jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gulleråsen stasjon

Gulleråsen stasjon, tidligere Gullerudåsen, er en av Holmenkollbanens stasjoner. Stasjonen fikk navn fra den tidligere husmannsplassen Gullerud, som tilhørte Grimelund gård. Stasjonen ligger 181,7 meter over havet. Stasjonen ligger i en veldig krapp sving, og på den ene plattformen er det 30 cm mellom plattform og opp til toget. Av sikkerhetsmessige årsaker har plattformen mot sentrum på stasjonen vært stengt siden Holmenkollbanens gjenåpning 6. desember 2010.


== Referanser ==


== Kilder ==
Finn Holden: Akergårder i Oslo 2003
Finn Holden: Vinderen - fra fangstboplass til moderne bydel 2000


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Vettakollen stasjon

Vettakollen stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner. Stasjonen ligger 196,7 moh. Stasjonen het opprinnelig Greveveien, men navnet ble endret allerede et par måneder etter at strekningen åpnet 31. mai 1898. Vettakollen var kollen til Grimelund gård, og navnet kommer av ordet vete som betyr varde.

Stasjonsbygningen ble oppført i 1907, og var en periode funksjonærbolig for banen. Stasjonen hadde tidligere et postkontor som tok i mot post og sendte det nedover mot Majorstuen i trikkens tidligere dager. I dag er det en pizzeria i disse lokalene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Skådalen stasjon

Skådalen stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner. Stasjonen ligger 206,9 meter over havet. Den ligger i nærheten av Oslo Montessoriskole og Oslo kompetansesenter, den siste ble nedlagt med unntak av avdelingen for døvblinde elever. Da stasjonen ble åpnet, var skurbygget oppført i tømmer med skråtak, det ble senere revet og erstattet med et åpent skurbygg med flat tak. I vintertid gikk et av skiløypene fra Oslomarka nedover Skådalen fram til Skådalsveien og et stykke ned mot stasjonen.


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Midtstuen stasjon

Midtstuen stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner. Den er den stasjonen som ligger nærmest den gamle Midtstubakken. Om vinteren er stasjonen mye brukt av voksne og barn med akebrett eller kjelker da akebakken Korketrekkeren ender her. Stasjonen ligger 223,3 meter over havet. Stasjonen het opprinnelig Frognerseterveien, men navnet ble endret allerede et par måneder etter åpningen av strekningen den 31. mai 1898.Stasjonen gikk i 2000 gjennom en total rehabilitering da stasjonen fjernet planovergangene og bygget nye oppganger til stasjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Besserud stasjon

Besserud stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner og vekslingspunkt mellom to av Holmenkollstafettens tyngste etapper. Stasjonen ligger 242,2 meter over havet.
Stasjonen var fram til 1916 Holmenkollbanens endestasjon, og het da Holmenkollen stasjon. Da banen ble forlenget skiftet stasjonen navn til Besserud, mens Holmenkollnavnet ble flyttet til stasjonen lenger opp. Samtidig ble stasjonsbygningen (tegnet av Paul Due) flyttet til Lillevann stasjon.


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Voksenlia stasjon

Voksenlia stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner. Stasjonen ligger 330,5 meter over havet.
Stasjonen åpnet i 1916, da banen ble forlenget fra Holmenkollen stasjon til Frognerseteren stasjon, men het da bare Lia. Navnet Voksen ble senere tatt fra stasjonen over, Skogen stasjon, som opprinnelig het Voksenskogen. Voksenlia, Voksenskogen og Voksenkollen er sekundærnavn til Voksen (tidligere skrevet Woxen).


== Galleri ==

		


== Eksterne lenker ==
Værmåling og web-kamera fra Voksenlia.
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Skogen stasjon

Skogen stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner. Stasjonen ligger 378,0 meter over havet.

Stasjonen åpnet i 1916, da banen ble forlenget fra Holmenkollen stasjon til Frognerseteren stasjon, men het da Voksenskogen. Navnet ble senere endret til bare Skogen samtidig med at stasjonen nedenfor, Lia, fikk endret navn til Voksenlia.
Stasjonen ble oppgradert på midten av 90-tallet. Perrongen mot byen ble flyttet 20 meter nordover, forlenget og fikk ny oppgang fra Jerpefaret, på nedersiden av skinnegangen. Gangfeltet over skinnegangen ble samtidig fjernet.


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Lillevann stasjon

Lillevann stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner. Stasjonen ligger 425,0 meter over havet.
Stasjonsbygningen er tegnet av Paul Due og ble opprinnelig oppført som godshus på Besserud. Bygningen ble flyttet i 1916, samme år som banen ble forlenget fra Holmenkollen stasjon til Frognerseteren stasjon. Den er derfor den eneste stasjonsbygningen mellom Holmenkollen og Voksenkollen som ikke er tegnet av Erik Glosimodt.
Stasjonen hadde bare 49 av- og påstigende i løpet av et døgn (2003) og er med dette Oslos minst trafikkerte t-banestasjon. Det er den nordligste stasjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Voksenkollen stasjon

Voksenkollen stasjon er en av Holmenkollbanens stasjoner.
Stasjonen ligger 460,0 meter over havet.
Stasjonen åpnet i 1916, da banen ble forlenget fra Holmenkollen stasjon til Frognerseteren stasjon. På midten av 1990-tallet ble planovergangene tatt bort og stasjonen modernisert.
Om vinteren er det ofte mange skikjørere som kjører skibuss fra stasjonen opp til Tryvann Vinterpark.


== Galleri ==

		


== Eksterne lenker ==
Byantikvarens verneplan for Holmenkollbanen
Frognerseteren

Frognerseteren, eller Frognersætra, (Holmenkollveien 200) er et populært helårs turområde i Nordmarka i Oslo. Frognerseteren stasjon er endeholdeplass for Holmenkollbanen og ligger i sørskråningen av Tryvannshøgda ved Holmenkollen, 469 meter over havet. Stedet var opprinnelig en seter som til 1848 lå under Frogner Hovedgård i daværende Aker, og til seteren hørte en del av skogen i Nordmarka, tidligere kjent som Trevollskogen og nå som Frognerseterskogen. Siden 1891 har det vært drevet restaurant på eiendommen. Frognerseteren og Frognerseterskogen ble solgt til Christiania kommune i 1889 og ble den første kommunalt eide skogen.


== Historie ==

		
		


== Frognerseteren restaurant ==

Oslo kommune oppførte i 1891 Frognerseteren restaurant på området, først «Hovedrestauranten» og i 1896 «Sportshallen». Begge bygningene er i dragestil etter tegninger av stilens fremste utøver, arkitekt Holm Munthe, som også var byarkitekt. Tømmerbygningene har bonderomantisk preg og peis i flere av rommene. Menyen i restauranten er basert på tradisjonelt norsk kjøkken. «Sporten» brukes som selskapslokale av hovedrestauranten på Frognerseteren.
Restauranten ble utvidet i 1909.

		
		
		
		
		


== Holmenkollrennene ==

Frognerseteren var i mange år starts- og innkomststed for 50-kilometeren under Holmenkollrennene.


== Holmenkollbanen ==

Frognerseteren ble et enda mer benyttet utgangspunkt for turer i Nordmarka sommer og vinter etter at Holmenkolbanen ble åpnet i 1898, og særlig etter at den ble forlenget til Frognerseteren stasjon i 1916.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Larsson, Gry: Ærverdige Frognerseteren. I Byminner nr.3-2011, s.28-35


== Eksterne lenker ==
(en) Frognerseteren – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Frognerseteren restaurant
Husmannskontrakt for husmannsplass på Frognerseteren inngått med husmannen Ole Knudsen i 1837, Oslo Museum
«Frognerseteren». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
General Electric

General Electric (GE) er et amerikansk konsern stiftet i 1879. Ved inngangen til 2005 var det verdens største selskap målt etter markedsverdi. Pr. 28. mars 2005 har selskapet en verdi på cirka 379 milliarder dollar.


== Beskrivelse av virksomheten ==
GE er engasjert i utvikling, produksjon og markedsføring av et vidt spekter av produkter for å generere, overføre, fordele, kontrollere og forbruke elektrisitet. Produktene har et vidt spekter av anvendelsesområder: Belysning, industriell automasjon, utstyr for elektrisk fordeling og kontroll, lokomotiver, strøm-generatorer, produkter for strømlevering, service til kjernekraft, jetmotorer, kjemikalier og utstyr for behandling av vann og prosessanlegg, sikkerhetsutstyr, syntetiske materialer.
Tjenester omfatter kringkasting og TV-kanaler, produkttjenester, elektriske forretninger, elektrisk installasjon, ingeniørtjenester og reparasjon.
Kundene omfattes innenfor infrastruktur, industri, helseforetak, nettverkstilbydere, finanssektoren og konsumsektoren.


== Forskning og utvikling ==
GE fører en «Ecomagination» (økotenkning) kampanje for å øke omsetning samtidig som budsjettet for forskning og utvikling fordobles fra det nåværende nivå på $ 700 mill. Fremtidige produkter vil være lokomotiver som går på solenergi, fly med lavt utslipp av eksos, mer effektiv belysning og mer avanserte systemer for vannrensning.
Ifjor reduserte GE sine energiutgifter med $ 70 mill. og reduserte sine utslipp av klimagasser med 150 000 tonn.


== GE Broadcast ==
GE Broadcast eier TV-konglomeratet NBC Universal, som igjen eier bl.a fjernsynskanalene under CNBC, TV-kanalene under NBC, og filmselskapet Universal Pictures.


== GE-bedrifter i Norge ==

GE har per. april 2008 ca. 2900 medarbeidere i Norge, de fleste fra GE Healthcare. Hovedkontoret ligger i Nydalen / Storo i Oslo med det samme bygget som GE Healthcares forgjenger Nyegaard (Nyco) flyttet til i 1940.
Ca. 600 nye medarbeidere ble tillagt GE i Norge i 2007 ved GEs oppkjøp av Vetco Gray (GE Infrastructure).

GE Wind Energy


=== GE Commercial Finance ===


=== GE Healthcare ===


=== GE Money ===


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) General Electric – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gasherbrum IV

Gasherbrum IV er en av fem topper i fjellmassivet Gasherbrum, i fjellkjeden Karakorum i Pakistan. Gasherbrum IV er 7925 moh., og er dermed verdens 17. høyeste fjell, til tross for at det er det laveste i Gasherbrum-gruppen.
Gasherbrum IV hevdes av mange å være et av de vakreste fjellene i Karakoram, med sin karakteristiske pyramideform. Det er også et av de vanskeligste å bestige, og den nær 3000 meter høye vestveggen blir ansett å være en av de største utfordringene for klatrere i Himalaya.
Gasherbrum IV ble første gang besteget 6. august 1958, av italienerne Walter Bonatti og Carlo Mauri.


== Se også ==
Liste over verdens høyeste fjell
Etnokrati

Etnokrati er en styreform hvor alle maktposisjoner i en stat eller et geografisk område innehas av en bestemt etnisk gruppe, og hvor denne gruppens dominans opprettholdes gjennom diskriminering og undertrykking av andre etniske grupper.
Sør-Afrikas tidligere apartheid-regime og Israel har vært trukket frem som eksempler på etnokratier.


== Eksterne lenker ==
Nils A. Butenschøns artikkel Politics of Ethnocracies: Strategies and Dilemmas of Ethnic Domination
Gauleiter

Gauleiter var en embetstittel i det tyske nasjonalsosialistiske partiet NSDAP. En gauleiter var partiets øverste embetsmann innenfor et gau, en region eller et partidistrikt. Det var på det meste 42 slike regioner i det nazistiske  Tyskland, og én region for utlandet. Gauleitere ble utnevnt av rikskansler og partifører Adolf Hitler.
Embetet var en av de viktigste måter personer uten høyere utdanning kunne oppnå sentrale posisjoner i staten. Bare fem av de som gjorde tjeneste som gauleiter hadde universitets- eller høyskoleutdanning; langt de fleste fikk posisjonen som belønning for utførte tjenester.
Borgen stasjon

Andre betydninger: Stasjon med samme navn eller også Bondivann holdeplass i Asker på Spikkestadlinjen.Borgen stasjon er en av stasjonene på T-banen i Oslo og nærmeste T-banestasjon til Vestre gravlund. Borgen stasjon ble åpnet 17. november 1912.
Stasjonen lå opprinnelig mellom Volvat og Heggeli stasjon. Heggeli stasjon ble nedlagt 18. mai 1995 og Volvat stasjon ble nedlagt 7. april 1997, så i dag ligger Borgen stasjon mellom Smestad og Majorstuen stasjon.
Borgen stasjon ble flyttet lengre vestover da Røabanen ble oppgradert til såkalt metrostandard i 1995. Opprinnelig lå den i forlengelsen av det nye krematoriet på Vestre gravlund, omtrent der hvor den lysregulerte fotgjengerovergangen er i dag.


== Eksterne lenker ==
Data om stasjonene langs Røabanen, Sognsvannsbanen og Kolsåsbanen hos Ruter AS
Smestad

Smestad er et boligstrøk i Oslo. Strøket ligger nord for Hoff og Skøyen, og øst for Montebello i Bydel Ullern. Det har sitt navn etter Smestad gård, som ble utparsellert til villabebyggelse i årene etter at Smestadbanen ble bygget i 1912. 


== Smestad skole ==
Skolen ble åpnet i 1938 og har i 2015 rundt 690 elever. Kong Harald, prinsesse Märtha Louise og kronprins Haakon Magnus har alle vært elever på skolen.


== Smestad hovedgård ==
Smestad hovedgård er en villa i sveitserstil med adresse Monolitveien 46 i Oslo. Villaen ble bygget på slutten av 1800-tallet av Carl Smestad, og var hovedhuset til Smestad gård. Gården stammer fra 1100-tallet og var da underlagt Hovedøya Kloster, senere Krongård. I 1682 ga Henrich Lachmann gården navnet Smestad. Gården ble i 1706 solgt til Jacob Olssøn Smestad; den var da den største gården i Aker kommune.I 1728 ble den opprinnelige gårdseiendommen delt i to. De nye gårdene ble kalt Øvre og Nedre Smestad. Øvre Smestad gård ble solgt til Aker kommune i 1922 for utvikling til boligstrøk. På Nedre Smestad gård ble det på 1980-tallet bygget 65 boliger som i dag utgjør Boligsameiet Smestad Hovedgård.


== Smestaddammene ==
Smestaddammene ble bygget sent på 1800-tallet av Carl Smestad som et anlegg som kunne tjene som is-reservoar for Oslo; isen ble brukt til nedkjøling av ferskvarer.


== Referanser ==


== Se også ==
Smestadkrysset
Smestad stasjon
Smestad brannstasjon
Demokratisk front for frigjøring av Palestina

Demokratisk front for frigjøring av Palestina (DFLP) eller Al-Jabhah al-Dimuqratiyah Li-Tahrir Filastin, er en marxistisk-leninistisk-maoistisk palestinsk frigjøringsorganisasjon (av mange sett på som terrororganisasjon) etablert i 1969 som en splittelse fra gruppen PFLP. De tror på palestina-arabisk frigjøring gjennom arbeiderklassens revolusjon. DFLP opererer blant annet i Vestbredden, Gazastripen, Syria og Libanon.
I forbindelse med samtalene mellom israelere og palestinere i Madrid tidlig på 1990-tallet gikk en fraksjon ut av organisasjonen og startet det sosialdemokratiske partiet FIDA. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Democratic Front for the Liberation of Palestine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Makrellbekken stasjon

Makrellbekken stasjon er den første stasjonen som Røabanen ikke deler med en annen bane. Den ligger i Bydel Vestre Aker i boligstrøket med samme navn.
Neste stasjon i retning Oslo var opprinnelig Sørbyhaugen, men denne ble nedlagt i forbindelse med overgangen til «metrostandard» 18. mai 1995. Stasjonen åpnet 24. januar 1935 og hadde frem til ombyggingen i 1995 en sterkt trafikkert planovergang. Nå er banen lagt under veien.


== Galleri ==


== Rute ==


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Holmen stasjon

Holmen stasjon er en av stasjonene på Røabanen. Den trafikkeres daglig av Linje 2. Den ligger i bydel Vestre Aker. Den er syvende av i alt 13 stasjoner på strekningen.
Den er også andre stasjon på Røabanen som ikke deler bane med andre linjer. Stasjonen ligger 600 meter unna Persbråten videregående skole.
Stasjonen ble åpnet 24. januar 1935 og oppgradert til metrostandard med gjenåpning 18. mai 1995.


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Hovseter stasjon

Hovseter stasjon er en av stasjonene på Røabanen. Den ligger i bydelen Vestre Aker. Stasjonen ble åpnet 24. januar 1935 og trafikkeres av linje 2. I nærheten ligger Persbråten videregående skole, Huseby barneskole og Huseby leir.
Dagens utgave av stasjonen ble bygget om til metrostandard og ble gjenåpnet 18.05.1995.


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Det internasjonale atomenergibyrået

Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA) (Engelsk: International Atomic Energy Agency) er en internasjonal organisasjon opprettet 29. juli 1957 for å fremme fredelig utnyttelse av atomenergi og hindre tilsvarende bruk i militære formål. Organisasjonen har 139 medlemsstater og hovedkvarter i Wien i Østerrike. IAEA er en autonom internasjonal organisasjon under FNs vinger. 
IAEA har hatt høyprofilerte roller i å overvåke overholdelsen av internasjonale avtaler og resolusjoner, i den siste tiden særlig i Irak, Nord-Korea og Iran. Fra Nord-Korea er inspektørene deres blitt utvist. De har så langt ikke lyktes i striden rundt atomforskningen i Iran, der det er de tre store EU-landene som har ført forhandlingene.
IAEA har gjentatte ganger advart mot farene for at terrorister tar i bruk kjernefysiske våpen. 


== Nobels fredspris 2005 ==
IAEA ble tildelt Nobels fredspris for 2005 sammen med sin generaldirektør egypteren Mohamed ElBaradei. Den Norske Nobelkomite gav som begrunnelse «deres arbeid for å hindre at kjernefysisk energi blir brukt til militære formål». IAEA har konsentrert seg om kampen for å redusere kjernevåpen med sikte på å avskaffe disse våpnene. At lite er oppnådd på dette feltet gjør arbeidet enda viktigere. Internasjonalt samarbeid på dette feltet er avgjørende for en god og stabil verden, sa Nobelkomitéens formann, professor Ole Danbolt Mjøs, ved offentliggjøringen av pristildelingen 7. oktober.


== Organisasjon ==
Organisasjonen hadde fra starten 56 medlemsstater (inkl. alle de skandinaviske). Nyeste medlem er Tsjad (2005).
Generalkonferansen holdes hvert år i september, og der velges for ett år medlemmene av styret (Board of Governors) etter en nøkkel som bl a prioriterer ledende stater med henblikk på forskning og produksjon og også tar sikte på utjevnet representasjon av verdens geografiske regioner. For perioden 2005-2006 er følgende 35 stater i styret: Algerie, Argentina, Australia, Brasil, Hviterussland, Belgia, Canada, Kina, Colombia, Cuba, Ecuador, Egypt, Frankrike, Tyskland, Ghana, Hellas, India, Indonesia, Japan, Sør-Korea, Libya, Norge, Portugal, Russland, Singapore, Slovakia, Slovenia, Sør-Afrika, Sri Lanka, Sverige, Syria, Storbritannia, USA, Venezuela og Jemen.
Styret møtes fem ganger i året (inkl. to ganger i september – før og etter generalkonferansen).
IAEA har 2200 ansatte fra 90 land.


== Ledere ==
Generaldirektør: Yukiya Amano til sin død i juli 2019
Visegeneraldirektør og sjef for Avdelingen for nukleær vitenskap og anvendelse: Werner Burkart
Visegeneraldirektør og sjef for Avdelingen for teknisk samarbeid: Ana Maria Cetto
Visegeneraldirektør og sjef for Avdelingen for beskyttelsestiltak: Olli Heinonen
Visegeneraldirektør og sjef for Avdelingen for nukleær energi: Juri Sokolov
Visegeneraldirektør og sjef for Avdelingen for nukleær trygghet og sikkerhet: Tomihiro Taniguchi
Visegeneraldirektør og sjef for Administrasjonsavdelingen: David WallerPersonaldirektør: Unni Vennemoe (norsk)


== Eksterne lenker ==
IAEA, via FN-sambandet.
(zh) Offisielt nettsted 
(en) International Atomic Energy Agency – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ekraveien stasjon

Ekraveien stasjon er siste stasjon i Oslo på Røabanen i bydel Vestre Aker, før banen krysser grensen til Bærum og Eiksmarka stasjon.
Stasjonen ble åpnet 22. desember 1948. Den er i nyere tid blitt bygget om til metrostandard og ble gjenåpnet 18. mai 1995. Sporene er et stykke fra hverandre på grunn av kurvene ved stasjonen som nærmest er i moderne slangeform.
Planovergangene er også fjernet og det finnes en undergang fra Spor 1 til Spor 2, samt en mindre gangvei. Stasjonen er en av de aller minste på Røabanen og hele Linje 2.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Lijordet stasjon

Lijordet stasjon er en av stasjonene på Røabanen.
Stasjonen ble åpnet 3. desember 1951 og var banens endepunkt frem til 1972. Stasjonen skulle egentlig hete «Øvrevoll», men da gangveien til Øvrevoll Galoppbane ikke ennå var bygget ble stasjonen kalt Sørbråten stasjon, etter en husmansplass i nærheten. Dette navnet ville imidlertid ikke NSB godkjenne, da det allerede fantes en Sørbråten stasjon på jernbanen. 
Som en midlertidig løsning ble navnet «Lijordet» derfor ganske enkelt funnet opp. Til tross for det fiktive navnet, ble Øvrevoll-navnet aldri tatt i bruk, og stasjonen har blitt hetende Lijordet.Den ble bygget om til metrostandard og gjenåpnet 18. mai 1995.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Østerås stasjon

Østerås stasjon er endestasjon på Røabanen. Stasjonen lå tidligere i takstsone V-02, men ligger nå i sone 1 (Oslo), slik som resten av t-banenettet.
Stasjonen ble åpnet 16. november 1972


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Montebello (Oslo)

Montebello  er et boligstrøk i bydel Ullern i Oslo. Navnet kommer fra en løkkeeiendom skilt ut fra søndre Huseby gård (Oslo) i 1829.
Området kan grovt sett avgrenses til mellom Ullernchausséen i sør, Mærradalen med Mærradalsbekken i vest og Makrellbekken i nord og øst. Dermed grenser det til Smestad i øst, strøket Makrellbekken i nord, og Ullern/Ullernåsen i vest. Kolsåsbanen går tvers gjennom området.
Boligstrøket Montebello kom i medienes søkelys høsten 2015 da noen av beboerne sterkt motsatte seg opprettelsen av et asylmottak.


== Historie og bebyggelse ==
Området har vesentlig eneboligbebyggelse bygget kort før andre verdenskrig og før Kolsåsbanen kom. Montebello stasjon ble åpnet i 1942. Nyere boligbebyggelse etter annen verdenskrig kom i Husebyskogen, som er øverste sone før man kommer inn på nordre Husebys område og i skrenten mot Ullernchausséen. På Montebello ligger Radiumhospitalet og Smestad transformatorstasjon, og her ble Husebyrennene, forløperen til Holmenkollrennet, avholdt.
Strøket ble kjent gjennom Trond Kirkvaags sketsj «Heisann Montebello», men påstanden om at strøket er blant Oslos dyreste er noe unøyaktig: «Området mellom Kolsåsbanen og Ring 3 er heller ikke spesielt eksklusivt. Her er monstermaster, helt vanlige rekkehus, helt vanlige blokker, helt vanlige villaer, og den fredede villaen Montebello fra 1910. I resten av skråningen ligger sykehus, bedrifter, skole, og gjenbruksstasjon. Montebello har rundt 2600 arbeidsplasser og er svært industrialisert for å være et «av byens mest luksuriøse villaområder».»


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo byleksikon
Ullernåsen stasjon

Ullernåsen stasjon er en av stasjonene på Kolsåsbanen i Oslo. Den ligger på forbindelsesbanen Jar – Sørbyhaugen som ble åpnet for trafikk 15. juni 1942.
Den første Ullernåsen holdeplass var provisorisk, og lå der banen krysset en skogssti, rundt 150 meter vest for den nåværende stasjonen. Den ble flyttet østover til sin nåværende beliggenhet i 1957, samtidig som Merradalen holdeplass (som lå litt lenger øst enn dette igjen) ble nedlagt.Ullernåsen stasjon ble stengt 1. juli 2006 fordi banen skulle oppgraderes til metrostandard. Den ble gjenåpnet 18. august 2008.
Ullernåsen stasjon ligger like ved Kolsåsbanens bro over Mærradalen, den største og høyeste brokonstruksjon på banenettet i Oslo-området. Broen har ofte vært brukt ulovlig som snarvei om natten av ungdom i strøket, og det har skjedd dødsulykker her.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen
Åsjordet stasjon

Åsjordet stasjon er en av stasjonene på Kolsåsbanen i Oslo. Den ligger på forbindelsesbanen Jar – Sørbyhaugen som ble åpnet for trafikk 15. juni 1942. Den var stengt for oppgradering til metrostandard mellom 1. juli 2006 og 18. august 2008. Stasjonen var midlertidig endestasjon for linje 6 inntil banen ble ferdig fram til nye Bjørnsletta stasjon 17. august 2010.
Navnet Åsjordet stammer tilbake til 1700-tallet, også en vei like ved stasjonen heter dette. Åsjordet ligger i strøket Ullernåsen.


== Galleri ==

		
		
		
		
		


== Eksterne lenker ==
Ruters nettsted
Ruters linjekart for T-banen