Flatøybok

Flatøybok eller Flateybok (islandsk Flateyjarbók) er et av de viktigste islandske manuskripter fra middelalderen. Denne sagaens innhold har stor betydning for Norges historie. Den har navnet sitt fra det sted den ble oppbevart i to perioder, på øya Flatey i Breidafjord på Island. Den er også kjent som GkS 1005 fol. og Codex Flatöiensis.


== Beskrivelse ==
Flatøyboka er det største av de islandske manuskripter fra middelalderen. Det regnes også som særlig vakkert; det består av 225 fine pergamentblad, nennsomt skrevet og illustrert. Innholdet består hovedsakelig av sagaer om de norske kongene som også finnes i Snorre Sturlasons Heimskringla. Det gjelder spesielt sagaene om Olav Tryggvason, Olav den hellige, Magnus den gode og Harald Hardråde, foruten de kongesagaer som ikke finnes i Heimskringla, som sagaene om Sverre Sigurdsson og Håkon Håkonsson. 
Sagaene skiller seg fra andre utgaver ved at de er utvidet med tilleggsmateriale som ikke er funnet andre steder, noe av det svært gammelt, og med unike forskjeller. Det meste av tilleggsmaterialet er plassert innenfor kongesagaene – vevd inn i den øvrige skriften. I tillegg har Flatøyboka den eneste kopien av Eddadiktet Hyndluljod (Hyndluljoð), et unikt sett av annaler fra skapelsen og fram til 1394, og mange andre korte fortellinger ikke nedtegnet andre steder, slik som Tåtten om Norne-Gjest (Nornagests þáttr).


== Historie ==

Fra pergamentprøver og tekstbevis ble den nedskrevet i 1387 og ble fullført i 1394 eller kort tid senere. Den første siden slår fast at dens eier er Jon Håkonsson (Jonn Hakonar son), og at boka ble nedtegnet av to prester. En av dem, prest Jon Tordsson (Jon prestr Þórðar son), nedtegnet Eirik den vidfarnes saga på slutten av de to Olavsagaene. Den andre, prest Magnus Torhallsson (Magnús prestr Thorhallz sun), nedtegnet det tidligere og det senere materialet foruten at han også tegnet illustrasjonene.
Tilleggsmaterialet ble lagt inn på slutten av 1400-tallet.
Manuskriptet fikk første gang spesiell oppmerksomhet av lærde etter 1651. Da fikk biskop Brynjólfur Sveinsson av Skálholt tillatelse fra kong Fredrik III av Danmark å kreve at alle folk på Island som eide gamle manuskripter skulle utlevere dem til den danske kronen. De kunne overlevere originalen eller en kopi, enten som en gave eller for en symbolsk pris. Jon Torfason, sønn av presten Torfi Finsson, som bodde på Flatey i det nordvestlige Island, eide den boken som allerede var kjent som Flateyboka etter øya. Jon nektet å utlevere sitt verdifulle arvestykke, den største og vakreste boken på hele Island, og Jon fortsatte å nekte selv da biskop Brynjólfur besøkte ham og tilbød fem hundre ‘land’. Til slutt måtte Jon gi etter for presset og overlot boken til biskopen da han var i ferd med å forlate øya, og for dette ble Jon fritatt for all framtidig kirkeskatt.
Manuskriptet ble overlatt til Tormod Torfæus i 1662 som en gave fra biskop Brynjólfur til kong Fredrik III og plassert på Det Kongelige Bibliotek i København. De øvrige av biskopens samlinger ble spredd mellom hans slektninger som ikke hadde noen interesse av dem, og de verdifulle manuskriptene forsvant for alltid, skjønt noen av dem overlevde i avskrifter.
I 1971 ble Flatøyboka og Codex Regius etter lange forhandlinger igjen ført tilbake til Island som en islandsk nasjonalskatt og blir nå oppbevart og studert på Árni Magnússon institutt i Reykjavík.
I 1930 ble Flatøyboka utgitt i faksimileutgave av Finnur Jónsson og i 1944–45 av Sigurður Nordal.


== Oversettelse til moderne norsk ==
I 2014-2019 ble det utgitt en ny utgave av Flatøybok i seks bind. Den norske oversettelsen er av Edvard Eikill.Innhold i denne utgaven:
Bind 1 (2014)

Magnus Torhallssons forord til Flatøybok
Geisli
Rimdiktet om Olav Haraldsson
Hyndluljod
Fra Hamburgs historie
Tåtten om Sigurd Sleva
Hvordan Norge ble bebygd
Ættetavle fra Hod
Ættetavle
Haralds ætt fra Odin
Ættetavle
Haralds ætt fra Adam
Kongene som har styrt Norge
Olav Håkonsson forsvant
Eirik den vidfarnes saga
Olav Tryggvasons saga
Jomsvikingenes saga
Tåtten om keiser Otto og kong Gorm
Færøyingesagaen
Jomsvikingenes saga (fortsatt)
Tåtten om Torleiv Jarlaskald
Orknøyingesagaen
Tåtten om Alban og Sunniva
LandnåmståttenBind 2 (2015)

Tåtten om Torstein Oksefot
Kristentåtten
Tåtten om Stevne Torgilsson
Tåtten om Ragnvald
Tåtten om Hallfred Vandrådeskald
Tåtten om Kjartan Olavsson
Tåtten om Ogmund Dytt
Her begynner tåtten om Norna-Gjest
Tåtten om Helge Toresson
Færøyingesagaen (fortsatt)
Tåtten om Torvald Tasalde
Tåtten om Raud den sterke
Tåtten om Romund Halte
Tåtten om Torstein Skjelv
Tåtten om Tidrande og Torhall
Tåtten om Eirik Raude
Tåtten om Svade og Arnor Kjerringnese
Kong Olav viste seg for Torhall på Knappstad
Gissur og Hjalte forkynte kristendommen på Island
Tåtten om Eindride Ilbrei og kong Olav
Gauts tått
Halldor Snorresons tått
Her fortelles om biskop Sigurd
Her er tåtten om Eirik Håkonsson
Her er tåtten om Orm Storolvsson
Fra sagaen om Hallfred Vandrådeskald
Her begynner Grønlendingetåtten
Tått om Sigurd Brestesson
Tåtten om jarlene Einar, Torfinn og SumarlideBind 3 (2016)

Her begynner tåtten om Halvdan Svarte
Tåtten om Hauk Håbrok
Tåtten om Harald Grenske
Tåtten om Olav Geirstadalv
Her begynner kong Olav Haraldssons saga
Tåtten om Øyvind Urarhorn
Her begynner tåtten om Styrbjørn Sveakjempe da han kjempet med Eirik Sveakonge
Roe-tåtten
Fosterbrødresagaen begynner
Her begynner tåtten om Øymund og kong Olav
Tåtten om Toke Tokesson
Her begynner tåtten om Tormod Kolbrunarskald
Her begynner tåtten om Øymund fra Skara
Orknøyingenes tått
Tåtten om Gudbrand og kong Olav
Her er tåtten om Eindride og Erling
Tåtten om Tormod når han er hos kong Knut i Danmark
Tåtten om Asbjørn Selsbane
Tåtten om færøyingene og kong Olav
Tåtten om kongene Olav og Knut
Raudulvståtten
Dette er en særlig tått om kong Olavs fall
Volsetåtten
Her er tåtten om kong Olavs fallBind 4 (2018)

Færøyingesagaen (fortsatt)
Orknøytåtten (fortsatt)
Norges kongerekke
Tåtten om biskop Adam
Kong Sverre Sigurdssons saga


== Innhold ==
Flatøybok inneholder følgende tekster:

Geisli – et religiøst dikt om Olav den hellige
Ólafs ríma Haraldssonar – et dikt om Olav den hellige i rímur-stilen, det første kjente innslag av slikt versemål
Hyndluljod (Hyndluljóð)
Et kort stykke fra Gesta Hammaburgensis Ecclesiae Pontificum
Sigurðar þáttr slefu
Hvordan Norge ble bebodd (Hversu Noregr byggðist)
Genealogi (slektsliste) av de norske kongene
Eirik den vidfarnes saga (Eiríks saga víðförla)
Ólafs saga Tryggvasonar (inkludert Grønlendingenes saga, Færøyingenes saga og Orknøyingenes saga)
Ólafs saga helga
Sverres saga (Sverris saga)
Håkon Håkonssons saga (Hákonar saga Hákonarsonar)
Et tillegg til Ólafs saga helga ved Styrmir Kárason
En saga om kong Magnus den gode og kong Harald Hardråde tilsvarende Morkinskinna
Hemings þáttr Áslákssonar
Auðunar þáttr vestfirzka
Sneglu-Halla þáttr
Halldórs þáttr Snorrasonar
Þorsteins þáttr forvitna
Þorsteins þáttr tjaldstæðings
Blóð-Egils þáttr
Grœnlendinga þáttr (som er en kort fortelling, ikke til forveksling med Grønlendingenes saga)
Játvarðar saga helga – saga om kong Edvard
Flateyjarannáll


== Litteratur og eksterne lenker ==
Flateyjarbók Norrøn tekst, av Guðbrandur Vigfússon og C.R. Unger, 1860-1868, (Heimskringla.no).
The Saga Heritage Foundation Flateyjarbok translation project
The Árni Magnússon Institute website
manuscript facsimile
Flateyjarbok: En samling af Norske Konge-sagaer, 3 Vols. Ed. Guðbrandur Vigfússon and Unger, C. R. (1860–1868). Christiania [Oslo]: P. T. Mallings forlagsboghandel. Sagnanet: Flateyjarbók (Grafiske bilder og fronten pp. 1–15.)
Flateyjarbok, utg. Guðbrandur Vigfússon og C.R. Unger, 1860-1868 Digitalarkivet
BD [1]
Bind 2
BD [2]
Sagnanet: Innholdsfortegnelse: GKS 1005 fol (engelsk)
Det Humanistiske Fakultet: GkS 1005 fol. — «Flateyjarbók» (Noe informasjon og et bilde)
The Flatey Book and recently discovered Vatican manuscripts concerning America as early as the tenth century. Ed. and trans. by Anderson, Rasmus B. (1906).  London: The Norroena Society. (Faksimiler av den islandske teksten, islandske oversettelse, dansk oversettelse, engelsk oversettelse av materialet om Vinland og relaterte stoff)
Teksten og engelsk oversettelse av Loptsson av Eireks þáttr rauða ('Saga om Eirik Raude') og Grœnlendinga þáttir ('Tætten om grønlenderne') fra 'Flateyboka'.


== Referanser ==