jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Generalløytnant

Generalløytnant (dvs. stedfortreder for (virkelig) general) i Hæren og Luftforsvaret og viseadmiral i Sjøforsvaret er den nest høyeste offisersgrad i det norske forsvaret. Graden symboliseres av tre stjerner på gul-(gull)farvet bakgrunn. Før 1997 ble den symbolisert med to stjerner på gul-(gull)farvet bakgrunn.


== Eksterne lenker ==
Generalløytnants kommandoflagg
Viseadmirals kommandoflagg
General

For tobakksproduktet snus, se General (snus)
General er i de fleste land den høyeste offisersgraden i hæren, i noen land også i flyvåpenet. Den tilsvarende tittelen i sjøbaserte militære styrker (mariner) er admiral. Begrepet general (og admiral) brukes på to måter: Som en generisk tittel for alle generalsgradene (generalmajor, generalløytnant, general – som tilsvarer kontreadmiral, viseadmiral og admiral), og som en bestemt grad, den høyeste generalsgraden (også kalt «virkelig general» eller «full general», tilsvarende «virkelig admiral» eller «full admiral»).
I noen land finnes eller fantes det høyere generals- og admiralsgrader. Flere land har eller har hatt grader som feltmarskalk (også kalt generalfeltmarskalk), som var plassert over general og gjerne politisk utnevnt, og flåteadmiral og storadmiral. I Tyskland hadde man også en grad kalt generaloberst, plassert over general, men under generalfeltmarskalk. Graden generalfeltmarskalk ble bare tildelt i krigstid.


== Norge ==
I Norge var det frem til 1972 bare kongen som ble utnevnt til full general (og admiral), mens generalløytnant (og viseadmiral) var den høyeste graden tildelt aktivt tjenestegjørende offiserer. I praksis var det sjelden offiserer ble utnevnt til høyere grader enn generalmajor eller kontreadmiral, og selv forsvarssjefen var i flere år normalt generalmajor eller kontreadmiral. Fra 1972 har også Forsvarssjefen blitt utnevnt til full general eller admiral. I Norge innehas den fulle generalsgraden i dag av kongen, kronprinsen, fungerende forsvarssjef og tidligere forsvarssjefer. Kongen som ifølge Grunnloven har «høieste Befaling» over Forsvaret, samt kronprinsen, innehar i posisjon av dette alltid høyeste grad i samtlige forsvarsgrener, og er dermed som de eneste både general og admiral i henholdsvis Hæren, Luftforsvaret, Heimevernet og Sjøforsvaret.
Full general symboliseres i Norge med fire stjerner på gullfarvet bakgrunn, full admiral med en bred og tre smale striper med kommandoløkke på ermet, og fire stjerner med anker på gullfarvet bakgrunn på skulder. Før 1982 ble den øverste generalsgraden symbolisert med tre stjerner på gul-(gull)farvet bakgrunn, og øverste admiralsgrad med en bred og to smale striper med kommandoløkke på ermet, eller tre stjerner med anker på gullfarvet bakgrunn på skulder.


== Se også ==
Strategos
General (USA)


== Eksterne lenker ==
(en) Generals – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Generals kommandoflagg
Admirals kommandoflagg
Brigader

Brigader er en militær grad som rangerer over oberst og under generalmajor, som alternativ til brigadegeneral. Den benyttes som regel av armeer, flyvåpen og marineinfanterier, blant annet i Norge, Storbritannia, Australia og New Zealand.
Graden symboliseres med én stjerne på gulfarget (gullfarget) bakgrunn. Graden tilsvarer flaggkommandør i Sjøforsvaret.
Brigader regnes som den øverste feltoffisersgraden og er derfor snarere en høyere form for oberst enn en lavere form for general, på samme måte som kommandør (engelsk: commodore; i Norge flaggkommandør) er i Sjøforsvaret. Graden har blitt tilkjent NATO-status OF6, likeverdig med brigadegeneral som er en generaloffisersgrad.
Graden ble innført i Norge i 1997 som erstatning for oberst I for å standardisere med resten av NATO.

		
		
		


== Eksterne lenker ==
Brigaders kommandoflagg
Flaggkommandørs kommandoflagg
Ecossaise

Ecossaise er en form for kontradans i skotsk stil, spesielt populær i England og Frankrike på slutten av det 18. århundre og på begynnelsen av det 19. Ecossaisen ble vanligvis danset i rask to fjerdedels takt.
En del komponister adopterte også ecossaisen som musikalsk form. Franz Schubert, Ludwig van Beethoven og Frédéric Chopin skrev alle en rekke ecossaiser, alltid kjennetegnet ved sin livlige karakter.
Christian Blangstrup

Christian Blangstrup (født 29. oktober 1857 i Nykøbing Falster, død 30. april 1926 i København) var en dansk forfatter og redaktør, kaptein og ridder av Dannebrog. 
Blangstrup var redaktør av Berlingske Tidende 1902–1912 og sjefredaktør av begge utgaver av Salmonsens konversationsleksikon (hhv. 1891–1902 og 1912–1925). Han har blant annet skrevet Christian VII og Caroline Mathilde (1890 3. opplag). Han var kaptein i den danske hær 1895.


== Referanser ==
Église de la Madeleine

For metrostasjonen med samme navn: Madeleine (Paris Metro)L'église de la Madeleine, L'église Sainte-Marie-Madeleine eller bare "La Madeleine" (St Maria Magdalenas kirke) er en kirke i Paris. Den er konstruert som et tempel på befaling fra Napoleon.
Det ble gjort tre forsøk på å bygge en kirke på dette stedet. Første gang i 1764 av Pierre Contant d'Ivry som begynte byggingen av en kirke i sen barokkstil. Da d'Ivry døde i 1777 ble han erstattet av Guillaume-Martin Couture som bestemte seg for å begynne byggingen på nytt og rev den uferdige kirkebygningen. Da den franske revolusjonen kom var kirken langt fra ferdig, bare fundamentet hadde blitt bygget. Den nye revolusjonære regjeringen vurderte mange formål bygningen kunne tjene det nye revolusjonære Frankrike best blant annet som bibliotek, ballsal og markedsplass.
I 1806 bestemte keiser Napoleon seg for å bygge Temple de la Gloire de la Grande Armée (tempel til ære for den "store armé") og det daværende fundamentet ble revet og arbeidet begynte på nytt.
Etter Napoleons fall vedtok det nye franske styre å benytte bygningen som kirke, selv om det var foreslått å gjøre den om til jernbanestasjon.
Det var i denne kirken at Camille Saint-Saëns var organist. Frédéric Chopins begravelse ble avholdt her.


== Litteratur ==
Julia Droste-Hennings, Thorsten Droste: Paris. Eine Stadt und ihr Mythos. DuMont-Reiseverlag, Köln 2003 ISBN 3-7701-6090-8 (S. 309–310).
Fritz Stahl: Paris. Eine Stadt als Kunstwerk. Rudolf Mosse Buchverlag, Berlin 1929.
Heinfried Wischermann, "Architekturführer Paris", Gerd Hatje Verlag Ostfildern 1997, ISBN 3-7757-0606-2, S. 81.
Midgardsormen

Midgardsormen (norrønt Miðgarðsormr) i den norrøne mytologien er den enorme ormen som omkranser menneskenes verden (Midgard). 
Midgardsormen er avlet av Loke og Angerboda, og er bror til Fenrisulven og Hel. Den het opprinnelig Jormundgand (Jǫrmungandr, «den veldige staven»), men æsene kastet ham ut i havet som omkranser verden, fordi de ville ha mer kontroll over monstrene. Der har den ligget som en sjøorm og spist seg større og større, og etterhvert blitt så stor at den biter seg selv i halen. Dermed fikk den navnet Midgardsormen, fordi den omslutter hele Midgard. 
Under Ragnarok kommer Midgardsormen opp på land, og bukter seg over åker og eng. Da skal Tor kjempe mot den, og drepe den. Tor får selv sitt banesår i denne tvekampen, og dør.


== Tors fisketur ==

Hymeskvadet (Hymiskviða) er et gudedikt i Den eldre Edda og i Codex Regius, som er oppkalt etter jotnen Hyme. Diktet er blant annet kjent for sin fortelling om guden Tor, som under en fisketur med Hyme brukte et oksehode som agn og fikk selveste Midgardsormen på kroken. Mens tordenen samlet seg i himmelen, viste Midgardsormen sin eter-pustende kjeft, og Tor brølte i triumf. Idet han hevet hammeren Mjølner til slag fikk Hyme nok og kappet fiskesnøret; Tor drepte Hyme rasende, og vasset i land. Samme kveld ble Norden rammet av en forferdelig storm.

		
		


== Se også ==
Sjøorm
Hymeskvadet
Fortellinger om Tor
Slange (symbol)
Ouroboros, gresk-egyptisk «halesluker›


== Eksterne lenker ==
(en) Jörmungandr – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Liste over byer i Danmark

Dette er en liste over Danmarks største byområder sortert etter innbyggertall.
Listen utarbeides årlig av Danmarks Statistik, som definerer et byområde som en sammenhengende bebyggelse med minst 200 innbyggere, og der avstanden mellom to hus ikke overstiger 200 meter, med mindre bruddet i bebyggelsen skyldes mellomliggende offentlige anlegg som kirkegårder eller parker. Særlig i København-området har bebyggelser som tidligere ble regnet som selvstendige, med tiden vokst sammen til et samlet tettsted (da:byområde), Hovedstadsområdet.
Den danske benevnelsen byområde tilsvarer i hovedsak det norske begrepet tettsted slik det defineres av Statistisk sentralbyrå, men i det norske begrepet får avstanden mellom bygningene ikke overstige 50 meter. Listen under rangerer de danske byområdene med mer enn 20 000 innbyggere etter folketall pr. 1. januar 2007.


== Referanser ==
Liste over øyer i Danmark

Dette er en liste over øyer i Danmark. Listen omfatter større øyer som er en del av Fastlands-Danmark. Øyer som tilhører Færøyene og Grønland er ikke tatt med.


== Liste ==


== Ubebodde øyer ==
Jordsand (Tønder kommune, Region Syddanmark), tidligere Hallig, nå kun en sandbanke
Langli (0,8 km², Varde kommune, Region Syddanmark), inntil 1915 bebodd
Øygruppen Hirsholmene (Frederikshavn kommune, Region Nordjylland): Deget, Græsholm (0,2 km²), Hjellen, Kølpen (0,01 km²), Kovsholm (0,01 km²), Lilleholm, Møgholm, Pikkerholm, Tyvholm


== Se også ==
Vadehavsøyene, Færøyene, Grønland, Liste over øystater, Sammenslutningen af Danske Småøer


== Referanser ==
Storstrøms amt

Storstrøms Amt dekket Sydsjælland, Lolland, Falster og Møn.
Amtet bestod av følgende kommuner:

Danmark var frem til 1. januar 2007 inndelt i seksten amter. Disse ble erstattet av fem regioner.
Ringkjøbing amt

Ringkjøbing amt lå i Vestjylland.
Amtet bestod av følgende kommuner:
Danmark var frem til 1. januar 2007 inndelt i seksten amter. Disse ble erstattet av fem regioner.


== Referanser ==
Ribe amt

Ribe amt lå i den sydvestlige del av Jylland, og er nå en del av Region Syddanmark.Amtet bestod av følgende kommuner:
Danmark var frem til 1. januar 2007 inndelt i seksten amter. Disse ble erstattet av fem regioner.


== Referanser ==
Frederiksborg amt

Frederiksborg amt dekket Sjælland nord for Storkøbenhavn.
Amtet bestod av følgende kommuner:

Danmark var frem til 1. januar 2007 inndelt i seksten amter. Disse ble erstattet av fem regioner.
Nokturne

En nokturne eller noktyrn, også skrevet nocturne på riksmål, er et musikkstykke av romantisk eller drømmende karakter. Nokturner er ofte inspirert av eller skrevet for å skildre en natt. Ordet kommer av det franske ordet for «nattlig».
Betegnelsen nocturne ble først brukt om musikkstykker i begynnelsen av det 19. århundre, om ensemble-verker med flere satser. Noen ganger ble den italienske ekvivalenten for ordet nocturne, notturna, brukt; for eksempel for Wolfgang Amadeus Mozarts Serenata Notturna. På denne tiden skulle ikke nokturnene nødvendigvis skildre en natt, men snarere fremføres om natten, omtrent som en serenade.
Den langt mer kjente form for nokturne, et ensatset stykke oftest skrevet for enkelt piano, ble utviklet hovedsakelig i det 19. århundre. De første slike nokturnene ble skrevet av den irske komponisten John Field, som regnes som den moderne nokturnens far. Dens mest kjente eksponent, derimot, var Frédéric Chopin, som skrev 21 av dem. Senere komponister av nokturner for piano er Gabriel Fauré og Erik Satie.


== Referanser ==
Skull and Bones

Skull and Bones er et lukket selskap for innvalgte studenter ved Yale University.
Selskapets statutter er slik: 15 nye medlemmer innvelges i sitt første studieår ved Yale, og forblir medlemmer livet ut. Slik sett er de medlemmer i hele studietiden ved Yale, også som doktorgradsstudenter. Selskapet ble dannet av William Russell i 1832. Den antas å være et  nettverk med innflytelse. Det verserer mange rykter om hva som skjer i selskapet og hva dens formål er, kun få opplysninger er offentlig bekreftet. Det er dokumentert at ritualene ble bragt fra Tyskland av grunnleggeren Russell på midten av 1800-tallet. Pga. symbolikken som blir brukt hevdes det at Skull and Bones i utgangspunktet baserte seg på frimureriets tredjegrad. Viktige symboler er: tiden, døden og sosialt samvær etter opptagelser og rituelle møter. 

Hvert år foreslås det blant medlemmene hvem i Yales førsteårskull man vil invitere til å bli eventuelle medlemmer. I dag er det ca. 800 levende medlemmer, flere med betydelig høy sosial status i USA, både innenfor politikk, næringsliv og i det militære. Organisasjonen er liberale i den forstand at de i dag tillater både kvinner, homofile, ulike religioner og raser. Rent praktisk fungerer organisasjonen som et lukket eksklusivt nettverk som varer livet igjennom. 
Blant de fremste medlemmer er:

William H. Taft, president og høyesterettsjustitiarius
Henry Robinson Luce, media-eier
George W. Bush, president
John Kerry, senator
Frederick Wallace Smith grunnlegger av FedEx
Morrison Remmick Waite, høyesterettsjustitiarius
William F. Buckley, Jr. grunnlegger av National Review'
Potter Stewart, høyesterettsdommer
«Det er så hemmelig at vi ikke kan tale om det».(George W. Bush om Skull and Bones).


== Eksterne lenker ==
Skull and Bones: Rivalernes hemmelighed artikkel i Jyllands-Posten
Lungeemfysem

Lungeemfysem, ofte kalt emfysem, er en  kronisk lungesykdom der mange av skilleveggene i lungen mellom blod og luft er ødelagt, slik at det totale arealet mellom blod og luft er betydelig redusert. Sykdommen er oftest forårsaket av giftige gasser eller røyking, men også arvelige faktorer som α₁-antitrypsinmangel. Lungeemfysem karakteriseres også ved at pasienten mister en del av lungenes elastiske evne. På grunn av redusert areal mellom luft og blod i lungene får pasientene lavt oksygenopptak, med lite oksygen bundet til hemoglobinet i de røde blodlegemene. Dette hemoglobinet har en mer blålig farge enn friskt rødt oksygenholdig hemoglobin. Pasientene har derfor blålige lepper og negler og de blir fort slitne og andpustne ved minimale fysiske anstrengelser. Emfysem er en hyppig tilstand, og den forekommer hos 10-20% av voksne personer.Pasienter med emfysem er vanligvis røykere og tilstanden forverrer seg med økende alder, siden skilleveggene i lungene ikke blir dannet på nytt. Røykeslutt er en effektiv måte å stoppe forverring av sykdommen på.
KOLS, (kronisk obstruktiv lungesykdom), er en samlediagnose for emfysem, astma og kronisk bronkitt siden pasienten gjerne har mer eller mindre av alle disse tre diagnosene. Det er stadig mer vanlig å si at pasienten har KOLS i stedet for å beskrive to eller tre av underdiagnosene.
Det kan være aktuelt å gi disse pasientene oksygen. Dersom pasienten røyker, vil eksplosjonsfaren med oksygen i boligen være for stor, slik at pasienter som røyker oftest ikke får slik behandling.


== Referanser ==
Prix de Rome

Prix de Rome er et stipend som deles ut til utøvere av alle kunstarter.
De første stipendene ble utdelt Frankrike i 1663 under kong Ludvig XIV som en årlig godtgjørelse for lovende unge malere, skulptører og arkitekter som hadde vist at de var verdige i en krevende konkurranse. Det var konkurranser i maling, skulptur, arkitektur og litografi. I 1803 ble også komposisjon av musikk lagt til. Vinnerne ble sendt til Académie de France (grunnlagt av Jean Baptiste Colbert i 1666) i Roma.
Deltakerne konkurrerte ofte i flere år på rad. En del av verdens mest kjente malere deltok i konkurransen uten å vinne, ofte uten engang å få en god anmerkelse, blant annet Eugene Delacroix, Édouard Manet og Edgar Degas. Jacques Louis David forsøkte å ta sitt eget liv etter å ha tapt konkurransen tre ganger på rad.
I 300 år var den franske Grand Prix de Rome i historisk maling den største æren en maler noe som helst sted i verden kunne oppnå. Man var sikret hele verdens presseoppmerksomhet og vinnerne fikk en solid dytt på veien til berømmelse og ofte til en økonomisk vellykket karriere innen kunst. Selve konkurransedelen av prisen ble avskaffet i 1968, men akademiet deler fremdeles ut prisen til unge kunstnere som de mener er verdige.
Flere land deler ut Prix de Rome-priser, blant annet Belgia, Canada, Nederland og USA.


== Vinnere i kategorien arkitektur ==
(Fra 1722 til 1786, ble Grand Prix de Rome i arkitektur utdelt av Académie d'architecture – den første prisvinnen var Jean Michel Chevotet.)


== Vinnere i kategorien maleri ==


== Vinnere i kategorien skuptur ==


== Referanser ==
Voluspå

Voluspå (norrønt: Vǫluspá = «volvens spådom»), er et dikt som har fått navn av Snorre, mens verken Codex Regius eller Hauksbók har noe navn på diktet. Voluspå er det første av de 29 diktene som innleder Codex regius av Den eldre Edda fra sent 1200-tall. I Hauksbok er det først tilføyd etter Hauk Erlendssons død i 1334. I tillegg gjengir Snorre de aller fleste strofene i Den yngre Edda.Som Trymskvida er Voluspå diktet i fornyrdislag ispedd stev, idet refrenget «Garm bjeffer høyt foran Gnipa-helleren, festet slites, og Freke løper» gjentas gjennom diktet.


== Innhold ==
Dette er både en skapelsesberetning og en dommedagsprofeti, og avsluttes med en kort, men henført skildring av en etterpå følgende ny og bedre verden. Diktet er lagt i munnen på  en volve som retter sine ord til «Heimdalls sønner» (en kjenning for menneskeheten). I Voluspås første vers fortelles at hun het Heid, og «alltid var hun yndet av onde kvinner». I annet vers fortelles at hun «satt ute» - dvs. bedrev útiseta («utesitting») der volven satt i nattemørket i et veikryss eller på en jordfast stein - da Odin ankom for å lære om fremtiden.I kvadet rekapitulerer hun først historien fra skapelsen og frem til samtiden, da Voluspå ble skapt. Da verden var ung, opplevde gudene en gullalder, som fikk en ende da tre jotnejenter dukket opp. Dette viser til en myte som ikke kjennes fra noen annen tekst. Hendelsen resulterer i at dvergene blir til. Det følger seks strofer med dvergenes navn, kalt Dvergatal («dverg-ramsen») som er blitt tolket som et senere innskudd og derfor utelatt i noen utgaver. Etter Dvergatal følger skapelsen av menneskene og en beskrivelse av Yggdrasil.
Etter dette spår Heid hva som vil komme; i skremmende bilder beskriver hun verdens undergang i ragnarok og gudenes fall. Odin selv blir drept av fenrisulven som har slitt seg fri, og like før verdens ende utkjemper Tor, som siste gjenlevende gud, et endelig slag med Midgardsormen. 

Til sist slukner solen, mens verden synker i havet. I de siste strofene beskrives hvordan jorden igjen stiger opp av havet, verdens gjenfødsel. «Åkrene vokser uten å bli sådd. Alt vondt blir bedre; Balder kommer.»I Hauksbok er tilføyd et 67. vers, der dragen Nidhogg som holder til ved brønnen Kvergjelme i Nivlheim, dødsrikets nederste del, kommer flygende med lik mellom sine fjær.Voluspås opphav er ukjent, men det antas at det er diktet enten i Norge eller på Island sent på 900-tallet i brytningstiden mellom hedendommen og kristendommen, og nedskrevet på 1200-tallet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Völuspá – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Völuspá – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Voluspå på norrønt Flere oversettelser til norsk, færøysk, dansk og svensk.
McKinnell, John: «Völuspá and the Feast of Easter» (PDF), Alvíssmál 12 (2008): 3-28.
[3]
Knut Ødegård: "Edda-dikt I", Oslo 2013.
Fyn

Fyn er Danmarks  tredje største øy. 
Den er omgitt av det Fynske Øhav, Lillebælt, Kattegat, Storebælt og Lundeborgbæltet. Fyns større byer er: Odense, Bogense, Middelfart, Assens, Faaborg, Svendborg, Nyborg og Kerteminde.  Ved Fyn ligger Langeland, Thurø, Tåsinge, Æbelø (når det er høyvann er det en egen øy men når det er lavvann er det en del av Fyn), Ærø og omkring 90 andre øyer.
Det høyeste punktet på Fyn er Frøbjerg Bavnehøj, vest for Tommerup. Toppen når 131 meter over havet.


== Se også ==
Fyns amt


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Funen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Fyn – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Kontrafei

Kontrafei er en eldre betegnelse for et portrett. En portrettmaler ble kalt kontrafeier. Selve ordet kom til dansk-norsk via tysk fra det franske contrefait, «etterlignende».


== Referanser ==
Folketinget

Folketinget er parlamentet i Danmark. Det holder til på Christiansborg i København og består av 179 medlemmer (mandater) (herav to fra Færøyene og to fra Grønland). Medlemmene velges fra 19 valgkretser for en periode på fire år.
Folketingets arbeid ledes av Folketingets presidium, som foruten formannen, som velges ved hver folketingssamlings begynnelse, består av inntil fire nestformenn.
Etter et valg danner et eller flere partier regjering, og Folketingets komiteer konstituerer seg. Alle Folketingets medlemmer kan stille lovforslag, som etterfølgende behandles dels i Folketingssalen (hvor førstebehandling, annenbehandling og tredjebehandling finner sted) og dels i komiteene.


== Folketingets formenn ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Folketinget – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Folketing – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Sønderjylland

Sønderjylland er den sørligste del av Jylland, og svarer til Hertugdømmet Slesvig. Den siste jarl av Sønderjylland, Knud Lavard, antok den tyske hertugtitel for sitt jarledømme, som siden har vært kjent under dette navnet. Nå utgjør området det tidligere Sønderjyllands Amt og den nordlige del av Slesvig-Holsten. Sønderjylland var en del av Preussen etter Danmarks nederlag i krigen i 1864. 
Etter en folkeavstemning i 1920 etter Tysklands nederlag i første verdenskrig kom den nordlige del tilbake til Danmark.
Sønderjyllands Amt, nå en del av Region Syddanmark, er den eneste del av Danmark som har direkte landgrenser til et annet land (Tyskland). 
Selskapsskikken Sønderjysk kaffebord stammer fra Sønderjylland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sønderjylland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Euroregion Sønderjylland/Schleswig
Kart over Sønderjylland (som PDF)
Køge

Køge er en by i Køge kommune på Øst-Sjælland med 35 618 (2013) innbyggere. Den fikk kjøpstadsrettigheter i 1288, og er rik på gamle bindingsverksbygninger. Flere store virksomheter er lokalisert her. Byen ligger 39 km fra København og 24 km fra Roskilde. Postadressen er 4600 Køge.


== Historie ==
Byen er kanskje mest kjent for slaget ved Køge bukt i 1677. Den danske kommandanten Niels Juel med 38 skip og 6 992 mann vant over den svenske flåten med 48 skip og 8 636 mann. Svenskene mistet over 3 000 soldater og 8 skip. Seieren regnes som  den største Danmark-Norge har hatt til sjøs. 
Byens rådhus er fra omkring 1550 og gamlebyen har en rekke gamle bygninger fra perioden 1550 til 1660, da byens borgere slo seg opp på et rikt sildefiske i Øresund. Byen var besatt av svenske soldater flere ganger under Svenskekrigene. Karl X Gustav befestet byen, men da han trakk seg ut i 1660, var byen utpint økonomisk. Krigene mot England tidlig på 1800-tallet var heller ingen lykke for byen, i 1807 sto slaget ved Køge hvor en dansk milits ble slått av britiske styrker, og i 1816 opphørte Køge å være garnisonsby.


== Mot moderne tider ==
Utover på 1800-tallet ble det gjort en rekke etableringer av fabrikker, og i 1870 kom det jernbane til byen da jernbanen Lille Syd ble etablert. Ni år senere kom også Østbanen til Køge. I dag har byen ferje til Rønne på Bornholm, og både E20 og E47/E55 går forbi byen.


== Vennskapsbyer ==
Kongsberg


== Referanser ==
Akashi-Kaikyo-broen

Akashi-Kaikyo-broen i Japan er med et fritt spenn på 1 991 meter verdens lengste hengebro. Den er 367 meter lengre enn Storebæltsbroen, som er verdens nest lengste med 1 624 meter. Totallengden på broen er 3 911 meter. Den ble åpnet 5. april 1998.


== Referanser ==