jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kongsvingerbanen

Kongsvingerbanen er jernbanestrekningen som går mellom Lillestrøm og grensen ved Charlottenberg. På svensk side anslutter Värmlandsbanan til Laxå i Sverige.


== Fakta ==
Banen ble åpnet til Kongsvinger 3. oktober 1862 og er Norges eldste normalsporede statsbane. Hovedbanen var rett nok åpnet som normalsporbane tidligere, men den var en privatbane frem til 1926. (Hamar-Grundsetbanen åpnet 23. juni 1862, men var smalsporet frem til 1919). Grensebanen ble åpnet i 1865 til den svenske grensen ved Charlottenberg. I 1871 ble banen klar på svensk side og Oslo tilknyttet til Stockholm med jernbane. Solørbanen til Elverum stasjon greiner av på Kongsvinger stasjon.
Banen er 114,7 km lang (fra Lillestrøm, medregnet Grensebanen) og ble elektrifisert i 1951. Hele strekningen fra Lillestrøm til Charlottenberg er på 121,7 km.De viktigste stoppestedene langs Kongsvingerbanen er Fetsund, Sørumsand, Årnes, Skarnes og Kongsvinger.
Banen trafikkeres av:

Vy lokaltog linje L14, med én tur per time Asker–Oslo-Kongsvinger pluss 2 rushtidstog med stopp på alle stasjoner (Tuen og Bodung betjenes bare av rushtidstog). Togene kjøres hovedsakelig med NSB Type 75.
Värmlandstrafik (operert av NSBs svenske datterselskap Tågkompaniet) har togtilbud mellom Kongsvinger stasjon og Karlstad.
SJs tog fra Oslo til Stockholm med stopp på Kongsvinger.
Mellom Oslo og Kongsvinger kan de samme billetter brukes på alle tog.
Banen har også gjennomgående godstrafikk som tømmertransport fra Solør.
Tidligere gikk tog som Linx, Kungspilen og Unionsexpressen her.Det er forslag om å bygge en ny høyhastighetsbane Lillestrøm-Arvika. Det skulle redusere banelengden til Karlstad og Stockholm med 50 km og reisetiden med 1 t 10 min. Dette bygges sannsynligvis ikke før 2030, da andre prosjekter er høyere prioritert.
Kongsvingerbanen er en av de fire norske jernbanestrekningene som er fastlagt av UNECE som internasjonal hovedtransportstrekning.


== Linjekart ==


== Kommuner ==
Kongsvingerbanen betjener følgende kommuner:


== Referanser ==


== Litteratur ==
Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar/Oslo: Norsk Jernbaneklubb/Norsk Jernbanemuseum. s. 62–66. ISBN 82-90286-28-7. 
Aasmund Dahl, red. (1992). NSBs bygningsregistrering: Oslo distrikt: Kongsvingerbanen. NSB Arkitektkontoret.  [2 bind]


== Eksterne lenker ==
Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase - Kongsvingerbanen
Grensebanen

Grensebanen går fra Kongsvinger til riksgrensen mellom Magnor og Charlottenberg, der den fortsetter som Värmlandsbanan. Banen ble åpnet i 1865. Grensebanen regnes ikke som en egen bane, men som en del av Kongsvingerbanen.
Ingen tog stopper lenger ved noen av stasjonene/holdeplassene på Grensebanen.

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar / Oslo: Norsk Jernbaneklubb / Norsk Jernbanemuseum. s. 62. ISBN 82-90286-28-7. 
Aasmund Dahl, red. (1992). Bygningsregistrering: Kongsvingerbanen. NSB Arkitektkontoret.
Sturm und Drang

Sturm und Drang (fra tysk) var en tysk romantisk litterær ungdomsbevegelse på slutten av 1700-tallet. Den var oppkalt etter skuespillet Sturm und Drang, skrevet av Friedrich Maximilian Klinger og urfremført av Seylersche Schauspiel-Gesellschaft i 1777 i Leipzig. Seyler-kompaniet hadde en viktig rolle i å fremme og popularisere Sturm und Drang-epokens dramatikere.
Perioden regnes vanligvis fra 1767 til 1785. Litterære verker innen denne perioden inneholder ofte mye ytre handling og sterke emosjoner, og verkene handlet ofte om enkeltmenneskers opprør og reaksjoner mot samfunnsmessige urettferdigheter.
Den mest kjente representanten for bevegelsen er den yngre Goethe og hans roman Die Leiden des jungen Werthers fra 1774.
Andre viktige verker:
Johann Wolfgang von Goethe

Zum Schakespears-Tag (1771)
Sesenheimer Lieder (1771)
Götz von Berlichingen (1773)
Prometheus (1773, ny utgave 1777)
Ganymed (1774)Friedrich Schiller

Die Räuber (1781)
Kabale und Liebe (1784)Jakob Michael Reinhold Lenz

Der Hofmeister (1774)
Die Soldaten (1776)Johann Heinrich Voss 

Tysk gjendiktning av Homers Iliaden og OdysseenChristoph Heinrich Hölty
Solørbanen

Solørbanen går fra Kongsvinger til Elverum. Banen var ferdig 4. desember 1910 (Kongsvinger–Flisa ble åpnet i 1893). Siden persontrafikken på banen ble nedlagt i august 1994  går det kun godstog, for det meste tømmer og flis. Strekningen mellom Elverum og Braskereidfoss har noe mer trafikk enn resten av banen.Oslo-Trondheimstoget over Rørosbanen har blitt kjørt på Solørbanen; dagtoget gikk her i periodene 1943–1946 og 1986–1989. I tiden 1986–1991 gikk også nattoget her.
Banen er 94 km lang og er ikke elektrifisert. Damplokomotiv (type 26) var i bruk så sent som april 1969 i Gt. 5081/82. Gt. 5717/5084 gikk også i mange år med damp, men toget forsvant ved rutendringen 30. mai 1965. Di 3 trakk deretter godstogene fram til 2000. Persontogene gikk for det meste med motorvogn av type 86.
Viktige stoppesteder var Kirkenær, Flisa og Braskereidfoss. Sistnevnte er, foruten endestasjonene, den eneste stasjonen med fortsatt aktivitet.
Ved Haslemoen finnes landets nest lengste rette strekning med jernbanespor.
Muligheten for å la Solørbanen inngå som del av forbindelsen Kristiania-Trondheim ble vurdert på 1800-tallet. I stedet ble Hovedbanen og Rørosbanen forbundet via Hedemarksbanen


== Linjekart ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar/Oslo: Norsk Jernbaneklubb/Norsk Jernbanemuseum. s. 67–70. ISBN 82-90286-28-7. 
Egil Toreng (1993). Solørbanen 100 år Kongsvinger–Flisa. Kongsvinger.  [Innarbeidet i denne er Juel Stubberud: «Jernbaneplaner i Sør-Hedmark»]
Aasmund Dahl, red. (1992). Bygningsregistrering: Oslo distrikt: Solørbanen. NSB Arkitektkontoret. 


== Eksterne lenker ==
jernbane.net - Solørbanen
Stasjonsdatabasen - Solørbanen
Nebysamlingene om Flisa–Elverum
Nebysamlingene om Kongsvinger–Flisa
Ekspresstog

Ekspresstog er tog som gjerne brukes på lengre strekninger, som gjerne kjøres med hurtiggående materiell, og som kun stopper ved viktige knutepunkter for å spare tid. Lyntogene av typene 66 og 88 ble ofte brukt som ekspresstog, men også tog med lok og vogner har vært brukt. El 14, El 16 og El 17 var mye brukt som ekspresstoglok de siste tiårene før dette togslaget gikk av bruk. Hos NSB var ekspresstog det raskeste togslaget. Hurtigtogene var noe langsommere og stoppet noen flere steder (dog ikke alle), mens persontogene stoppet enda flere steder. I dag har disse betegnelsene gått av bruk og erstattet med regiontog. Flytoget kalles Airport Express i engelskspråklig informasjon.
I en rekke land forekommer fortsatt tilsvarende togslag, f.eks. Acela Express i USA og de tyske ICE-togene. Ekspresskjøring forekommer også på enkelte tunnelbaner - f.eks. New York Subway, hvor noen linjer har tre eller fire spor, med ekspresstogene i midtre spor.


== Eksterne lenker ==
Tog i Norge – Fjerntog/Nattog – Seteoversikter
Twm

twm er en vindusbehandler for vindussystemet X, og har blitt distribuert som standard vindusbehandler med X siden fjerde utgivelse (X11R4). Den støtter tittellinjer, dekorerte vinduer og ikoner, i tillegg til at den er konfigurerbar til en viss grad. Selv om twm var et stort gjennombrudd i sin tid, har den blitt utmanøvrert av nyere vindusbehandlere og blir ikke vedlikeholdt lenger. Den er fortsatt tilgjengelig som en del av mange X-distribusjoner, selv om den stort sett blir brukt som «siste skanse».


== Historie ==
Den første versjonen, skrevet av Tom LaStrange for X11R1, ble publisert på Usenet comp.unic.sources den 13. juni 1988. Mindre enn ett år senere ble han kontaktet av Jim Fulton fra X Consortium som foreslo at LaStrange overga vedlikeholdet av kildekoden til X Consortium. Etter å ha gjort den kompatibel med den da nye Inter Client Communications Conventions Manual overtok den plassen til uwm som standard vindusbehandler fra X11R4. 
Selv om twm i dag blir brukt meget sjelden har den hatt massiv innvirkning på utviklingen av vindusbehandlere. Flere vindusbehandlere, slik som swm; vtwm; tvtwm; ctwm; fvwm, bygger direkte videre på koden dens, mens andre har hentet ideer og konsepter derfra.


== Navnet ==
Det har vært noe usikkerhet om hva twm egentlig står for. Navnet varierer ofte mellom Tom's og Tab Window Manager. Begge navnene er faktisk korrekte. Det originale navnet var Tom's Window Manager, men når X Consortium tok over prosjektet og flere andre personer bidro til det, ble navnet forandret til Tab Window Manager. Slik ble det forklart:

To save Tom LaStrange from being blamed for any of the massive numbers of changes that have been done to twm since he gave up control of it, the name "twm" now stands for "Tab Window Manager".
Ordet tab ble antagelig plukket ut fordi det startet med T, selv om den offisielle forklaringen var at med den rette konfigurasjonen (antagelig med SqueezeTitle-funsksjonen) kunne man få tittellingen til å bli kortere, slik at vinduene så ut som mapper.
Vest

For å lese om klesplagget, se vest (klesplagg)
Vest er en av de fire himmelretningene. Den motsatte himmelretningen er øst. Ordet er beslektet med ordet vesper (latinsk for «kveld»), en referanse til solnedgangen, og kan forkortes med bokstaven V (eventuelt W for west på engelsk). Vest står vinkelrett på nord og sør. 
Vest er motsatt av retningen som jorden roterer om sin egen akse. Derfor er det også i denne retningen man ser solnedgangen på et av jevndøgnene (vårjevndøgn eller høstjevndøgn), eller hele året hvis man er ved ekvator.
Tradisjonelt har man brukt ordet «Vesten» om den delen av verden som ikke er «Østen», med andre ord Europa og Amerika, spesielt Nord-Amerika. Under den kalde krigen fikk begrepet en ny mening, hvor Vesten sto for «den frie verden», med frivarehandel og ytringsfrihet, mens Østblokklandene ble sett på som ufrie land under kommunistisk åk.
I det tidligere Kina sto vest for hjemlandet til Buddha (som kom fra dagens Nepal), og stedet de hellige buddhistiske skriftene kom fra.
I Europa har «Vesten» først og fremst blitt brukt om Nord-Amerika, og der igjen har «Vesten» vært den vestlige delen.
I Europa er Vest-Europa ofte regnet som de landene som ikke var bak jernteppet.
I Norge er Vestlandet en av de fem landsdelene.
I USA ble Midtvesten gjerne brukt om de statene som ligger midt i landet. Før de europeiske immigrantene hadde tatt kontroll over de vestlige delene av Sambandsstatene, ble områdene gjerne kalt «Det ville vesten». Vestkysten er et navn på de statene som ligger langs den vestlige kysten.
I Midtøsten blir Vestbredden brukt om et område på vestsiden av elva Jordan.
I mange byer har vestsiden blitt regnet som den beste delen av byen å bo i. Dette henger sammen med den tidlige industrialiseringen. Mange tidlige industrielle byer lå i områder hvor man gjerne hadde vestlig vind som blåste røyken fra fabrikkpipene østover. De som bodde på vestsiden slapp mye luftforurensning.


== Eksterne lenker ==
Irssi

Irssi er en IRC-klient med et tekstbasert brukergrensesnitt. Det er skrevet i C, programmeringsspråket for UNIX-liknende operativsystem og er lisensiert under GPL-lisensen. På Mac OS X-plattformen finnes det i tillegg to grafiske irc-klienter som baserer seg på Irssi (MacIrssi og Irssix). Irssi kan også kjøres i Microsoft Windows ved hjelp av Cygwin.
Irssi er et tekstbasert program og kan derfor kjøres i en terminal, hvor den tar lite systemressurser. Men 80%-90% av kildekoden er ikke spesifikk for et tekstbasert brukergrensesnitt, så det skal være lett å lage andre. Tidligere fantes det et grafisk brukergrensesnitt for GTK/GNOME, men den ble utdatert da mye av koden til Irssi ble omskrevet. Det er likevel planer om å skrive et nytt.
Irssi ble skrevet ifra bunnen, i motsetning til mange liknende klienter som bare er basert på den eldre ircII-klienten. Dette frigjorde utviklerne ifra begrensningene i den eksisterende kodebasen og gav dem bedre kontroll over sikkerhet og tilpassing. Det siste har blitt ytterligere forbedret med flere moduler og perl-skript som er laget til programmet. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Irssi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Selvstendig Cygwin-irssi Arkivert 18. desember 2005 hos Wayback Machine.
Nettavisen

Nettavisen er en norsk nettavis, og var den første norske nettavisen som ble etablert uten en papiravis i ryggen da den ble lansert 1. november 1996. Nettstedet har hele tiden tatt mål av seg å dekke hele nyhetsbildet, men med hovedvekt på hendelsesnyheter, økonomi og sport. Ansvarlig redaktør er Gunnar Stavrum.


== Historikk ==
Gründere var Odd Harald Hauge, Knut Ivar Skeid og Stig Eide Sivertsen. Hauge og Skeid hadde bakgrunn fra Kapital og Finansavisen. Odd Harald Hauge fikk ideen til Nettavisen under en tur til Sydpolen da han for første gang så Internett på en amerikansk militærbase.Startkapitalen kom i første rekke fra investorer i og rundt Schibsted-familien. Orkla kom senere inn som investor. I 1998 lanserte Nettavisen sammen med Dagbladet den første digitale rubrikksatsingen i Norge.Høsten 1999 kjøpte svenske Spray Network Nettavisen for 180 millioner kroner.Et snaut år senere kjøpte Lycos Europe hele det internasjonale Spray. Nettavisen kom da på tyske hender. En konsekvens av dette oppkjøpet var at Skeid og tidligere vaktsjef Olav Anders Øvrebø ble engasjert til å utvikle den tyske nettavisen Netzeitung. Den tyske utgaven varte fra 2000 til 2009. Samtidig fikk også Lycos betydelige problemer, og i 2008 stengte virksomheten ned betydelige deler av nettsatsningen sin.I 2001 var Nettavisen det første norske mediet som rapporterte direkte fra en rettssak, nærmere bestemt Orderud-saken.TV 2 Gruppen kjøpte Nettavisen i 2003 og døpte avisen om til TV 2 Nettavisen, noe som i 2006 ble endret tilbake til bare Nettavisen. Samtidig ble Gunnar Stavrum ansvarlig redaktør i avisen. I 2005 ble underholdnings- og livsstilsstoffet i Nettavisen og TV2.no flyttet over til publikasjonen Side2. Den 22. mars 2006 ble næringslivsavisen NA24 lansert. Senere ble Side3.no lansert som et magasin for menn. Nettavisen hadde den gangen også ansvaret for driften av nettsidene til TV 2.  
TV 2 solgte Nettavisen til sine egne eiere i 2009, og Mediehuset Nettavisen har siden vært eid av Amedia og HMO Egmont. I 2012 kjøpte Nettavisen blogg.no. Nettavisen lanserte sitt eget content marketing-byrå i september 2016 med Pål Nisja-Wilhelmsen som leder. Tre år tidligere hadde avisen som første norske medie laget kommersiell oppfølging av black friday.
Våren 2017 lanserte Nettavisen sin satsing på podkast, og fikk blant annet over 100 000 lyttere på podkasten «Serieguiden».Nettavisen ble januar 2018 delt i to selskaper. Egmont Publishing tok over Side2, Side3 og blogg.no, mens Amedia tok over avisen Nettavisen. Ved overtagelsen ble salgsavdelingen lagt ned i Nettavisen. Avisen har senere gjenopprettet en egen salgsavdeling. 


== Nettavisen-prisen ==
Nettavisen deler årlig ut ulike priser for å hedre den eller de som i positiv grad har utmerket seg i året som er gått. Prisen har fått navnet Nettavisen-prisen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Normalspor

Normalspor definerer en avstand mellom de to skinnestrengene på et jernbanespor, T-banespor eller trikkespor på 1435 mm tilsvarende 4 fot 8 1/2 tommer. Spor med bredere sporvidde enn dette kalles bredspor, mens spor med smalere sporvidde enn dette kalles smalspor. Tidligere brukte man i Norge begrepet bredspor også om det som i dag kalles normalspor, fordi det normale lenge var smalsporede jernbaner.
Denne sporvidden er den mest brukte i verden, spesielt i Nord-Amerika og Europa, med unntak av Spania, Portugal, Irland, Finland og landene i det tidligere Sovjetunionen.


== Bakgrunn ==
Opprinnelsen til denne standard sporvidden kommer fra George Stephenson da han bygget banen Stockton & Darlington Railway i England, 1825. Da brukte han en bredde på 4' 8" fordi han var kjent med denne bredden fra gruvebanen «Willington Way» nær Newcastle. Senere bygget Stephenson jernbanen mellom Liverpool og Manchester, men da utvidet han bredden med en halv tomme, sannsynligvis for å gi litt mer spillerom for hjulflensene.


== Se også ==
Kombinert spor


== Kilder ==
«Sporvidde», artikkel fra Store norske leksikon
Det universelle rettferdighetens hus

Det universelle rettferdighetens hus er Bahai-troens øverste valgte organ. Det ble grunnlagt i 1963 i henhold til Bahá'u'lláh og ’Abdu’l-Bahás instruksjoner, og har sitt sete på Karmelberget i Haifa, Israel.
Det universelle rettferdighetens hus er en lovgivende institusjon med myndighet til å stifte lover i spørsmål som ikke er dekket av de hellige skriftene
.
I tillegg, er beslutning om tidspunkt for innføring av noen lover overlatt til denne institusjonen, ettersom ikke alle Bahá’u’lláhs lover er ment å gjelde umiddelbart. Som bahá’íenes øverste organ, innehar Det universelle rettferdighetens hus også dømmende funksjon.
Dets medlemmer velges hvert femte år av medlemmene av alle Nasjonale Åndelige Råd. Medlemmer kan velges blant alle mannlige bahá’íer. Antallet medlemmer er i dag ni.


== Historie ==
Den 4. november 1957 døde troens beskytter, Shoghi Effendi, i London av et hjerteinfarkt. Etter de betingelser nedskrevet i `Abdu'l-Bahás vilje og testamente, kunne ingen ny beskytter utpekes, og ledelsen ble midlertidig overtatt av de syvogtyve Sakens Hender, som var utnevnt av Shoghi Effendi til å være troens fremste funksjonærer. Disse tjenestegjorde som Bahai-samfunnets øverste ledelse inntil 1963, da Det universelle rettferdighetens hus kunne opprettes etter foreskrevne bestemmelser i både Bahá'u'lláhs og `Abdu'l-Bahás skrifter.


== Valget ==
Den 21. april 1963, på hundreårsdagen etter Bahá'u'lláhs forkynnelse, ble 9 medlemmer valgt (av 300 delegater som representerte 56 land) til det første Universelle Rettferdighetens Hus, i Haifa i Israel. Direkte etter opprettelsen, ble det holdt en jubileums- og verdenskongress i London, der over seks tusen troende og deltagere fra hele verden deltok.


== Ledelse ==
Alt som ikke tydelig finnes foreskrevet i Kitáb-i-Aqdas må henvises til Det universelle rettferdighetens hus. Det beslutter om alle nye forordninger og forskrifter som ikke finnes i den hellige boken. Medlemskapet til Det universelle rettferdighetens hus er bestemt av Bahá'u'lláh til å være ni menn, og de blir valgt hvert femte år av medlemmene i alle nasjonale åndelige Bahai-råd ved et internasjonalt konvent.


== Medlemmer ==
De nåværende medlemmene ble valgt 30. april 2008 for en femårsperiode. Tall i parentes angir når de ble valgt for første gang.

Peter Jamel Khan (1987)
Hooper Cameron Dunbar (1988)
Farzam Arbab (1993)
Kiser Barnes (2000)
Firaydoun Javaheri (2003)
Paul Lample (2005)
Payman Mohajer (2005)
Gustavo Correa (2008)
Shahriar Razavi (2008)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.bahai.org – nettsted som presenterer Det universelle rettferdighetens hus, dets konstitusjon, valgprosedyre og budskap.
Den europeiske sentralbank

Den europeiske sentralbank (ESB) er en av EUs institusjoner. Den har siden 1998 vært sentralbank for medlemmene av Den økonomiske og monetære union. ESB danner sammen med samtlige av  EU-landenes nasjonale sentralbanker, Det europeiske system av sentralbanker (ESSB). ESSB har som hovedmålsetting å bevare prisstabilitet innen euroområdet, samt bidra til høy sysselsetting og en økonomisk vekst som ikke bidrar til økt inflasjon.
Forhandlingene om EU-traktaten (Maastricht-traktaten fra 1992), startet i 1988 og omfattet etablering av ØMU og Den europeiske sentralbank. Ved revisjonen av EU-traktaten gjennom Lisboa-traktaten, ble Den europeiske sentralbank gitt rang som en av unionens institusjoner.Bankens oppgaver er definert i EU-traktaten (konsolidert) Artikkel 13. De viktigste gjøremål fremgår av Traktaten om Den europeiske unions virkemåte Artikkel 282 og følgende. Bankens vedtekter er inntatt i traktaten som protokoll nr 4.I november 2014 ble ESB ansvarlig for tilsynet av store («systemrelevante») banker i Europa, under ordningen Den felles tilsynsmekanisme (SSM). Det dreier seg om banker med aktiva for mer enn 30 milliarder euro, eller som utgjør minst 20 % av hjemlandets BNP.Banken har i samsvar med EU-traktaten hovedkontor i Frankfurt am Main. Hovedkvarteret var tidligere i Kaiserstrasse ved Willy-Brandt-Platz i Frankfurt-Innenstadt, men nybygget ved Großmarkthalle i Frankfurt-Ostend ble ferdigstilt i 2014, og åpnet offisielt i mars 2015.
Arkitekten Albert Speer (1934–2017) medvirket til planer for bankens bygninger i Frankfurt.


== Presidenter ==

Presidenten for Den europeiske sentralbank blir valgt for en periode på åtte år, uten mulighet for gjenvalg.


== Galleri ==

		
		
		


== Se også ==
Liste over verdens sentralbanker
Det europeiske råd for systemrisiko


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(mul) Offisielt nettsted 
(fr) Offisielt nettsted 
(de) Offisielt nettsted 
(it) Offisielt nettsted 
(fi) Offisielt nettsted 
(nl) Offisielt nettsted 
(pt) Offisielt nettsted 
(es) Offisielt nettsted 
(el) Offisielt nettsted 
(bg) Offisielt nettsted 
(et) Offisielt nettsted
Qaqortoq

Qaqortoq uttale  (dansk Julianehåb) er Sørgrønlands største by, tilhørende Kujalleq kommune, inntil 2008 daværende Qaqortoq kommune. Navnet Qaqortoq betyr «Det hvite» fordi Hvalsey kirke som den eneste norrøne bygningen på Grønland  var hvittet med kalk.Byen ble etablert som en handelsplass av den norske handelsmannen Anders Olsen i 1775. 
Qaqortoq har 3 089 innbyggere (2016), og er dermed Grønlands femte største by.


== Kultur ==
I Qaqortoq ligger Grønlands eldste fontene fra 1928, plassert i byens gamle sentrum. I sentrum av byen ligger også Qaqortoq Museum i byens eldste bygning. Denne bygningen er fredet. 
Byen har et stort bibliotek i et iøynefallende gult hus med grønt tak. Biblioteket heter «Det gule bibliotek». Her kan innbyggerne låne både bøker, blader og cd-er, samt bruke bibliotekets pc-er til internettbruk. 
Rundt 50 forskjellige skulpturer er plassert rundt i byen. Dette kunstprosjektet kalles «Sten og menneske», og ble startet i 1993 av den lokale kunstneren Aka Høegh. Skulpturenes tema er å få fram menneskeansikter i stein, og nesten hvert år kommer ulike kunstnere fra Grønland, Island, Danmark, Norge, Sverige og Finland for å lage nye skulpturer. 
Litt utenfor byen ligger ruinen av Hvalsey kirke, en av regionens viktigste ruiner. Denne ligger innerst i fjorden, ved Qaqortukulooq (Hvalsey), og fra Qaqortoq tar det ca. 20 minutter med båt, eller 8 timer til fots. Qaqortoq kommune arbeider også med å få denne kirkeruinen inn på UNESCOs liste over verdens kultur- og naturarvsteder som det eldste bevis på møtet mellom inuittene fra nordvest og nordboerne fra sørøst.
Byen har generelt et bevisst forhold til kulturhistorie, og ihensyntar gamle og verneverdige bygninger og gatemiljøer i sin byplanlegging.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Qaqortup kommune
Det gule bibliotek
Historiske bilder av Hvalsø Kirkeruin
Koppskatt

Koppskatt (tysk Kopf, hode) var en personskatt som innkrevdes ofte med det samme beløpet per skattepliktig hode, uansett økonomisk betalingsevne. Skatten hadde dermed ingen fordelingseffekt. Koppskatten var mye utbredt i middelalderen, men er nå med unntak av Storbritannia forlengst gått ut av bruk i vestlige land. Den var brukt i Norge i 1891 som politisk virkemiddel for utvidelse av stemmeretten, som da knyttet til et census-system. 
I Norge ble sølvskatt og andre former for koppskatt krevd inn som en «engangsskatt» etter direktiv av 19. juni 1645 og flere ganger i 1680- og 90-årene. Fra 23. september 1762 til 14. november 1772 ble det innkrevd årlig koppskatt av alle unntatt militære («ekstraskatten»). Fra 1773 til 1782 ble koppskatten «frivillig», hver person skulle betale «etter evne».
I Storbritannia ble en koppskatt, Community charge, innført i 1989 (Skottland) og 1990 (England og Wales). Dette førte til kraftige reaksjoner, og utløste koppskattopptøyene. Det var planer om å innføre den også i Nord-Irland, men på grunn av opptøyene valgte man å ikke gjøre det. Fra 1993 ble den erstattet av Council tax, som selv om den er basert på et koppskattlignende prinsipp i langt større grad tar hensyn til forskjeller i inntekt og formue.


== Kilder ==
«koppskatt», fra Store norske leksikon
«koppskatt», fra Det Norske Akademis ordbok