Norges Skogeierforbund

Norges Skogeierforbund (NSF) (etablert i 1913) er den sentrale overbygningen for skogeiersamvirkene i Norge, som til sammen organiserer om lag 30 000 skogeiere. Skogeierforbundets hovedoppgaver er næringspolitikk, samfunnskontakt og organisasjonsspørsmål. Organisasjonen arbeider for økt verdiskaping, privat eiendomsrett og aksept for en bærekraftig, langsiktig og økonomisk forvaltning av naturen. Skogeierforbundet har nasjonal spisskompetanse på en rekke skogfaglige områder. Skogeiersamvirkene står for om lag 80 prosent av tømmeromsetningen i Norge og har betydelige eierandeler i norsk skog- og treindustri. 
Norges Skogeierforbund ble stiftet i 1913. Organisasjonen holder til i Oslo. Hvert skogeiersamvirke har to representanter i Skogeierforbundets styre. Den ene representanten er styrelederen i det enkelte skogeiersamvirke, den andre representanten velges på fritt grunnlag.
Norges Skogeierforbund er medlem i Norsk Landbrukssamvirke og i NHO. Det er også medlem i den europeiske organisasjonen for familieskogbruket (CEPF).


== Skogeiersamvirke ==
Skogeiere kan bli medlemmer i et skogeiersamvirke. Tidligere var det en rekke regionale skogeiersamvirker, som var geografisk avgrenset. Det gjenspeilet seg ofte i navnet til skogeiersamvirket, for eksempel Mjøsen, Glommen, Haldenvassdraget og så videre. Over tid har de regionale skogeiersamvirkene fusjonert. I 2021 har vi fire skogeiersamvirker.  Disse er:
·        ALLSKOG
·        AT Skog
·        Glommen Mjøsen Skog
·        Viken Skog
Skogeiersamvirkenes hovedoppgave er tømmeromsetning. De forhandler med tømmerkjøpende industri om priser og leveringsbetingelser, og kjøper og selger skogeiernes tømmer. Skogeiersamvirkene tilbyr også en rekke skogtjenester, blant annet hogst og utkjøring av tømmer, etablering av ny skog og andre skogskjøtselsoppdrag. Alle skogeiersamvirkene er miljøsertifisert gjennom Norsk PEFC Skogstandard.
Skogeiersamvirkene utfører skogtaksering og miljøregistrering i skog (MiS), og utarbeider skogbruksplaner til skogeierne. Skogeiersamvirkene gir også bistand til skogeiere i prosesser med frivillig vern av skog, og de kan gi råd og hjelp om skogforvaltning, økonomiske og regnskapsmessige spørsmål.


== Skogeierlag/skogeierområde ==
Et skogeierlag er en sammenslutning av medlemmer i et mindre geografisk avgrenset område innenfor et skogeiersamvirke, og er knyttet sammen gjennom en samarbeidsavtale. Skogeierlagene ivaretar oppgaver som faglig forum for skogeiere og som talerør i næringspolitiske saker på kommunalt og regionalt nivå. Skogeierlaget holder med jevne mellomrom skogdager og medlemsmøter der man får informasjon om lokal næringspolitikk, tømmer- og skogfaglige spørsmål, organisasjonssaker med mer. Flere av skogeiersamvirkene har gjort om lagsstrukturen til å omfatte større områder, såkalte skogeierområder. Det enkelte medlem i et skogeiersamvirke har demokratisk innflytelse gjennom å delta på lokale medlemsmøter i sin valgkrets, der ett medlem har én stemme. Medlemmene velger sine representanter til skogeiersamvirkets årsmøte.


== Skogbruksleder ==
Skogbrukslederen er skogeiernes nærmeste kontaktperson i skogeiersamvirkene, spesielt når det gjelder organisering av salg og transport av tømmer. Skogbrukslederne kan som regel hjelpe skogeierne med å få utført alt normalt arbeid som forekommer på en skogeiendom, fra planting til hogst. De kan også ta på seg full administrasjon og drift av en eiendom.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside