jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fylkesvei 151 (Finnmark)

Fylkesvei 151 (Fv151) i Finnmark gikk mellom Tufjord og Kalven på Rolvsøya i Måsøy kommune. Veien var 11,7 km lang.
2019 ble veien del av fylkesvei 8040.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Måsøy
Kommunal veg fra Været til Kjerkeneset
Tufjord
Fv158Fylkesvei 158 fra Gunnarnes mot  Gunnarnes–Havøysund → 889Fylkesvei 889 Havøysund
 Gunnarnes kapell
Endepunkt Torvvika ved Kalven


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Sandøy kirke

Sandøy kirke er en åttekantet kirke fra 1812 i Ålesund kommune (til 2020 i Sandøy kommune) i Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke, Møre bispedømme. Den 1. januar 2020 ble den overført fra Molde domprosti til Nordre Sunnmøre prosti. 
Byggverket er i tømmer og har 250 plasser. Altertavlen fra 1818 er laget av Tavle-Jacob.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) «Sandøy kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Sandøy kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Svend Karlsen

Svend Viking Karlsen (født 6. oktober 1967 i Drammen, Buskerud) er en norsk tidligere strongman, styrkeløfter og kroppsbygger. Han er mest kjent for å ha vunnet strongman-konkurransen Verdens sterkeste mann i 2001. Karlsen var gift med nå avdøde Lene Alexandra Karlsen, som han har sønnen Svend Alexander sammen med. Tidligere var han sammen med den jevnaldrende kroppsbyggeren Nanna Bjone.


== Biografi ==
Svend Karlsen ble født 6. oktober 1967, og vokste opp i Krokstadelva utenfor Drammen. Senere har han bodd ti år i Kristiansand, før han flyttet tilbake til Krokstadelva. Karlsen slo for alvor gjennom i styrkeløft da han som 18-åring i løpet av første halvår 1986 vant gull i både junior-NM og nordisk juniormesterskap, vant sølvmedlaje i senior-NM, og vant bronsemedalje i junior-EM. Han var opprinnelig med i troppen som 6. september 1986 skulle reise til junior-VM i India, men Norges Idrettsforbund fikk mistanke til ham etter å ha mottatt tips om at han hadde brukt anabole steroider. Han ble derfor innkalt til dopingprøve 22. august 1986. Dopingprøven var positiv, og Karlsen fikk en to års utestengelsesdom fra NIF. Mens Karlsen var utestengt for doping, meldte han seg på Stavanger Grand Prix i kroppbygging, som skulle gå av stabelen 9. april 1988. Da det ble oppdaget at han var utestengt for dopingmisbruk fikk han ikke delta.Etter utestengelsen gjorde Karlsen comeback i styrekløft i 1989, hvor han som 21-åring vant NM-gull i sin vektklasse, samt kongepokalen for beste løfter uavhengig av vektklasse. Under NM satte han bl.a. verdensrekord for juniorer med 350 kg i markløft. Karlsen vant deretter bronsemedalje i junior-VM og junior-EM, og kom på 4.-plass i senior-EM, før han la styrkeløft på hylla for å satse på kroppsbygging. Han ble norgesmester i kroppsbygging allerede i 1990, og fortsatte med gode plasseringer både nasjonalt og internasjonalt.


== Resultater og meritter i strongman ==


=== Norges sterkeste mann ===


=== Nordens sterkeste mann ===


=== Europas sterkeste mann ===


=== Verdens sterkeste mann ===


=== Arnold Strongman Classic ===


== Resultater og meritter i styrkeløft ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Svend Karlsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Brattvær kirke

Brattvær kirke er en langkirke fra 1917 i Smøla kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 420 plasser.
Altertavlen ble skåret av Daniel Hagerup og malt av Enevold Thømt. Kirketårnet ble reparert i 1978 med ny taktro og den opprinnelige galvaniserte jerntekkingen ble erstattet med kobber. Kirken ble restaurert i 1987 og fikk blant annet nytt tilbygg for toaletter.
Nærmeste gravplass er Skarpnes, et par kilometer fra kirken.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Brattvær kirke». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 284. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Brattvær kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Brattvær kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
NRK3

NRK3 er en TV-kanal fra NRK. Kanalen er en underholdningskanal for unge voksne, med hovedvekt på aldersgruppen mellom 12 og 29 år. På dagtid, fra 06.00 til 19.30, har NRK Super sendinger på kanalen, men etter 19.30 tar NRK3 over. Kl 06.00 er Super tilbake.
NRK3 startet sendingene 3. september 2007, og er tilgjengelig i hele Norge med sendinger i det digitale bakkenettet, satellittsendinger og kabel-TV. 1. februar 2011 ble kanalen NRK3 HD lansert. Denne sender de samme programmene som NRK3, men vil sende tilgjengelige programmer i HD-kvalitet og øvrige program oppkonvertert til HD-kvalitet.
Kanalen hadde en markedsandel på 3,5 % i første kvartal av 2012.


== Referanser ==
Edøy kirke

Edøy kirke er en langkirke fra 1885 i Smøla kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 365 plasser. Oppføringen av kirken ble muliggjort av pengegaver. Den utflyttede smølaværingen Nils H. Schølberg gav mesteparten av pengene.
I 1942 ble kirken restaurert med nytt og større tilbygg over hovedinngangen. I 1963 ble kirken malt innvendig og i 1975 ble den restaurert på nytt. Taket ble reparert og omlagt med ny skifer i 1990.


== Eksterne lenker ==
(no) «Edøy kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Edøy kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Wyke Bayliss

Wyke Bayliss (født 21. november 1835 i Madeley i Shropshire, død 5. april 1906) var britisk billedkunstner og forfatter.
Bayliss' kunst er løselig assosiert med pre-rafaelittene, mens andre vil først og fremst karakterisere ham som en typisk viktoriansk kunstner. Hans kunstneriske karriere besto bortimot utelukkende av å male interiører i engelsk og europeiske kirker og katedraler.
Bayliss ble født i Madeley i Shropshire som andre sønn av Anne Wyke og John Cox Bayliss, en jernbaneingeniør og matematisk tegner. Han fikk en solid, arkitektonisk utdannelse i å tegne under veiledning av sin far. Han studerte senere ved Royal Academy og School of Design ved Somerset House. Hans kunstnerkollega og tidvis også venn, James McNeill Whistler, omtalte ham hånlig som «Bayliss, Michel Angelo fra Middlesex».Han var kjent på slutten av viktoriatiden som en akademisk kunstautoritet. Han ble tilknyttet pre-rafaelittene og han betraktet John Millais, Frederic Leighton, William Holman Hunt og Edward Burne-Jones som sine venner.Bayliss sendte sine beste verker til Royal Society of British Artists og ble innvalgt som medlem i 1865. I 1884 foreslo han Whistler til å bli valgt inn i komiteen, men han kom snart i opposisjon til Whistlers politikk for å modernisere og ekspandere organisasjonen. Whistler ble president i juni 1886, men ble etterfulgt av Bayliss i 1888 som en del av reorganiseringen av organisasjonen da den ble delt mellom de detaljorienterte og de impresjonistiske kunstnerne. Han beholdt denne stillingen fram til sin død i 1906.
Bayliss selvbiografi Olives ble utgitt posthumt i 1906. Han var profilert skribent på emner om kunst og estetikk, og skrev også poesi.
Bayliss ble adlet i 1897.
Han giftet seg med Elise Letitia Broade, men ekteskapet var barnløst. Ekteparet bodde i Clapham Park i London hvor han døde etter en kort tids sykdom.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
ArtNet: Sir Wyke Bayliss – tre malerier
Hopen kirke

Hopen kirke er en langkirke fra 1892 i Smøla kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 260 plasser. Ved utformingen av bygget og særlig tårnet ble det tatt hensyn til at stedet er spesielt værhardt.


== Tidligere kirke ==
Langkirken erstattet en åttekantkirke i tømmer fra 1749. Åttekantkirken hadde preg av sentralkirke og samtidig svakt markert langdrag. Kirken var uten kor, alteret var plassert ved en kortvegg og over alteret var prekestolen - dette er det eldste kjente eksempelet på slik plassering i Norge. Sakristiet var i et lite tilbygg utenfor åttekanten og fra sakristiet var det oppgang til prekestolen. Kirken ble oppført på initiativ av eieren av Smøla-godset, William Hammond i Trondheim. Den ble innviet med navnet Herre Zeboaths kirke. Helland skriver at den var bygget av tømmer i form av en åttekant og uten kor. I julen 1842 slo lynet ned og ødela tårnet og skadet bygget ellers i «betydelig grad». På grunn av manglende vedlikehold var bygget i 1880-årene så forfallen og «luftig» at den ikke lot seg sette i stand. I 1890 ga regjeringen tillatelse til å rive bygget fra 1749 og sette opp ett nytt på samme tomt. I 1835 var 336 personer i Hopen sogn, i 1865 var tallet 596.I 1870 ble et alterskap fra tidligere Veien kirke (på Veidholmen, revet 1760) oppdaget i Hopen kirke. Skapet ble flyttet til oldsaksamlingen. Skapet ble trolig laget i Lübeck omkring 1520 like før reformasjonen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Erling Skjølberg: «Frå fiskarkapellet på Veien til soknekyrkja i Hopen», i Hopen kirke 75 år (Hopen menighetsråd, 1967)


== Eksterne lenker ==
(no) «Hopen kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Lokalhistoriewiki
«Hopen kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Dyrkorn bedehuskapell

Dyrkorn bedehuskapell er en langkirke i Fjord kommune i Møre og Romsdal fylke.
Kapellet har 100 plasser. Det brukes til gudstjeneste en gang i året og fungerer også som lokalt grendehus


== Referanser ==


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Dyrkorn bedehuskapell, Stordal». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 298. ISBN 82-75-27022-7.
Ponoj

Ponoj (russisk: Поной, tersamisk: Пыэннэ, Pɨenne) er ei elv på Kolahalvøya, i Murmansk oblast i Russland. Den er 426 km lang, og er dermed den lengste elva på Kola. Nedbørfeltet er på 15 500 km².
Ponojs kilder ligger midt inne på Kolahalvøya, i den vestre delen av Kejvyhøydene, rundt 50 km øst for Lovozero. Elva bukter seg deretter østover gjennom et landskap preget av åser og myrlendte sletter mesteparten av sitt løp. Det kommer flere sideelver inn fra nord, hvorav den største er Atsjerjok. I likhet med hovedelva så har også disse sine kilder i Keivyhøydene, som danner hovedvannskillet på halvøya.
Nedenfor samløpet med den største sideelva fra sør, Purnatsj, skifter Ponoj karakter og renner ned gjennom en brattsidet, canyonlignende dal med mange stryk. Den har sitt utløp i Kvitsjøen ved Kapp Korabelnij, helt øst på Kolahalvøya.
Elva fryser over i månedsskiftet oktober/november og forblir frosset til første halvdel av mai.
Ponoj er en særdeles produktiv lakseelv, og er blitt meget populær blant europeiske fisketurister.


== Kilder ==
Filatov, Nazarova, Salo, Semenov: Water resources and climate changes in Eastern Fennoscandia (Karelia and Kola Peninsula)
Russland, Murmansk oblast, Topografisk kart 1:200.000, 1992, Kartblad 19, 20, 23, 24, 25
Stordal kirke

Stordal kirke (Stordal kyrkje) er en langkirke fra 1907 i Fjord kommune, Møre og Romsdal fylke. Den erstattet Stordal gamle kirke som sognekirke.
Byggverket er i tre og har 270 plasser. Arkitekt for kirken var Jens Z. M. Kielland.


== Kirkegården ==

Kirkegården ligger rundt kirken onkranset av et hvitmalet tregjerde. På kirkegården er det oppført en minnestein for Stordals første ordfører, Lars Martinussen Kirkebøe (1845-1943). Også Niels Olsen Svee (1758-1789), lærer, handelsreisende og salmedikter, har en minnestein ved Stordal kirke.


== Eksterne lenker ==
(no) «Stordal kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Stordal kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Liabygda kirke

Liabygda kirke (Liabygda kyrkje) er en langkirke fra 1917 i Stranda kommune, Møre og Romsdal fylke.
Byggverket er i tre og har 165 plasser.


== Litteratur ==
Ragnar Ørstavik (1973). Liabygda kapell. Kyrkja med kongeleg døypefat. Volda: Pedagogisk tenestesenter for Søre og Indre Sunnmøre. 
Jørgen Gjerding (1938). Kyrkjene i Stranda 1000–1938. Ålesund. 
Frode Almaas Knotten (1992). «Liabygda kapell 75 år». Strandaminne. Årsskrift for Stranda Sogelag, hefte nr. 9. Stranda Sogelag. s. 56-58. 
Alf Henry Rasmussen, red. (1993). «Liabygda kyrkje». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 300. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
Stranda menighet
(no) «Liabygda kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Kulturnett Møre og Romsdal: Liabygda kyrkje
«Liabygda kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Jackpot

Se Jackpot (andre betydninger) for andre betydninger av Jackpot.Ordet jackpot stammer opprinnelig fra et poker-spill, hvor et par knekter behøvdes for å åpne «potten» og starte budgivningen.
Ellers brukes ordet om ekstra store premier i pengespill. I Norsk Tippings lotterier (Lotto, Viking Lotto, Joker, Tipping og Extra) blir det jackpot om ingen vant forrige runde, og premien overføres til neste uke. Jackpot er også en fast stor premie i spilleautomater.


== Historie ==
Så langt tilbake som på 1820-tallet var poker et spill hvor bare 4 personer kunne spille samtidig, samt at bare 20 av kortene i kortstokken ble brukt. I løpet av de neste tiårene utviklet imidlertid spillet seg og hele kortstokken på 52 kort ble da tatt i bruk, og på denne måten kunne enda flere spillere spille samtidig. På 1860-tallet gjennomgikk pokerspillet en forbedring som førte til at jackpot-begrepet dukket opp. En regel som innebar at man måtte ha en hånd som hadde minst to knekter før man kunne komme med en innsats ble innført. Hvis en spiller alene hadde en slik hånd vant han de akkumulerte og innledende innsatsene som lå i potten. Ettersom knekt på engelsk er 'Jack' og en pott er 'pot' ble begrepet jackpot raskt etablert.


== Bruk i språket ==
Ordet «jackpot» har siden sin opprinnelse vært koblet til gambling, men brukes nå bredere enn hva som opprinnelig var tilfellet. I dag brukes i all hovedsak «jackpot» om spesielt store gevinster innenfor gambling og spill.  «Jackpot» kan også brukes som et uttrykk, omtrent som «bingo», og «Jackpot» brukes som regel om noe uventet, mens «bingo» ofte er forutsett.


== Referanser ==
Indre Sula kirke

Indre Sula kirke (Indre Sula kyrkje) er en korskirke fra 1984 i Sula kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 290 plasser.


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Indre Sula kirke, Eidsnes». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 294. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Indre Sula kirke». Kirkesøk. Den norske kirke.
Gjøra kapell

Gjøra kapell er en langkirke fra 1935 i Sunndal kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 100 plasser.
Det er kirkegård ved kapellet.


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Gjøra kapell». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 278. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Gjøra kapell». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Gjøra kapell». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Øksendal kirke

Øksendal kirke er en langkirke i nygotisk stil fra 1894 i Sunndal kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 260 plasser.
Den forrige kirken på stedet var en korskirke. Den nåværende kirken har en del inventar fra den tidligere kirken, deriblant altertavlen. Noe av inventaret er rosemalt.Det er kirkegård ved kirken.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Øksendal kyrkje 100 år. Øksendal sokneråd. 1994. ISBN 82-993207-0-4. 
Alf Henry Rasmussen (1993). «Øksendal kirke». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 277. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Øksendal kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Øksendal kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Øksendal gamle kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Romfo kirke

Romfo kirke er en åttekantet kirke fra 1821 i Sunndal kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 230 plasser. Kirken har prekestolalter. Grunnplanet er en likesidet åttekant med små utvendige tilbygg mot øst (bak koret) og mot vest (inngang). Tilbygget med sakristi er betydelig nyere enn resten av bygget ifølge Rasmussen.Kirken fra 1821 erstattet en eldre kirke, trolig korsformet, på samme sted. Tidligere var kirkestedet på Muskjer (Musgjerd) litt lenger oppe. I 1713 ble Romfo nytt kirkested og nytt kirkebygg ble oppført (eller muligens flyttet fra Musgjerd) på Romfo. Byggmester var Ole Pedersen Tøfte (død 1878, 95 år gammel), også kalt Gammeltøftinn, fra Flatvad i Sunndalen. Han bygget også Ålvundeid kirke i samme form og stil, men litt mindre enn forbildet på Romfo. Tøfte sognet selv til Romfo kirke. Åttekantformen var da sjelden på Nordmøre.

Kirken inneholder eldre gjenstander, blant annet en altertavle fra 1713. Fra katolsk tid finnes en Olavsfigur og et krusifiks. Olavsfiguren er av tre og fremstiller en sittende Hellig Olav. Krusifikset inngår i en kalvarigruppe (Jesus på korset med Maria og Johannes på hver side). Inventaret kan stamme fra kirken som sto på Musgjerd, eller fra den nedblåste og ikke gjenreiste kirken på Leikvin (Løykja/Løken).Adkomst til stedet er via riksvei 70 og videre med kommunal vei.
Løken kirke ble ødelagt av snøskred omkring 1685 og ifølge Sunndalsboka ble Løkens jordegods overført til Romfo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Romfo menighet
Interiør med alter, Romfo kirke, foto hos Digitalt museum
(de) Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)
«Romfo kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Åsskard kirke

Åsskard kirke er en langkirke fra 1876 i Surnadal kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 250 plasser.


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Åsskard kirke». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 278. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Åsskard kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
Offisielt nettsted 
(en) Åsskard kirke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Åsskard kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Ranes kirke

Ranes kirke er en langkirke fra 1869 i Surnadal kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 420 plasser.


== Litteratur ==
Hans Hyldbakk (1959). «Ranes kjerke». Bygdesoge for Surnadal 2. Orkanger: Surnadal kommune. s. 131–134. 
Alf Henry Rasmussen (1993). «Ranes kirke, Surnadal». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 279. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ranes kirke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) «Ranes kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Ranes kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Ikornnes kirke

Ikornnes kirke er en arbeidskirke fra 1978 i Sykkylven kommune, Møre og Romsdal fylke.
Byggverket er i betong og har 350 plasser.
Kirkegården ved Sykkylven kirke benyttes også for Ikornnes.


== Eksterne lenker ==
(no) «Ikornnes kirke». Kirkesøk. Den norske kirke.
Langøy kapell

Langøy kapell er en langkirke fra 1935 på Langøya i Averøy kommune, Møre og Romsdal. Den er en del av Den norske kirke og hører til Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre.


== Litteratur ==
Rasmussen, Alf Henry (1993). Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 285. ISBN 82-7527-022-7. 


== Eksterne lenker ==
Averøy kirkelige fellesråd
Bilder fra kapellet
«Langøy kapell». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Straumsnes kirke

Straumsnes kirke er en langkirke fra 1864 på Grimstadhøgda, i Tingvoll kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Straumsnes kirke er 250–270 m² og har litt over 300 sitteplasser.
Byggverket er i tømmer. Et lynnedslag den 6. november 2006 gjorde stor skade på kirken. Kirken måtte restaureres og åpnet igjen julen 2006.
Det er kirkegård ved kirken.


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Straumsnes kirke, Grimstad». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 275. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Straumsnes kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Straumsnes kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Sør-Tustna kapell

Sør-Tustna kapell er en langkirke fra 1952 i Tustna i Aure kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 75 plasser.


== Litteratur ==
Alf Henry Rasmussen (1993). «Sør-Tustna kapell». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 282. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Sør-Tustna kapell». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Sør-Tustna kapell». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Aure kommune om kirkebyggene i kommunen
Carl Fogarty

Carl Fogarty (født 1. juli 1965 i Blackburn, Lancashire)) er en legendarisk britisk motorsykkelfører som har vunnet VM i roadracing i klassen Superbike fire ganger (1994, 1995, 1998 og 1999), i tillegg til en rekke andre viktige konkurranser innen motorsykkemiljøet. Mellom 1994 og 1999 vant Fogarty tilsammen 59 løp i VM-rundene i Superbike med sin Ducati motorsykkel (fabrikklag).


== Karriere ==
2007 Grunnlegger Team Foggy Racing
2001 Grunnlegger Foggy Petronas Racing
2000 Måtte gi seg etter en ulykke og fullførte ikke
1999 World Superbike Championship, 1.-plass
1998 World Superbike Championship, 1.-plass
1997 World Superbike Championship, 2.-plass
1996 World Superbike Championship, 4.-plass
1995 World Superbike Championship, 1.-plass
1994 World Superbike Championship, 1.-plass
1993 World Superbike Championship, 2.-plass
1992 World Superbike Championship, 9.-plass
1992 World Endurance Championship, 1.-plass
1991 World Superbike Championship, 7.-plass
1990 FIM F1 World Cup, 1.-plass
1990 Senior and F1 Isle of Man TT races, 1.-plass
1989 World TT Formula 1, 1.-plass
1989 750cc Isle of Man TT, 1.-plass
1988 World TT Formula 1, 1.-plass


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Carl Fogarty – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Carl Fogarty – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Carl Fogarty – MotoGP 
(en) Foggy Petroans Racing 2003-2006 / Team Foggy Racing 2007...
Rovde kirke

Rovde kirke (Rovde kyrkje) er en langkirke fra 1872 i Vanylven kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme.
Byggverket er i tre og har 350 plasser.
Det er kirkegård ved kirken.


== Litteratur ==
Ragnar Ørstavik (1972). Rovde kyrkje i fortid og notid. Volda: Pedagogisk tenestesenter. 
Alf Henry Rasmussen (1993). «Rovde kyrkje, Knarrdal». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 304. ISBN 82-75-27022-7. 


== Eksterne lenker ==
(no) «Rovde kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. 
«Rovde kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.