== Eksterne lenker ==
(en) Hugo Wicksell – FIS (langrenn)
Muskelstimulator

En muskelstimulator er et apparat som ved bruk av elektriske impulser får muskler til å trekke seg sammen. Muskelstimulatorer har blitt brukt innen medisin og fysioterapi til blant annet smertelindring og som en alternativ treningsform. Hvorvidt elektronisk muskelstimulering er en effektiv treningsmetode er uvisst. Muskelstimulatorer kan deles inn i to grupper, elektrisk nervestimulering og elektrisk muskelstimulering.


== TENS ==
TENS, ofte forkortet TNS, står for elektrisk nervestimulering gjennom huden (Transcutaneous Electric Nervous Stimulation). 
Denne behandlingen brukes oftest for smertelindring. Ved å bruke relativt svake elektriske impulser kan det oppnås en god smertestillende effekt. Ved en økning i frekvens og spenning vil musklene i nærheten trekke seg sammen. Det er flere standardpunkter for plassering av elektrodene for smertestillende effekt. Noen av disse korresponderer med akupunkturpunkter.


== EMS ==
EMS står for elektrisk muskelstimulering. Den medisinske muskelstimulatoren brukes mest til behandling av mennesker med smerter i muskler som en form for dyp massasje. Elektriske pulser blir sendt gjennom muskelen som stimulerer den til å trekke seg sammen. Innen medisin brukes den også for å stimulere muskler som ikke har vært i bruk på lang tid for å få blodgjennomstrømning i musklene. Det brukes også til muskeloppbygging for personer med muskelsvinn og forebygging ved langvarig sengeleie.
Trim muskelstimulatoren er et typisk TV-Shop produkt som kan bygge kroppen din mens du sitter i sofaen ved hjelp av elektriske pulser som blir ført igjennom muskelen. Kvalitet og virkning er usikker.
Hubba Bubba

Hubba Bubba er en type veldig myk bobletyggegummi som opprinnelig ble produsert av Wm. Wrigley Jr. Company. Wrigley er nå et merkenavn under selskapet Mars, Incorporated.
I Norge var Hubba Bubba lenge distribuert av Orkla Confectionery & Snacks, før Mars Norge selv tok over fra 2018.Hubba Bubba finnes i mange smaker, blant annet: eple, appelsin, cola, jordbær og lakris. Hubba Bubba selges i kiosker og i dagligvarebutikker. 


== Referanser ==
Primærfarge

Primærfarger er et sett av farger som kan legges til grunn for en systematisk ordning av fargene.Skal man navngi primærfarger må man først bestemme hvilken fargeteori man snakker om.
I additiv fargeteori, som handler om hvordan man blander lys av ulike farger for å skape en viss farge, er primærfargene rød, grønn og blå, forkortet til RGB. Dette svarer til det menneskelige øyets fargesensorer, som er følsomme for nettopp henholdsvis rødt, grønt og blått.  For eksempel bruker en farge-TV-skjerm bildepunkter som sender ut henholdsvis rødt, grønt og blått lys.  Lyser ingen av punktene får man sort, lyser alle får man hvitt, og andre farger får man ved ulike blandingsforhold.I subtraktiv fargeteori, som handler om hvilket lys man må filtrere bort for å skape en viss farge, er primærfargene turkis, rosa og gul.  Et turkist fargefilter slipper gjennom grønt og blått lys, men ikke rødt.  Et rosa fargefilter slipper gjennom rødt og blått lys, men ikke grønt.  Et gult fargefilter slipper gjennom rødt og grønt lys, men ikke blått.  Dette brukes for eksempel i fargeskrivere eller trykkpresser for hvitt papir.  Man benytter toner, blekk, fargebånd eller lignende i turkis, rosa og gul.  Ulike farger lages ved ulike blandingsforhold mellom primærfargene, slik at man filtrerer bort ulike deler av det hvite lyset som ellers ville blitt reflektert av papiret.  (I tillegg benytter man ofte sort toner/blekk/fargebånd for å gjengi mørke farger bedre.  Derfor forkortes dette fargerommet ofte til CMYK, etter engelsk Cyan, Magenta, Yellow og blacK.)I Ittens fargesirkel, som er meget populær i bl.a. kunst, er primærfargene rød, gul og blå.  
Blanding av to primærfarger kalles sekundærfarger.


== Referanser ==


== Se også ==
Sekundærfarger
Tertiærfarger
Additiv fargeblanding
Midt i smørøyet

Midt i smørøyet er et norsk barne- og ungdomsprogram som gikk på NRK Fjernsynet/NRK1 lørdager fra 1988 til 1998. Programmet ble også kjent for seriene Borgen skole (som ble sendt i flere omganger tidlig fra 1988–91) og Asylet. Programmet var rettet mot barn fra 10 til 14 år.
Midt i smørøyet fikk prisen for beste barneprogram under Gullruten 1998. 
Serien etterfulgte Blikkbåx og ble etterfulgt av Smørøyet.


== Gjester ==
Tina Turner (11. november 1989)
Don Rosa (1991)
Jokke og Valentinerne (1991)
Spice Girls  (9. november 1996)
Ingenting (21. desember 1996)
Glenn Tore Clausen (9. november 1996)
Tre små kinesere


== Programledere ==


== Innslag og serier ==
Deadline: En dramatisert tv-serie på fem episoder som ble sendt høsten 1988. Den handlet om skoleelevene Sindre, Charlotte, Halvor og Kaja som skulle ha arbeidsuke og ble utplasserte i en norsk boulevardavis. Barne ble spilt av Kjetil N. Solberg (Sindre), Pia Høien (Charlotte), Nikolai Moi (Halvor) og Guri Nyhaug (Kaja). Biroller ble spilt av Erik Hivju, Anneke von der Lippe, Asbjørn Toms og Anders Dahlberg. Regi: Hermann Gran.


== Bak serien ==


=== Prosjektledere ===
Susanne Lavik
Tone C. Rønning


=== Regi ===
Kalle Fürst
Grete Høien
Torunn Calmeyer Ringen
Tana Haugen
Anne Marie Nørholm
Kjersti Normann
Petter Fastvold
Erik Meyn
Ninja Benneche
Robert Stoltenberg
Hans Jacob Haugen
Mette Kristensen
Morten Fridstrøm


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Midt i smørøyet på Internet Movie Database 
(no) Midt i smørøyet hos Filmfront 
(no) Midt i smørøyet på NRK TV
Archeocrypticidae

Archeocrypticidae er en artsfattig familie av biller som lever av sopp. De lever stort sett i varme områder og finnes ikke i Europa, de fleste artene er beskrevet fra Australia.


== Utseende ==
Små (1,5 – 3,8 mm), ovale biller, hvelvede, mørkebrune eller svarte, matte. De kan ligne på glattbiller (Phalacridae) eller på visse skyggebiller (Tenebrionidae). Oversiden er kledt med spredte, fine og korte hår. Hodet er kort og bredt, med 11-leddete antenner som er litt lenger enn hode + brystskjold. De ytterste tre antenneleddene danner en svak kølle. Brystskjoldet (pronotum) har avrundede sider, tilsmalnet framover, ved roten så bredt som dekkvingene. Dekkvingene er avlangt ovale uten tydelige punktrekker. Beina er ganske lange og slanke, fram- og mellomføttene er fem-leddete, bakføttene fire-leddete.


== Levevis ==
Disse billene kan finnes mellom løvstrø og i råtnende plantemateriale. De er soppetere. De voksne flyr om natten og kan av og til komme tallrikt til lys.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Gruppen (infraorden) Cucujiformia
Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
Familien Archeocrypticidae Kaszab, 1964
Slekten Archeocrypticus Kaszab, 1964
Archeocrypticus topali Kaszab, 1964 – Tasmania, New Zealand
Slekten Australenneboeus Kaszab
Australenneboeus analis (Kaszab, 1984)
Australenneboeus apicalis Lawrence, 1994
Australenneboeus communis Kaszab, 1984
Australenneboeus continentalis Kaszab, 1984
Australenneboeus minor Lawrence, 1994
Australenneboeus occidentalis Kaszab, 1984
Slekten Enneboeopsis Champion, 1894
Enneboeopsis australicus (Kaszab, 1981)
Enneboeopsis pruinosus Champion, 1894
Slekten Enneboeus Waterhouse, 1878  – ser ut til å være den eneste som finnes utenfor den australske faunaregion og Sørøst-Asia
Enneboeus australis Champion, 1894
Enneboeus fossoris Oke, 1932
Enneboeus nitens Kaszab, 1984
Enneboeus ovalis Waterhouse, 1878
Enneboeus tarsalis Oke, 1932
Enneboeus victorianus Kaszab, 1984
Enneboeus watti Kaszab, 1981
Slekten Falsoplatydema Kaszab, 1984
Falsoplatydema australicum Kaszab, 1984
Slekten Gondwanenneboeus Kaszab, 1984
Gondwanenneboeus minutissimus Kaszab, 1984
Slekten Nothenneboeus Lawrence, 1994
Nothenneboeus carinatus Lawrence, 1994
Nothenneboeus punctatus Lawrence, 1994
Slekten Silvacrypticus Kaszab, 1964
Silvacrypticus greensladei Kaszab, 1984
Silvacrypticus taiwanicus Kaszab, 1964
Slekten Wattianus Kaszab, 1981
Wattianus queenslandicus Kaszab, 1981


== Kilder ==
Coleoptera of Australia. Archeocrypticidae. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Archeocrypticidae i Encyclopedia of Life 
(en) Archeocrypticidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Archeocrypticidae hos Fossilworks 
(en) Archeocrypticidae hos ITIS 
(en) Archeocrypticidae hos NCBI 
(en) Kategori:Archeocrypticidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Archeocrypticidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Utdrikningslag

Utdrikningslag eller utdrikkingslag er en fest eller et selskap som forloverne ordner for en mann eller kvinne som skal gifte seg. Festen skal markere et farvel med ungkarslivets eller frøkenskapets frihet og gleder. De er ofte vennefester med bare mannlige eller kvinnelige gjester.


== Tradisjoner ==
Utdrikingslaget ble tidligere holdt dagen før bryllupet, men holdes i vår tid vanligvis i løpet av de siste ukene før giftermålet – dels for at brud og brudgom skal kunne være i stand til å nyte selve bryllupsdagen uten å måtte slite med bakrus, dels på grunn av at utdrikningslaget skal komme som en overraskelse. 
Utdrikningslag for brudgommer har tradisjonelt vært en fyllefest forbeholdt menn, mens festen for kommende bruder har vært roligere. 
Lagene inneholder forskjellige mer eller mindre tradisjonelle innslag. Ikke sjelden er det knyttet forskjellige ablegøyer til sammenkomsten. Gjestene kan for eksempel være med på utkledning eller andre former for uvanlig oppførsel der det er mange mennesker, på en pubrunde eller gatelangs i en by. Ofte blir hovedpersonen utsatt for en narrestrek eller må utføre mer eller mindre fantasifulle eller pinlige oppgaver. Det er også vanlig å fylle deler av laget med en eller flere aktiviteter og leker. Et nyere fenomen er å ha strippere til stede som karikert «guttemoro» eller «jentemoro». Det er heller ikke uvanlig å ta med utdrikningslaget til utlandet.
Tradisjonen med utdrikningslag er utbredt i svært varierende grad fra miljø til miljø. Flere følger ikke skikken i det hele tatt. Da den danske kronprins Frederik ble forlover for den norske kronprins Haakon i 2001, arrangerte den danske prinsen ikke utdrikningslag («polterabend») for Haakon før bryllupet hans med Mette Marit 25. august det året. 
Noen ganger holder gifteklare personer som ikke ønsker å drikke seg beruset, en fest som mer er ment som en avskjed. Slike sammenkomster kan være av ulik art, og er gjerne rene gutte- eller jentefester, men inneholder som regel ikke slike utskeielser som tradisjonelle utdrikningslag forbindes med.


== Betegnelser på ulike språk ==
Utdrikningslag og liknende festlige markeringer har forskjellige betegnelser på ulike språk. På svensk kalles festen for menn «svensexa» («ungkarsfest klokka seks») og en tilsvarende for kvinner «möhippa» (eller bare «hippa»). På britisk-engelsk er betegnelsene henholdsvis «stag night» og «hen night», på amerikansk «bachelor party» og «bachelorette party». På dansk er betegnelsen «polterabend».


== Se også ==
Ungkar
Peppermø
Peppersvenn
Forlovelse


== Eksterne lenker ==
(en) Bachelor party – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Høyere utdannelse

Høyere utdannelse er utdanning på universitets- eller høyskolenivå, det vil si utdanning som bygger på videregående opplæring eller tilsvarende erfaring.Statistisk sentralbyrå definerer å ha en høyere utdanning som å ha fullført minst minst to års heltidsstudion (120 studiepoeng) på universitets- eller høyskolenivå.


== Høyere utdannelse i Norge ==
I henhold til Universitets- og høyskoleloven kreves det akkreditering av NOKUT for at skoler skal tilby høyere utdanning. NOKUT publiserer lister over akkrediterte studietilbud og akkreditert høyere yrkesfaglig utdanning på sine sider. Noen institusjoner har akkreditering fra NOKUT for å opprette egne studier uten å søke NOKUT om godkjenning for hvert enkelt studie.Fra 2018 ble fagskoleutdanning omtalt som «høyere yrkesfaglig utdanning».


== Høyere utdannelse, Danmark ==
Til forvirring for norskspråklige, kalles høyere utdannelse i Danmark for videregående uddannelser. Det som på norsk kalles videregående utdanninger kalles i Danmark gymnasiale uddannelser.


== Se også ==
Liste over universitet og høgskoler i Norge


== Referanser ==
Bård Kuvaas

Bård Kuvaas (født 1. november 1964 i Mo i Rana) er norsk siviløkonom fra Handelshøyskolen BI (1991), Dr. Oecon fra Norges Handelshøyskole (1998) og professor i organisasjonspsykologi ved  Handelshøyskolen BI i Oslo.  
Han har vært medredaktør for flere nasjonale og internasjonale fagbøker og hans forskning er publisert i en rekke anerkjente internasjonale tidsskrifter. Han er blant de to prosent mest siterte forskerne i verden innenfor sine fagområder. Hans mest solgte bok på norsk (skrevet sammen med professor Anders Dysvik) er Lønnsomhet gjennom menneskelige ressurser: Evidensbasert HRM.  
I 2016 mottok han BIs pris for fremragende forskning gjennom de tre forutgående årene og i 2020 mottok han forskningsformidlingsprisen samme sted. Han mottok også NEONs pris for forskning, forskningskommunikasjon og innflytelse på praksisfeltet i 2020. Han er norsk HR-ambassadør for og har vært valgt medlem av eksekutivkomiteen til HR-divisjonen til Academy of Management.   
I tillegg til å undervise studenter på Master of Science, doktorgrad og på etterutdanning, er han fast gjestekommentator i Dagens Næringsliv og mye brukt som foredragsholder. Han er er også assisterende dekan for doktorgradsprogrammet ved Handelshøyskolen BI. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Bård Kuvaas i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Bård Kuvaas i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
bi.no: profil
Gyngestol

Gyngestol er en betegnelse for et sittemøbel; en stol hvor oftest bena har fått påmontert meier slik at stolen kan gynges frem og tilbake på underlaget. Varianter av gyngestoler er montert med fjærer til en fast ramme. Mange finner stolens bevegelser beroligende. Dessuten er gyngestolen også komfortabel å sitte stille i fordi den stabiliseres i en stilling hvor den som sitter har sitt tyngdepunkt eller massefellespunkt.


== Slektninger ==
Vugge – en seng med meier
Gyngehest – en trehest med meier


== Eksterne lenker ==
(en) Rocking chairs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Se gyngestol i DigitaltMuseum
Peppersvenn

Peppersvenn er en betegnelse på en ugift mann over 30 år. Ordet har siden 1500-tallet også blitt brukt om «gammel ungkar» i videre forstand. Andre synonymer til peppersvenn på norsk er drengkall eller sveinkall. Betegnelsen har også gitt navn til den kvinnelige parallellen peppermø som kom i bruk på 1700-tallet.


== Bakgrunn ==

Ordet peppersvenn kommer fra det danske «pebersvend», som ble brukt fra rundt 1530 om omreisende handelsmenn eller bestyrere av utenlandske handelskontorer. Dette gjaldt særlig handelsbetjenter som var i tjeneste i den nordtyske Hansaen, for eksempel ved handelshus på Bryggen i Bergen, og som handlet med pepper og andre kostelige kryddere. Disse levde delvis avsondret fra hovedkontoret, hadde forbud mot fraternisering og forble ugift. Ordet ble allerede i løpet av 1500-tallet tatt i bruk som generell betegnelse på ugifte menn og gamle ungkarer. Uttrykket har også blitt lånt i svensk i formen «pepparsven» eller «pepparkadett». Der finnes også ordet «pepparsäck», det vil si peppersekk, som var dannet etter det tyske «Pfeffersack», et annet kallenavn på hanseatiske kjøpmenn.Aldersgrensen for å betegnes som «pebersvend» skal ha variert og også vært for eksempel 35 og 50 år.Danmarks store eventyrdikter H. C. Andersen, som selv var en ugift peppersvenn hele livet, utgav eventyret «Pebersvendens nathue» i 1858. Der forklarer han blant annet opprinnelsen til ordet.


== Annet ==
I dag blir betegnelsen peppersvenn særlig knyttet til skikken med å gi ugifte en pepperbøsse eller pepperkvern i gave til 30-årsdagen.
Ifølge en nyere tradisjon i Danmark kan 25-åringer kalles «kanelsvend» og «kanelmø» dersom de ikke er gift.


== Se også ==
Peppermø
Svenn
Sølibat
Enslig
Ungkar
Utdrikningslag


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oppslagsordet «Pebersvend» i Ordbog over det danske sprog (på dansk) Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine.
Sommergospel

Sommergospel er et årlig, kristent arrangement i Skudeneshavn på Karmøy i juni. Sommergospel er et av Vestlandets største gospelarrangement, og trekker hvert år tusenvis av mennesker til parken i Skudeneshavn. Sommergospel ble arrangert for første gang i 1988.


== Artister ==
Lista viser et utvalg av artister som har opptrådt på Sommergospel.

Classic Petra eller bare kjent som Petra
Paul Colman
David Phelps
Larry Norman
Andrae Crouch
For King and Country, duo med brødrene til Rebecca St. James
Rudi Myntevik
Sigvart Dagsland
Bjørn Eidsvåg
Lisa Børud og søsteren Sofie Børud
Voice of Joy
Maren Flotve Birkeland
Solveig Leithaug
Hanne Krogh
Synnøve Aanensen
Reflex
Seriøse Unge Menn


== Eksterne lenker ==
Sommergospel på nett Arkivert 24. oktober 2020 hos Wayback Machine.