Indredepartementet (Norge)

Departementet for det Indre (kortnavn: Indredepartementet, moderne norsk: innenriksdepartementet) var et norsk departement som eksisterte i perioden 1846–1902.


== Opprettelsen ==
Indredepartementet ble vedtatt ved kongelig resolusjon den 16. juli 1845. Da departementet ble opprettet 1. januar 1846, fikk det tildelt oppgaver fra 3 andre departementer; Justisdepartementet, Finansdepartementet og Kirkedepartementet. Ved opprettelsen bestod det av 6 kontorer.
Begrunnelsen var «Erkjendelsen af, at enkelte af Regjeringens Departementer havde en saa stor Mængde til dels av uligeartede Forretninger at varetage, at det maatte befrygtes, at de ei til enhver Tid vilde kunne paasees i det Hele tilbørligen fremmede.»


== Ansvarsområder ==
Departementet var et av de største departementene, og hadde en svært viktig rolle i utviklingen av det norske samfunnet. Det var tildelt oppgaver innen bl.a. næringspolitikk, handel og sjøfart, posten, veinettet og kanaler, bygnings- og brannvesenet, standardisering (mål og vekt), forsikringsbransjen, distriktspolitikk, rikets grenser og nasjonal statistikk. Etterhvert som Norge utviklet ny industri fikk departementet også ansvar for flere områder, som undervisning, sinnssykevesenet, utskiftningsvesenet og jernbanevesenet.
Det ble også flyttet ansvarsområder fra Indredepartementet til andre departementer. I 1885 ble Arbeidsdepartementet opprettet; dette fikk ansvar for veinettet, jernbanen, bygnings- og brannvesenet, forsikringsbransjen og Norges geologiske undersøkelser. I den perioden Indredepartementet eksisterte ble det også opprettet direktorater med ansvar for spesiell fagfelter;

1846
Havnedirektør (Havnedirektoratet), senere innlemmet i Kystdirektoratet
Kanaldirektør (Kanaldirektoratet), senere innlemmet i NVE
1856 – Telegrafdirektør (Teledirektoratet), avviklet i 1993
1857 – Generalpostdirektør (avviklet og overført til Postdepartementet fra 1860)
1864 – Veidirektør (Vegdirektoratet)
1865 – Jernbanedirektør (Jernbanedirektoratet)
1875
Justervesenet (eksisterer fortsatt)
Skogdirektør (i dag underlagt Landbruks- og matdepartementet)
1877
Statistisk sentralbyrå (tidligere Tabellkontoret)
Landbruksdirektør (i dag underlagt Landbruks- og matdepartementet)
1877 – Trafikkdirektør for Jernbanene (i dag en del av Samferdselsdepartementet)
1895 – Riksforsikringsanstalten (Rikstrygdeverket fra 1930, i dag underlagt Arbeids- og inkluderingsdepartementet)
1901 – Norges Opplysningskontor for næringsveiene, senere innlemmet i Handelsdepartementet, i dag Nærings- og handelsdepartementet.Direktoratene som ble opprettet var enten nyopprettede, eller en videreføring av de tidligere konsulenter (konsulat).


== Statsråder 1846-1902 ==
1846-1848: Frederik Stang (senere statsminister)
1848-1849: Hans Christian Petersen
1849-1854: Frederik Stang
1854-1858: Christian Zetlitz Bretteville
1858-1859: August Christian Manthey
1859-1861: Christian Zetlitz Bretteville
1861: Johan Christian Collett (tilforordnet)
1861-1862: August Christian Manthey
1862-1865: Christian Zetlitz Bretteville
1865-1866: August Christian Manthey
1866-1868: Christian Zetlitz Bretteville
1868-1869: Frederik Stang
1869-1871: Christian Zetlitz Bretteville
1871: Henrik Laurentius Helliesen
1871-1872: Niels Vogt
1872-1873: Johan Collett Falsen
1873-1875: Niels Vogt
1875-1876: Christian Selmer
1876-1878: Niels Vogt
1878-1879: Christian Selmer
1879-1882: Niels Vogt
1882-1883: Christian Jensen
1883-1884: Niels Vogt
1884: Niels Rye (konstituert)
1884: Thomas Cathinco Bang
1884-1885: Sofus Arctander (V)
1885-1886: Jacob Stang (H)
1886-1888: Sofus Arctander
1888: Walter Scott Dahl (V)
1888: Peter Olrog Schjøtt (V)
1888: Oscar Jacobsen (V)
1888: Lars Knutson Liestøl (V)
1888-1889: Georg August Thilesen (V)
1889-1890: Johan Thorne (H)
1890-1891: Ole Furu (H)
1891-1893: Wollert Konow (V)
1893-1894: Johan Thorne (H)
1894-1895: Peter Birch-Reichenwald (H)
1895-1897: Thomas von Westen Engelhart (V)
1897-1898: Olaj Johan Olsen (V)
1898-1899: Georg August Thilesen (V)
1899-1900: Ole Anton Qvam (V)
1900-1902: Johannes Steen (V)
1902-1903: Otto Albert Blehr (V) (ble også statsråd i det nye Handelsdepartementet fra 1903)


== Eksterne lenker ==
Arkivverkets side om Departementet for det Indre arkivert utgave