jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Solens sønn og månens datter

Solens sønn og månens datter er en norsk mini-serie i fire deler som gikk på NRK høsten 1993. Regi var ved Sølve Skagen. Serien bygger på to sammenhengende romaner av Kjell Kristensen (I gode og onde dager, 1. bind av Solas og månens datter, 1992. I dødsskyggens dal, 2. bind av Solas sønn og månens datter, 1993. Begge på Tiden Forlag). Handlingen er basert på en sann historie fra 1742. Da ble en ung kvinne halshugget på Ryøya utenfor Tromsø.
Serien handlet om den ulovlige kjærligheten mellom nordlandsjenta Birte og samegutten Niilas.
Dramaserien ble norsk EBU–prisvinner i en konkurranse for yngre manusforfattere.


== I rollene ==
Mikkel Gaup ....  Niilas
Liv Heløe ....  Birte
Kirsten Hofseth ....  Karen Andersdatter
Frank Krog ....  Olof Jonsson
Ellen Nicolaysen ....  Løstig-Gjertrud
Bernhard Ramstad ....  Ole Knudsen
Odd Strøm ....  Vicar Mogens Ebeltoft
André Svendsen ....  Benjamin
Bjarne Thomsen ....  Mathias Knudsen
Nils-Aslak Valkeapää ....  Ailo Korach


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Solens sønn og månens datter på Internet Movie Database 
(no) Solens sønn og månens datter på NRK TV
Jakob Piil

Jakob Storm Piil (født 9. mars 1973) er en tidligere dansk all-round syklist. Piil er kjent for sin aggressive kjørestil, som for eksempel å gå i brudd veldig ofte. Han er søskenbarnet til den tidligere danske syklisten Jørgen V. Pedersen.


== Lag ==
RDM (1997)
Team Acceptcard (1998–1999)
Team CSC (2000–2006)
T-Mobile Team (2007)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jakob Piil – Olympedia 
(en) Jakob Piil – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jakob Piil – ProCyclingStats 
(en) Jakob Piil – Cycling Archives 
(en) Jakob Piil – Cycling Quotient 
(en) Jakob Piil – CycleBase
Termosfæren

Termosfæren er et lag av jordatmosfæren som strekker seg fra omtrent 85 til omtrent 6-700 km over jordoverflaten. Det befinner seg over mesosfæren og under eksosfæren, og er dermed det nest øverste laget i atmosfæren. Tettheten av atmosfæriske gasser er så lav i termosfæren at de ikke blander seg uniformt, og konsentrasjonen vil i stedet variere med høyden i henhold til molekylær masse. Atmosfærelaget har fått navnet sitt fra det greske ordet θερμός (thermos) som betyr varme. Temperaturen i termosfæren stiger utover, og kan nå over 2000°C.


== Temperaturen i termosfæren ==
Mens jordoverflaten og indre deler av atmosfæren i stor grad er skjermet mot den mest energetiske strålingen fra sola, som den ultrafiolette, er termosfæren nesten uskjermet. Gassen i termosfæren, som hovedsakelig er oksygen, varmes kraftig opp ved absorpsjon av slik stråling. Temperaturen stiger utover, og i den ytre delen av termosfæren kan temperaturen nå over 2000°C. Den lave partikkeltettheten medfører imidlertid at den termiske energien i et gitt volum er relativt lav. Approksimert som en ideell gass, er for eksempel den termiske energien

  
    
      
        U
        =
        
          
            
              1
              2
            
          
        
        N
        m
        
          
            
              v
              
                2
              
            
            ¯
          
        
        =
        
          
            
              3
              2
            
          
        
        N
        k
        T
        .
      
    
    {\displaystyle U={\tfrac {1}{2}}Nm{\overline {v^{2}}}={\tfrac {3}{2}}NkT.}
  der N er antall partikler, k Boltzmanns konstant og T temperaturen. Dermed vil temperaturen føles mye lavere, og et vanlig termometer vil også måle en mye lavere temperatur.


== Ionosfæren ==

Mens lavere atmosfærelag hovedsakelig består av nøytral gass, består termosfæren hovedsakelig av ionisert gass, altså gass bestående av elektrisk ladete partikler. Delen av atmosfæren som hovedsakelig består av ionisert gass kalles ionosfæren, og overlapper ganske godt med termosfæren, men noen inkluderer også eksosfæren i ionosfæren. Den lavere ionosfæren domineres av ionene O2+ og NO+, mens O+ er dominerende over omtrent 200 km. Ionisering skjer hovedsakelig ved hjelp av ultrafiolett stråling fra sola, men spesielt i polarområdene bidrar også kollisjoner med solvindpartikler. Slike kollisjoner fører også til nordlys.


== Referanser ==
Erato

For seilskuta SS «Erato», se: SS «Erato»Erato (gresk: Ἐρατώ; «begjært», «elskelig») er i henhold til gresk mytologi en av de ni musene, og Erato var musen for lyrisk poesi, særlig erotisk og kjærlighetspoesi. Siden renessansen har hun blitt vist med en krans av myrt, mens hun holder en lyre eller en liten kithara. I maleren Simon Vouets kunst ser vi to turtelduer som spiser frø ved hennes føtter. Andre bilder viser henne holde en gyllen pil, noe som henspiller på «eros», følelsen som hun inspirerer i alle og til tider ble hun også fulgt av guden Eros som holdt opp en fakkel. Hennes navn kan bety «begjært» eller «ønsket» om det er avledet fra samme rot som Eros, noe Apollonios Rhodios lekent forslår i påkalling av Erato som begynner i Bok III av hans Argonautika.


== Mytologisk utvikling ==

Erato var navngitt sammen med de andre musene i Hesiods Theogonien. Hun ble også påkalt ved begynnelsen av et tapt dikt, Rhadine (Ῥαδινή), som ble referert til og kort sitert av Strabon.  Diktet begynner som «Kom, du muse med klare stemme, Erato, begynn din sang, syng til din kjærlige lyre, tonen til Samos' barn...»Kjærlighetsfortellingen om Rhadine gjorde hennes antatte grav på øya Samos til valfartssted for dypt forelskede par på tiden til Pausanias; og Erato ble knyttet til kjærlighet på nytt i Platons dialog Faidros. Uansett, selv på 200-tallet f.Kr. da Apollonios Rhodios skrev, var musene ennå ikke uoppløselig knyttet til særskilte former og sjangre av poesi som senere. I klassisk tid fikk musene tilskrevet særskilte kunstneriske sfærer, og Erato ble navngitt som muse for erotisk og lyrisk poesi og mimisk imitasjon og i kunsten ble hun framstilt holdende en lyre.
Diodorus Siculus, som skrev på 100-tallet f.Kr. fortalte om Erato at hun «gjør de som er instruert av hennes menn til å bli begjært og verd å bli elsket.» Ovid skrev at «Erato, Kythereas (Afrodites) måned (april) tilfaller henne ettersom hun er navngitt fra øm kjærlighet...»Erato er også påkalt i begynnelsen av bok 7 av Vergils Æneiden som markerer begynnelsen på andre halvdel eller den iliadiske seksjonen av diktet. Kalliope (epos), selv Melpomene (tragedien) eller Klio (historie) kan synes mer passende, og valget av Erato kan uttrykke Vergils kjærlighet til hans hjemland, men i uansett tilfelle viser det behovet for en ny kreativ kraft ved denne endringen i diktets retning.


== Musene ==

De ni muser er:

Erato (lyrisk diktning)
Evterpe (elegisk diktning)
Kalliope (episk diktning)
Kleio (historieskrivning)
Melpomene (tragedie)
Polyhymnia (mimisk kunst)
Terpsikhore (dans)
Thalia (komedie)
Urania (astronomi)


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Erato – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Erato», Theoi Project
Warburg Institute Iconographic Database Arkivert 9. november 2013 hos Wayback Machine., rundt 50 bilder av Erato
Harald N. Røstvik

Harald N. Røstvik (født 11. mai 1949) er en norsk professor sivilarkitekt MNAL og forfatter. Han er professor i byplanlegging ved Universitetet i Stavanger (UiS) og professor i arkitektur ved Bergen arkitekthøgskole (BAS). Begge steder arbeider han med sitt spesialfelt, bærekraft hvor solenergi spiller en vesentlig rolle.
Røstvik ble utdannet sivilarkitekt ved Manchester University i 1974. 
Han var leder av den norske avdelingen av International Solar Energy Society (ISES) fra 1990 til 1991.
Han har skrevet ti bøker og vært medforfatter av et like stort antall. Han har forfattet en rekke vitenskapelige artikler i tidsskrifter, aviskronikker og artikler i fag- og dagspressen. 


== Priser ==
Hederspris av Gro Harlem Brundtlands Miljøstiftelse 1991
Japan Sasakawa Foundation" pris 1992
Stiftelsen Miljøansvars pris 1995
Humleprisen (solenergipris) 1997
UN World Habitat Award 2005 for det luftbaserte solvarmesystemet «The Friendly Wall» i Gårdsten Boligfelt i Sverige. Prosjekt initiert og ledet av den svenske arkitekten Christer Nordstrøm.


== Bibliografi ==
Solenergi 1991  ISBN 82-91052-01-8
The Sunshine Revolution 1992 (engelsk utgave av Solenergi) ISBN 82-91052-03-4
The Sunshine Revolution 1992 Video ISBN 82-91052-02-6
Eksil : en fortelling om oljelakeienes makt 2001 ISBN 82-476-0210-5
Bioclimatic Housing, medforfatter, 2008, ISBN 978-1-84407-284-2
Hyrde meg hit og hyrde meg dit. Samtaler med billedhugger Roland Lengauer, 2008, ISBN 978-82-300-0467-8
A Source of Energy : Sustainable Architecture and Urbanism 2012 ISBN 978-82-300-0847-8
Aestetics of Sustainable Architecture
Corruption the Nobel way 2015


== Eksterne lenker ==
Sivilarkitekt Harald N Røstvik AS hjemmeside med lenker til aktiviteter han er opptatt av
Hjemmeside til den private høyskolen Bergen Arkitekt Skole Arkivert 10. mai 2007 hos Wayback Machine.
Solvarme og Hol kirke (pdf-fil)
Om Røstviks siste bok Eksil hos Bellona
NRK Rogalands reportasje om ELCIDIS
Arkitekturpriser
Sommeren med Guggen

Sommeren med Guggen er et norsk humorprogram med Morten Faldaas som gikk på TV 2 sommeren 1996. Petter Næss var en av manusforfatterne og hadde også en rolle i serien. Hovedinnholdet besto i at Guggen presenterte tabber og pussige episoder fra TV-verden sammen med kollega Jacobsen (spilt av Næss). Det var en gjest i hvert program. Programmet gikk på mandager.
Premieren ble sett av 400 000, mens serien i snitt ble fulgt av 379 000.Serien ble meget dårlig mottatt av TV-anmelderne.


== Referanser ==
John Norum

John Terry Norum (født 23. februar 1964 i Vardø) er en norsk gitarist og grunnlegger av det svenske hard rock-bandet Europe. Etter at Europes tredje plate, The Final Countdown, ble gitt ut og ble en stor hit i 1986, valgte Norum å forlate bandet. Han var misfornøyd med bandets kommersielle image og stil.
Etter dette ble han med i det amerikanske glam metal bandet Dokken, med Don Dokken som frontfigur. Han var også med i bandet Don Dokken, med samme vokalist.
I 2003 ble Europe samlet igjen etter mange års pause og med John Norum tilbake. I tiden utenfor Europe ga han ut åtte soloalbum. J


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) John Norum – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) John Norum på Internet Movie Database 
(sv) John Norum i Svensk Filmdatabas 
(en) John Norum på AllMovie 
(en) John Norum hos The Movie Database 
(en) John Norum på Apple Music 
(en) John Norum på Discogs 
(en) John Norum på MusicBrainz 
(en) John Norum på Encyclopaedia Metallum 
(en) John Norum på SoundCloud 
(en) John Norum på Spotify 
(en) John Norum på Songkick 
(en) John Norum på Last.fm 
(no) John Norum på Rockipedia 
(en) John Norum på Genius — sangtekster 
John Norum på Twitter 
John Norum på Facebook 
John Norum på YouTube 
John Norum på Myspace 
John Norum Maniacs website
Evterpe

Evterpe (gresk: Eὐτέρπη; «fryd», «hun som gleder», fra gammelgresk εὖ, «bra» + τέρπειν terpein, «å glede») var i henhold til gresk mytologi en av de ni musene, døtre av Mnemosyne med Zevs som far. Evterpe var opprinnelig en muse for musikk, og framstilt i kunsten som spillende på en fløyte.I sen klassisk tid da alle musene fikk tildelt særskilte områder for kunstneriske aktiviteter ble Evterpe navngitt som muse for lyrisk poesi og avbildet med en dobbeltfløyte. En del kilder hevder at hun oppfant aulos (dobbeltfløyten), antagelig grunnet tradisjon med attributter i billedkunsten, men de fleste mytografer har kreditert Marsyas, en frygisk satyr, for denne oppfinnelsen.


== Familie ==
Senere mytografer, slik som forfatteren av Bibliotheka og Servius, har beskrevet den trakiske kong Rhesos, som opptrer i Iliaden og Trojakrigen, som en sønn av Evterpe og elveguden Strymon; Homer kaller ham for en sønn av Eioneos. Også hennes søster Kalliope nevnes som mor av Rhesos.


== Musene ==
De ni muser er:

Erato (lyrisk diktning)
Evterpe (elegisk diktning)
Kalliope (episk diktning)
Kleio (historieskrivning)
Melpomene (tragedie)
Polyhymnia (mimisk kunst)
Terpsikhore (dans)
Thalia (komedie)
Urania (astronomi)


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Euterpe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Euterpe», Theoi Project
Warburg Institute Iconographic Database Arkivert 9. november 2013 hos Wayback Machine., ca 50 bilder av Evterpe
Vitenskapsteoretisk Forum

Vitenskapsteoretisk Forum ved NTNU ble opprettet i 1984. Det er et tverrfaglig forum som har til oppgave å fremme diskusjon, forskning og undervisning i forbindelse med vitenskapsteoretiske spørsmål ved universitetet.Arbeidsområdet omfatter spørsmål i vitenskapsfilosofi, vitenskapshistorie, vitenskapssosiologi og andre former for vitenskapelig studium av vitenskap. Til arbeidsfeltet hører også forholdet mellom vitenskap og etikk og vitenskap og politikk, spesielt spørsmål om vitenskapens normative grunnlag, forsknings- og profesjonsetikk, og forskningpolitikk; forholdet mellom vitenskap og teknikk, og mellom vitenskap og kunst.Vitenskapsteoretisk Forum sorterer som virksomhet under Kollegiet. Også SINTEF har gitt økonomisk støtte.


== Se også ==
Forum for vitenskapsteori ved Universitetet i Oslo.


== Referanser ==
Kalliope

Kalliope (gresk: Καλλιόπη, Kalliopē; «hun med den vakre stemmen») er i henhold til gresk mytologi en av de ni musene. Hun var sammen med de åtte andre datter av Zevs og Mnemosyne. Kalliope var muse for episk poesi og man tenkte seg at hun var Homers egen muse, inspirasjonen for Odysseen og Iliaden. Hun var også gudinne for veltalenhet, og som begunstiget sin gaver til konger og fyrster.Det var først i klassisk tid at musene ble gitt særskilte kunstneriske områder og Kalliope ble navngitt som musen av episk poesi. I denne skikkelse ble hun i kunsten framstilt som holde en skrivetavle og en griffel, eller med en skriftrull som symboliserte det samme. I eldre kunst holdt hun en lyre.


== Ulike maker ==
En redegjørelse forteller at Kalliope var elskerinnen til krigsguden Ares og at hun fødte ham flere sønner: Mygdon, Edonos, Biston, og Odomantos (eller Odomas), henholdsvis grunnleggere av trakiske stammer kjent som mygdonere, edonere, bistonere, og odomantere.
En annen tradisjon hevder at hun var maken til guden Apollon eller med kong Oiagros av Trakia, og med en av disse fikk hun sønnene Linos og OrfeusMens Apollon ga Orfeus en lyre og lærte ham å spille, var det hans mor som lærte ham lage vers og synge. I henhold Hesiod var Kalliope den klokeste av musene foruten også den mest selvsikre. Apollonios Rhodios forteller at Kalliope giftet seg med Oiagros i nærheten av Pimpleia som lå ved fjellet Olympos. Da hennes sønn Orfeus ble revet i stykker og lemlestet av mænadene, de ville tilhengerne av Dionysos, fant Kalliope hans hode og fikk det oppbevart i helligdommen på øya Lesbos.


== Musene ==
De ni muser er:

Erato (lyrisk diktning)
Evterpe (elegisk diktning)
Kalliope (episk diktning)
Kleio (historieskrivning)
Melpomene (tragedie)
Polyhymnia (mimisk kunst)
Terpsikhore (dans)
Thalia (komedie)
Urania (astronomi)


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Calliope – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Kalliope», Theoi.com
Warburg Institute Iconographic Database Arkivert 9. november 2013 hos Wayback Machine., billeddatabase med rundt 40 bilder av Kalliope
Dalen kirke

Dalen kirke kan vise til:

Dalen kirke (Fet), tidl. Dalen kapell, oppført i Gansdalen i Fet kommune i Akershus fylke.
Dalen kirke (Folldal), langkirke fra 1934 i Folldal kommune i Hedmark fylke.
Kjell Håkonsen

Kjell Håkonsen (født 23. desember 1935, død 18. april 2011 i Sandnes) var en norsk travtrener og kusk. I løpet av sin karriere startet han i 5 531 løp og oppnådde i alt 1 094 seire. Han var mest kjent for å ha trent og kusket Spikeld og Rex Rodney, som av mange regnes som Norges beste travhester gjennom tidene. Håkonsens største seier i karrieren var da han vant Elitloppet på Solvalla med Rex Rodney i 1986. Han var bosatt i Sandnes og var lisens-tilknyttet Forus Travbane, hvor det hvert år kjøres et løp til hans ære.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Rex Rodney-kusk Kjell Håkonsen er død fra Dagbladet.no
(no) Kjell Håkonsen er død fra Aftenbladet.no.
Kleio

Kleio (gresk Κλειώ) er i henhold til gresk mytologi en av de ni muser og Kleio er muse for historieskrivning og heltediktning. 
Hun var opprinnelig framstilt som en gudinne for musikk, sang og dans, men i klassisk tid da musene ble tilskrevet særskilte litterære eller kunstneriske sfærer ble Kleio navngitt som muse av historieskrivningen. I denne skikkelsen ble hun i billedkunsten ofte representert ved å holde en pergamentrull, eller et sett med skrivetavler.


== Myter ==
Som sine søstermuser er hun datter av Zevs og Mnemosyne. Hun hadde en sønn, Hyakinthos, som ulike myter har tilskrevet farskapen til ulike konger. En myte hevder det var med kong Pieros av Makedonia, sønn av Magnes i Thessalia, og en annen hevder at det var Oibalos, konge av Sparta. Ytterligere en tradisjon tilskriver Amyklas, den mytiske forfaren til Amykles (arkaisk form Amyklai). En del kilder har gjort henne til mor av Hymenaios
I henhold til en tradisjon skal hun ha tilrettesatt Afrodite for gudinnens kjærlighet til den vakre Adonis. Afrodite sørget for at Kleio ble straffet ved at hun ble forelsket i Pieros. Den sønnen som hun fødte, Hyakinthos, ble en vakker ung mann som Apollon drepte i sjalusi. Fra Hyakinthos’ blod vokste det fram en blomst. 


== Navn ==
Et tilnavn som ble knyttet til henne er «bekjentgjøreren». Navnet Kleio har sin opprinnelse fra rotordet κλέω/κλείω i betydningen «oppregne, fintelle»/«fortelle» eller «gjøre berømt», eller «feire».Hennes navn har gått inn i en del moderne begreper, kliometrikk (systematisk anvendelse av økonomisk teori, også betegnet som ny økonomisk teori) og kliodynamikk (flerfaglig forskningsområde fokusert på matematisk modellering av historisk dynamikk).


== De ni muser ==
Erato (lyrisk diktning)
Evterpe (elegisk diktning)
Kalliope (episk diktning)
Kleio (historieskrivning)
Melpomene (tragedie)
Polyhymnia (mimisk kunst)
Terpsikhore (dans)
Thalia (komedie)
Urania (astronomi)


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Clio – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Clio – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
«Kleio», Theoi Project
Warburg Institute Iconographic Database Arkivert 9. november 2013 hos Wayback Machine., database med rundt 40 bilder av Kleio
Eksosfæren

Eksosfæren er det øverste laget av jordens atmosfære. Navnet kommer av det greske ordet exo som betyr utside. Eksosfæren ligger over termosfæren og begynner mellom 500 og 1000 km over jordoverflaten. Det er bare fra eksosfæren at atmosfæriske gasser, atomer og molekyler til en viss grad kan forlate atmosfæren og havne i det ytre rom. De vanligste gassene i eksosfæren er de lette gassene som hydrogen og helium, og enkelte oksygenatomer i det laveste nivået av laget. 
Atmosfæren i dette laget er så pass tynn at satellitter kan kretse rundt Jorda, men de vil likevel oppleve atmosfærisk friksjon.
Brannmus

Brannmus er en museart som har en vid utbredelse i Eurasia.
Kroppslengden er 73 til 123 mm, og halen er opptil 89 mm. Den er altså på størrelse med småskogmus, men den svarte stripa på ryggen gjør at den kun kan forveksles med bjørkemus eller andre Sicista-arter. Brannmusas hale er kortere enn kroppen, mens bjørkemusa, og dens slektninger, har lengre hale enn kropp.Arten finnes over et enormt, men todelt område i Øst-Europa og i Nord-Asia. Det vestlige området går sør til Trakia, Kaukasus og Tian Shan og øst til områdene vest for Bajkalsjøen. Det østlige området omfatter Russlands fjerne østen, Korea, den østligste delen av Mongolia, nordøstlige og sentrale Kina, nordøstlige Myanmar, Taiwan og Senkakuøyene. Den europeiske utbredelsen har to tunger vestover: Den ene går til Nord-Italia, og den andre går til Nord-Tyskland og Danmark (Lolland, Falster, Fejø, Femø og Sydsjælland; en populasjon ble oppdaget ved Filskov i Midtjylland i 2017). Brannmus finnes også sørøst i Finland.Brannmusa er bærer av hantavirus og er i Øst-Asia smittekilden for den farlige sykdommen koreansk hemoragisk feber. I Europa er den sammen med andre skogmusarter bærer av Dobrava-virus.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Brannmus i Encyclopedia of Life 
(en) Brannmus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Brannmus hos Artsdatabanken 
(sv) Brannmus hos Dyntaxa 
(en) Brannmus hos Fauna Europaea 
(en) Brannmus hos Fossilworks 
(en) Brannmus hos ITIS 
(en) Brannmus hos NCBI 
(en) Kategori:Apodemus agrarius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Apodemus agrarius – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Apodemus agrarius – detaljert informasjon på Wikispecies
Kapilavastu

Kapilavastu var det kongedømmet der prins Siddharta Gautama ble født og levde de første 29 år av sitt liv.
Arkeologer i Nepal hevder nå at dette stedet kan identifiseres med det lille stedet Tilaurakot 3 km nord for Taulihawa, hovedstaden i Nepals Kapilvastu-distrikt. Ved bredden av Banganga-elva har arkeologer funnet restene av en by med bymur fra Buddhas tid. 
I moderne tid har dette kongedømmet også gitt navn til

Kapilvastu i Nepal.
Kapilvastu by (hovedstad i distriktet med samme navn) i Nepal.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ancient History Encyclopedia
Eksobasen

Eksobasen blir kalt det kritiske nivået, og er grensen mellom eksosfæren og termosfæren. Den blir definert på to måter:

Over denne høyden blir den atmosfæriske kollisjonen mellom partikler neglisjerbar.
Over denne høyden vil atomer bare ha rene ballistiske baner.Den eksakte høyden der eksosfæren ender og verdensrommet begynner er ikke godt definert, og et forsøk på å sette en spesifikk grenseverdi har ingen nytte.
Melpomene

Melpomene (gresk: Μελπομένη; «å synge» eller «den som er melodiøs») er i henhold til gresk mytologi en av de ni musene, og Melpomene var opprinnelig gudinne for musikk, sang og dans, men i klassisk tid da hver av musene fikk tilskrevet særegne kunstneriske eller litterære sfærer ble Melpomene navngitt som muse for det tragiske drama. Hennes navn er avledet fra det greske verbet melpô eller melpomai i betydningen «å feire med sang og dans».
Som muse for tragedien ble Melpomene framstilt i billedkunsten ved å holde en tragediemaske eller et sverd, og tidvis bar hun en krans av eføy og bar sko kalt for kothornos Eføykransen, sammen med vindruer, henspeilte på Dionysos, en gud assosiert med festivaler og teater.
Melpomene er som sine åtte søstre datter av Zeus og Mnemosyne. I gresk og romersk poesi var det tradisjon å påkalle gudinnen for å kunne dikte vakre lyriske fraser, se Horatius' Oder.


== Musene ==
De ni muser er:

Erato (lyrisk diktning)
Evterpe (elegisk diktning)
Kalliope (episk diktning)
Kleio (historieskrivning)
Melpomene (tragedie)
Polyhymnia (mimisk kunst)
Terpsikhore (dans)
Thalia (komedie)
Urania (astronomi)


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Melpomene – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Melpomene – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
«Melpomene», Theoi Project
Warburg Institute Iconographic Database Arkivert 10. november 2013 hos Wayback Machine., database med ca 50 bilder av Melpomene