jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nakenfrøede planter

Nakenfrøede planter er frøplanter der frøemnene ikke sitter inne i noen fruktknute, men er ubeskytta eller nakne. Det er om lag 15 familier med ca. 855 arter innenfor de nakenfrøede plantene. Av disse er ca. 550 arter bartrær. I tillegg kommer en rekke utdødde grupper som Glossopteris og Dicrodium, vanligvis sammenfattet i en egen underklasse som frøbregner.
Det er fremdeles uavklart om de nakenfrøede plantene utgjør en naturlig gruppe. Man har lenge antatt at Ephedra, Gnetum og Welwitschia mirabilis er nærmere beslektet med blomsterplanter enn med andre nakenfrøede planter.
Fylogenetiske analyser basert på gensekvenser har imidlertid antydet at de nålevende nakenfrøede likevel kan være en naturlig enhet.


== Nakenfrøete planters taksonomi ==
For en mer fullstendig taksonomi, se: Karplanter
Taksonomisk plassering og gruppering av de nakenfrøete plantene. Grupper uten norske representanter er satt i kursiv. Selv om det er enighet om gruppering innen de nakenfrøete varierer den hierarkiske plasseringen av gruppene, under er de store gruppene plassert som underklasser (for andre nivåer se Christenhusz et al 2011)

Karplanter (Tracheophyta)
Karsporeplanter (Pteridophyta)
Frøplanter (Spermophyta)
Klasse: Nakenfrøede planter (Pinophyta) 
 Underklasse: Bartrær (i vid betydning) Pinopsida , 50 slekter, 550 arter
Orden: Furuplanter (Pinales)
furufamilien (Pinaceae), 12 slekter
barlindfamilien (Taxaceae), 4 slekter, 15 arter
blomsterbarlind-familien (Cephalotaxaceae)
sypressfamilien (Cupressaceae), 27-30 slekter, 130-140 arter
apeskrekkfamilien eller skjellgranfamilien (Araucariaceae)
skjermtrefamilien (Sciadopityaceae)
gultrefamilien (Podocarpaceae), 17-19 slekter
 Underklasse: Gnetumplanter (Gnetopsida) , 4 slekter, 120 arter
Orden: Efedraplanter (Ephedrales), 1 slekt, 50 arter
efedrafamilien (Ephedraceae)
Orden: Gnetumplanter (Gnetales) 1 slekter, 35 arter
gnetumfamilien (Gnetaceae), 1 slekt, 25 arter
Orden: Welwitschiaplanter (Welwitschiales) , 1 slekt, 1 art
Welwitschia mirabilis
 Underklasse: Cycadopsida (Cycadopsida) , 11 slekter, 185 arter
Orden: Konglepalmer (Cycadales)
konglepalmefamilien (Cycadaceae)
strangeriafamilien (Stangeriaceae)
zamiafamilien (Zamiaceae)
 Underklasse: Tempeltre (Ginkgopsida) , 1 slekt, 1 art
Odren: Ginkgoales
tempeltrefamilien (Ginkgoaceae)
Klasse: Blomsterplanter (Angiospermae, Magnoliaphytina, Magnoliopsida)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) nakenfrøede planter hos Artsdatabanken 
(en) nakenfrøede planter hos ITIS 
(en) nakenfrøede planter hos Tropicos 
(en) Kategori:Gymnosperms – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gymnospermae – detaljert informasjon på Wikispecies
VM i curling for menn 1983

Curling-VM for herrer 1983 ble arrangert 11. april – 17. april 1983 
i Agridome i Regina i Saskatchewan i Canada.

Canada vant 7-4 i finalen over Tyskland
Canada vant 8-6 i semifinalen over Sverige
Tyskland vant 4-3 i semifinalen over Norge
Norge endte opp med 7 seire og 4 tap
Canada endte opp med 10 seire og kun 1 tap (mot USA)


== Eksterne lenker ==
WCF Statistics
Elevenes Hovedforbund

Elevenes Hovedforbund (EHF) er en politisk uavhengig interesseorganisasjon for elever i den videregående skolen i Norge. 
EHF ble stiftet den 20. mars 2004. Stiftelsen kom som en reaksjon på arbeidsmetodene til Elevorganisasjonen, og spesielt den institusjonsbaserte innmeldingen i denne. EHF praktiser derfor bare individuelt medlemskap, med unntak av støttemedlemskap. Fra gymnas.no: «Dere kan, med flertall i elevrådet, melde skolen inn i EHF. Det innebærer ikke at alle skolens elever blir medlemmer, men at elevrådet støtter EHF». Støttemedlemskap gir ikke demokratiske rettigheter, men bekrefter at elevrådet på vegne av skolens elever (alt et elevråd velger å gjøre, gjør de på vegne av skolens elever da de er et valgt, demokratisk organ med talerett på vegne av elevene) støtter blant annet EHFs politikk.
Politisk sett er EHF lenger til høyre enn Elevorganisasjonen. EHF har bl.a. drevet en kampanje for fritt skolevalg. EHF er tilhengere av friskoler, og ønsker å videreføre forsøkene med frivillig sidemålsundervisning i Osloskolen.


== Aktivitet ==
Det er per i dag (2010) ingen aktivitet i organisasjonen.
Sporeplanter

Sporeplanter eller kryptogamer er et samlebegrep for landplanter som formerer seg ved hjelp av sporer.
Begrepet er lite brukt i dagens botanikk fordi sporeplanter ikke utgjør noen naturlig gruppe. Ikke desto mindre har de utviklet seg fra en felles stamform som har gitt opphav til to monofyletiske grupper; bryofytter (bladmoser, levermoser og nålkapselmoser) hvor gametofyttgenerasjonen er dominerende, og trakeofytter (karplanter) hvor sporofyttgenerasjonen er dominerende. Sistnevnte inkluderer også frøplantene, som formerer seg med frø i stedet for sporer.En av egenskapene som skiller sporeplantene fra deres algeforfedre er at sporene (samt pollen hos frøplantene) har et motstandsdyktig ytre lag av sporopollenin, et materiale som beskytter mot blant annet uttørking og UV-stråler, og var en av de evolusjonære nyvinningene som var avgjørende for koloniseringen av land. Det er funnet fossile sporer fra tidlig ordovicium for 480 millioner år siden, 25 millioner år etter landplantenes antatte opprinnelse for ca 505 millioner år siden i sen kambrium. Viktige grupper av tidlige sporeplanter vokste i grunne innsjøer, elvebredder og elvedeltaer, og fossiler av devonske sporeplanter finnes blant annet i devonfeltene i nordre Andrée Land – helt nord på Spitsbergen, som den gang befant seg ved ekvator.
De naturlige gruppene som hører inn under sporeplantene, hvorav noen også er karsporeplanter (med kar som transporterer vannet inne i planten), omfatter:

Bladmoser
Levermoser
Nålkapselmoser
Karsporeplanter:
Kråkefotplanter
Sneller
Bregneplanter:
Ormetunger
Psilotales
Marattiopsida
Egentlige bregner


== Referanser ==
Logikk

Logikk er læren om lovene og reglene som gjør tenkningen, resonneringen og argumentasjonen gyldig («logisk»).
Den klassiske logikk går tilbake på Aristoteles’ syllogismelære.
Helt siden den gang har logikken utgjort en av filosofiens hoveddisipliner.
Den moderne logikk kan spores tilbake til 1800-tallet.
Det var på denne tiden at bl.a. George Boole, Augustus De Morgan og Gottlob Frege gjorde de første forsøkene på gi logikken en matematisk fremstilling (se boolsk algebra og formal logikk).
Den moderne logikkens mest grunnleggende gren er setningslogikken.
Andre grener er predikat-, klasse- og relasjonslogikken.
I løpet av 1900-tallet ble logikken videre utvidet til å gi rom for usikkerhet og sannsynlighet.
Resultatet var utviklingen av bl.a. flerverdi-, fuzzy- og kvantelogikken.


== Se også ==
Fornuft, evnen til logisk tenkning
Naturlov
Psykologikk
Feilslutning – tankefeil – logisk feil (formell feil),
Betingelse (conditio) beskriver et logisk eller faktisk avhengighetsforhold
Faktum, et saksforhold som ikke logisk kan motsies
Syllogisme, logiske slutninger som består av to premisser
Logisk positivisme (nypositivisme eller logisk empirisme), filosofisk retning utviklet på 1920-tallet
Formal logikk (utsagnslogikk eller setningslogikk)
Sannhetsfunksjon (Logisk konnektiv), logisk operasjoner eller junksjon
Konjunksjon, sannhetsfunksjon i setningslogikk
Inklusiv disjunksjon (adjunksjon), sannhetsfunksjon i setningslogikk
Subjunksjon (implikasjon), sannhetsfunksjon i setningslogikk
Aritmetisk logisk enhet
Programmerbar logisk styring (PLS)


== Litteratur ==
Arne Næss En del elementære logiske emner ISBN 9788200013839
Arild Utaker Språklogikk, 1991 ISBN 9788200213994
Stefano Predelli Logikk, 2004 ISBN 9788215006574
Markens Bataljon

Markens Bataljon er et bergensk buekorps (gutter) stiftet 3. juni 1854
Buekorpset er et søndagskorps, som betyr at det var et buekorps for allmuen og hadde eksersis på søndager.
Marken, som er en bydel i Bergen, avgrenses av Nygaten, Kong Oskarsgate, Strømgaten, Kaigaten og Peter Motzfelts gate. For å bli kalt en ekte Markegutt må en være født innenfor dette området og aller helst på en tinntallerken. Dette er Markens Bataljons territorium. Korpsets grunnlegger var Herman Falck som bodde i området. 
Buekorpset er i allianse med Mathismarkens Bataljon. Korpsets farger er rødt og blått. 


== Litteratur ==
Gjerstad, Jo. Buekorpsene i Bergen, (Bergen kommune 2005) ISBN 82-7128-383-9 (hefte)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Historie finnes i Nygaardsnytt s.8 pdf.
Bilder av Markens bataljon
Loven om det utelukkede tredje

Loven om det utelukkede tredje er et logisk prinsipp som uttrykker at alternativene A og ikke-A utelukker hverandre.
Utsagnene «jorden er flat» og «jorden er ikke flat» er f.eks. uttømmende alternativer, dvs. at det ikke tillater noen tredje mulighet.
På latin er prinsippet kjent som tertium non datur («et tredje er ikke gitt»).
I klassisk logikk tolket man loven om det utelukkede tredje enda strengere:
Man mente at ethvert utsagn måtte være enten sant eller falsk, at det altså bare fins to sannhetsverdier.
En slik tolkning av loven om det utelukkede tredje har vist seg å være uholdbar.
Dette illustreres av flerverdilogikken, som tar høyde for flere sannhetsverdier enn sann og falsk.
Sandvikens Bataljon

Sandvikens Bataljon er et buekorps (gutter) i Sandviken i Bergen, stiftet 17. mai 1857
Buekorpset er et søndagskorps, som betyr at det var et buekorps for allmuen og hadde eksersis på søndager, men nå ekserserer de om lørdagene.
9 år gamle Julius Olsen hadde sett Dræggens Buekorps marsjere og fikk lyst å få et korps i Sandviken også. Han fikk med noen kamerater  og stiftet Sandvikens i 1857. Sjef ble Søren Stoltz som var 14 og som hadde mest anseelse i gutteflokken.
Madam Felle, (Oline Felle), ivaretok buekorpset ved at de fikk avholde sine møter hos henne og oppbevare sine effekter der. Sitat fra Sandviksgutten nr.1 2008, s.12:«Madam Felle  var  en  ivrig  støttespiller  for  Sandvikens  Bataljon.  I hennes hus holdt Rådet sine møter og korpsets effekter ble i en lang periode oppbevart på loftet. Sønnen som i sangen omtales som Johnemann gikk i Sandvikens Bataljon.»
Bataljonen ekserserer på Sandvikstorget. De eier et hus i Grensegrenden som er mye brukt, og de har hytten Utsikten på Sandviksfjellet som er åpen hver søndag for turgåere.
Samarbeidspartnere er Skansens Bataljon og Sydnæs Bataljon.


== Bildegalleri ==

		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gjerstad, Jo. Buekorpsene i Bergen, (Bergen kommune 2005) ISBN 82-7128-383-9 (hefte]


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Korpsets side på Buekorpsene.com
Bilder av Sandvikens Bataljon
Vågens Bataljon

Vågens Bataljon var et bergensk buekorps for (jenter) stiftet 1. juni 1991 og nedlagt 27. april 2008.
Buekorpset var et av de nye korpsene som er startet i Bergen de siste årene, og var et rent jentekorps. Det var det eldste jentekorpset, og var organisert som en stiftelse med styre.


== Historikk ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gjerstad, Jo. Buekorpsene i Bergen, (Bergen kommune 2005) ISBN 82-7128-383-9 (hefte


== Eksterne lenker ==
Vågens Bataljon, Buekorpsene.com
Bergens Tidende: Buekorps legges ned
BA: Buekorps gir seg
Setningslogikk

Setningslogikk (også utsagnslogikk, proposisjonslogikk eller junktorlogikk) er en grunnleggende gren av den moderne logikken. Den ligger i skjæringspunktet mellom filosofi og matematikk idet den benytter seg av algebraiske metoder for å belyse sannheten av utsagn eller setninger. Setningslogikk har også fått stor betydning for digitalteknikken, som benytter mange av de samme sannhetsfunksjonene.
Sannhetsfunksjoner og junktorer – som ikke, og, eller og hvis – er en sentral del av setningslogikken. Hvis utsagn knyttes sammen gjennom disse, kan sannheten direkte avledes fra enkeltutsagnenes sann- eller usannhet.
Setningslogikkens foregangsmenn var George Boole, Augustus De Morgan og Gottlob Frege. Disse grunnla fagfeltet som i dag er kjent som boolsk algebra, som setningslogikken er en del av.
Vanligvis brukes i setningslogikken kun to sannhetsverdier: «sann» og «usann». I løpet av 1900-tallet ble det imidlertid utviklet flere former for flerverdilogikk. Disse tar hensyn til ubestemthet (f.eks. intuisjonistisk logikk), uskarphet (kvantelogikk) og usikkerhet (fuzzy-logikk).
Libretto

En libretto (uttales «liˈbretto», norsk flertall librettoer) er en tekst som brukes til en opera, operette, musikal eller et oratorium. Begrepet brukes noen ganger til å referere til en tekst på et større librettisk verk.
Ordet er italiensk og betyr «liten bok». En forfatter av libretto kalles en librettist. Forholdet med en librettist (forfatteren av en libretto) til komponisten av et musikalsk verk har variert i løpet av århundrene, hvilket er det samme med skriveteknikkene og kildene som er brukt. I et moderne engelskspråklig musikal er librettoen ofte referert til som en bok, selv om den bruken som vanlig ekskluderer sangtekster.
Sannhetstabell

En sannhetstabell beskriver når en sannhetsfunksjon av to eller flere utsagn er sann eller falsk, avhengig av utsagnenes sann- eller falskhet.
Ved sannhetsfunksjoner som knytter sammen to utsagn har sannhetstabellen alltid fire rader.
Sannhetstabellen over noen vanlige sannhetsfunksjoner av to utsagn A og B illustrerer betydningen:

Sannhetsfunksjonen og (konjunksjon) er altså f.eks. bare sann når både utsagn A og utsagn B er sanne.
I alle andre tilfeller er «A og B» falsk.
Sannhetsfunksjon

Sannhetsfunksjoner (logiske operasjoner eller junksjoner) er funksjoner som ikke opererer med tall, men med de to sannhetsverdiene sann og falsk.
Sannhetsfunksjoner står sentrale i setningslogikken, der de brukes for å knytte sammen ett eller flere utsagn («setninger»).
Sannhetsfunksjonens resultat avhenger av om enkeltutsagnene er sanne eller falske.
Ordene som knytter sammen utsagnene i en sannhetsfunksjon, kalles logiske konnektiver eller junktorer.


== Oversikt over funksjoner og junktorer ==
De viktigste sannhetsfunksjonene og deres logiske konnektiver er:

negasjon (konnektiv: ikke, symbol: «¬»),
inklusiv disjunksjon (eller, «
  
    
      
        ∨
      
    
    {\displaystyle \lor }
  »),
konjuksjon (og, «
  
    
      
        ∧
      
    
    {\displaystyle \land }
  »).Alle andre sannhetsfunksjoner kan avledes av de tre førstnevnte.
Tre andre funksjoner som også forekommer ofte, er:

subjunksjon (også implikasjon; hvis, så, «→»),
bisubjunksjon (også ekvivalens; hvis og bare hvis, så, «↔»).
eksklusiv disjunksjon (enten–eller, «»),Utover disse brukes spesielt i digitalteknikken to ytterligere funksjoner:

injunksjon (verken–eller, «NOR»),
eksklusjon (ikke begge, «|», «NAND»).Totalt fins det 16 ulike sannhetsfunksjoner som kan knytte sammen to utsagn.
Den fullstendige oversikten finner du i tabellen nederst på siden.
To av disse funksjonene er uavhengige av enkeltutsagnene (hhv. tautologi og selvmotsigelse), mens fire kun avhenger av ett av utsagnene.
Sju av de resterende ti er nevnt over.
De tre som hittil ikke ble nevnt, brukes ytterst sjelden.
Den ene heter abjunksjon (men ikke), og de to siste er de konverse (dvs. «motsatte») sannhetsfunksjonene av subjunksjon («←») og abjunksjon (ikke–men).


== Sammenheng med algebra ==
Setningslogikken hører til boolsk algebra og har således også flere fellestrekk med algebra.
Parallellene blir tydelige når man forestiller seg sannhetsverdiene som tall (falsk = 0, sann > 0), den inklusive disjunksjonen som addisjon («+») og konjunksjonen som multiplikasjon («·»).
Nå ser man at multiplikasjonen (konjunksjonen) av flere tall (utsagn) blir null (falsk), hvis minst ett av tallene (utsagnene) er null (falsk).
Derimot er addisjonen (disjunksjonen) av flere tall (utsagn) større enn null (sann), hvis minst ett av tallene (utsagnene) er større enn null (sant).
Også den kommutative, assosiative og den distributive lov gjelder for både addisjon og multiplikasjon på den ene siden, og inklusiv disjunksjon og konjunksjon på den andre siden.
Elimar von Fürstenberg

Elimar friherre von Fürstenberg (født 27. september 1910 i Kadi-Köy, Lilleasia, død 10. juli 1981 i Bonn) var en tysk konservativ politiker (Bayernpartei, senere CSU).
Friherren av Fürstenberg var sønn av en kongelig bayersk kammerherre, og gikk på gymnasiet i Landshut før han begynte å studere filosofi og statsvitenskap. I 1936 tok han doktorgraden (dr. phil.), og mellom 1937 og 1939 arbeidet han for Deutsche Bank- und Diskontgesellschaft Istanbul, før han ble utskrevet til krigstjeneste.
Etter krigsfangenskap ble han repatriert i 1947, og var fra 1948 dosent ved høyskolen i Regensburg. I 1949 ble han innvalgt i det tyske parlamentet for Bayernpartei. Han ble medlem av CSU 19. januar 1951, og satt i parlamentet frem til 1953.


== Referanser ==
Negasjon

Negasjon (av latin negatio) betyr nektelse og er en viktig sannhetsfunksjon i setningslogikken.
Hvis et utsagn er sant, er dets negasjon falsk, og motsatt.
Den symbolske skrivemåten for negasjonen av et utsagn A er

  
    
      
        ¬
        
          A
        
      
    
    {\displaystyle \neg \mathbf {A} }
  og uttales som «ikke-A» eller «negasjon av A».
I noen programmeringsspråk eller andre sammenhenger der særtegn ikke kan brukes, skrives også tilde («~») eller utropstegn («!») istedenfor «¬».
Også overstreking brukes av og til (f.eks. «
  
    
      
        
          
            
              A
            
            ¯
          
        
      
    
    {\displaystyle {\overline {\mathbf {A} }}}
  »).
Negasjon er ikke det som man i hverdagsspråket betegner som motsetning.
Negasjonen av «denne ravnen er svart» er f.eks. ikke «denne ravnen er hvit», men «denne ravnen er ikke svart».
Det første utsagnet er nemlig også feil hvis ravnen f.eks. er grønn.
Likeledes er negasjonen av «alle ravner er svarte» ikke «ingen ravner er svarte», men «det fins minst én ravn som ikke er svart».
Friherrene av Fürstenberg

Den westfalske friherrelige familien von Fürstenberg er ikke beslektet med fyrstehuset Fürstenberg. Den westfalske slekten nevnes tidligst i 1295 og ble opphøyet i riksfriherrestanden i 1660.


== Kjente medlemmer ==
Dietrich von Fürstenberg, fyrstbiskop Paderborn (1546–1618);
Kaspar von Fürstenberg, landdrost av hertugdømmet Westfalen (1545–1618);
Ferdinand Freiherr von Fürstenberg, fyrstbiskop av Paderborn og Münster (1626–1683);
Franz Freiherr von Fürstenberg, statsmann (1729–1810);
Franz Egon Freiherr von Fürstenberg, fyrstbiskop av Paderborn og Hildesheim (1737–1825).
Franz Egon Graf von Fürstenberg-Stammheim (1797–1859)
Elimar Freiherr von Fürstenberg, politiker (CSU)


== Linjer ==
Stamsete er Schloss Herdringen ved Arnsberg. I begynnelsen av det 19. århundre grunnla den herdringske linjen følgende sidelinjer:

Eggeringhausen
Gimborn
Hugenpoet-Borbeck
Körtlinghausen
Stammheim.


== Litteratur ==
Gosmann, Michael (Hrsg.): Fürstenberger Skizzen. Streifzug durch 700 Jahre westfälische Familien- und Landesgeschichte, Arnsberg 1995.
v. Klocke, Friedrich (Bearb.): Fürstenbergsche Geschichte, 1. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg bis um 1400, 2. Auflage, Münster 1971.
v. Klocke, Friedrich und Theuerkauf, Gerhard: Fürstenbergsche Geschichte, 2. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg von 1400 bis um 1600, Münster 1971.
Lahrkamp, Helmut/Richtering, Helmut u. a.(Bearb.): Fürstenbergsche Geschichte, 3. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg im 17. Jahrhundert, Münster 1971.
Andernach, Norbert/Keinemann, Friedrich u .a. (Bearb.): Fürstenbergsche Geschichte, 4. Bd., Die Geschichte des Geschlechtes von Fürstenberg im 18. Jahrhundert, Münster 1979.
Konjunksjon

Konjunksjoner (fra latin, «forbindelse») eller sideordningsord er ord eller fraser som har til oppgave å knytte sammen grammatisk like ledd, setninger og avsnitt. Det er én av ti ordklasser på norsk. Til denne ordklassen regnes nå bare de ordene som tidligere ble kalt sideordnende konjunksjoner. De underordnende konjunksjonene er flyttet til ordklassen subjunksjoner.
Konjunksjoner på norsk er og, både – og, eller, enten – eller, verken (i bokmål og riksmål også hverken, i nynorsk også korkje) – eller, men, for og så.
I eldre språk fantes konjunksjonen ti, som svarer til tysk denn. («Ti gleder seg Jerusalem») Den er erstattet med subjunksjonen fordi, som svarer til tysk weil.
Konjunksjoner brukes for å binde sammen flere like ord eller setninger.

«Jeg skjøt på blink med pil. Jeg skjøt på blink med bue.» ble med en konjunksjon til «Jeg skjøt på blink med pil og bue».Tabellen under viser hvordan de fire konjunksjonene binder sammen ulike ordklasser.

Konjunksjonene for og så kan bare binde sammen to helsetninger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Konjunksjoner og subjunksjoner», Riksmålsforbundet
Konjunksjon (andre betydninger)

Konjunksjon (av latin con = «sammen» og junctio = «forbindelse») kan ha flere betydninger:

Konjunksjon (astronomi)
Konjunksjon (grammatikk)
Konjunksjon (logikk)
Disjunksjon

Disjunksjon (av latin dis = «fra hverandre» og junctio = «forbindelse») kan ha flere betydninger:

Disjunksjon (biogeografi)
Disjunksjon (cellebiologi)I setningslogikken om to ulike funksjoner:

Eksklusiv disjunksjon («enten–eller»)
Inklusiv disjunksjon («eller»)
Moralsk risiko

Moralsk risiko (eng. moral hazard) er innen økonomi, politikk og rettsvitenskap et problem som kan oppstå idet to eller flere parter inngår en avtale. Det er et fenomen i form av opportunisme etter avtaleinngåelse. Problemet oppstår fordi en av avtalepartene i egen vinnings hensikt og for å imøtekomme egne mål kan opptre i strid med den inngåtte avtalen, mot den andres interesse og til den andres kostnad.
Et konkret eksempel på slik moralsk risiko i dagliglivet er at en person med en forsikring kan opptre mindre forsiktig, med visshet om at forsikringen dekker eventuelle utgifter ved uforsiktig oppførsel. I finansverdenen knyttes moralsk risiko ofte mot den antatt økte risikovilje finansinstitusjoner tar, i visshet om at det offentlige vil tre inn dersom likviditetsproblemer oppstår. 


== Eksterne lenker ==
«Uncle Sam as sugar daddy; The moral hazard problem must not be ignored», artikkel fra nettstedet markedwatch om finanskrisen i 2008 og moralsk risiko (engelsk)
«Inside the Meltdown», program fra PBSs Frontline om finanskrisen 2008, bruker moralsk risiko som tema (engelsk)
«The Political Economy of Moral Hazard» artikkel fra nettstedet mises.org (engelsk)
Karl von Spreti

Karl greve von Spreti (født 21. mai 1907 i Kapfing ved Landshut, død 5. april 1970 i San Pedro/Guatemala) var en tysk konservativ politiker (CSU) og diplomat.


== Liv ==
Grev von Spreti, som var barnebarn av den berømte arkitekten Leo von Klenze, som har bygget mange kjente bygninger i München (bl.a. Alte Pinakothek), studerte også arkitektur, og arbeidet først som filmarkitekt i Bombay i India. Etter krigstjeneste og krigsfangenskap slo han seg ned i Lindau som arkitekt.
Han var allerede på 1920-tallet blitt medlem av Bayerische Volkspartei. Etter krigen deltok han i nygrunnleggelsen av partiet under navnet CSU. Han var innvalgt i byrådet i Lindau fra 1948 til 1956, og fra 1949 frem til 1956 var han medlem av det tyske parlamentet. Mellom 1953 og 1956 var han dessuten medlem av Europarådets parlamentariske forsamling.
I 1956 ble grev Spreti tysk ambassadør i Luxembourg, en stilling han innehadde til 1960. Deretter var han ambassadør i Cuba (1960–1963), Jordan (1963–1965), Den dominikanske republikk (1966–1968 og Guatemala. Under sin tjeneste i Guatemala ble han 31. mars 1970 bortført og myrdet av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen FARC.
Hans datter, grevinne Maria Gaetana von Spreti, var gift med gallerieieren Pierre Matisse, sønn av maleren Henri Matisse.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Karl von Spreti på Internet Movie Database 
(en) Karl von Spreti hos Europarådets parlamentarikerforsamling 
Karl-Graf-Spreti-Sonderfonds der Bayerischen Volksstiftung Arkivert 1. august 2005 hos Wayback Machine.