jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Innleggelsesjournal

Innleggelsesjournalen er en innkomstjournal ved innleggelse på sykehus, enkelte ganger kalt primærjournal. Journalen er betegnelse på alle papirer som samles i pasientens journalmappe og omfatter mye mer enn innleggelsesjournal.
Det taes opp et sett standardopplysninger om pasienten og sykehistorien, kalt anamnesen, og en standard undersøkelse som innebærer en vanlig legeundersøkelse med tillegg av undersøkelser som er spesielle for den aktuelle problemstillingen.
Journalopptaket utføres vanligvis av en turnuskandidat eller assistentlege med "forvakt" på vedkommende sykehusavdeling. Ofte blir anamneseopptaket og undersøkelsen utført i et undersøkelsesrom i mottagelsesavdelingen.
Det vanlige er at journalen blir diktert og at den blir skrevet inn i datasystemet (tidligere på skrivemaskin) og blir referert eller lest opp på avdelingens morgenmøte neste morgen.
Under sykehusoppholdet får innleggelsesjournalen flere tillegg i form av journalnotater, som er legenes beskrivelser av forandringer av tilstanden, nye funn, samt notater om videre strategi for innleggelsen og beskrivelse av videre undersøkelser.
Innleggelsesjournalen er et av grunnlagene for skriving av epikrisen, som er en sluttrapport med beskrivelse av oppholdet. Epikrisen blir vanligvis sendt til innleggende lege, fastlegen og til annen sykehusavdeling som pasienten er henvist til, eller er overført fra eller til.


== Eksempel på journal ==
Pediatri

Pediatri (gresk: pais = barn + iatros = lege) er den medisinske spesialiteten som beskjeftiger seg med barnesykdommer. Det er en vidtfavnende og utpreget tverrfaglig spesialitet. Leger som er spesialister i pediatri kalles barneleger.
Det finnes 657 godkjente spesialister i pediatri i Norge, derav 479 yrkesaktive under 70 år (pr. 2005). Ca. 100 av spesialistene har medisinsk doktorgrad. 
Undersøkelser blant leger indikerer at pediatri hører til de medisinske spesialiteter med høyest faglig anseelse.
Den tyske legen Abraham Jacobi, som emigrerte til USA, regnes som pediatriens far.
Det internasjonale tidsskriftet Acta Paediatrica omhandler pediatri.


== Se også ==
Medisin


== Eksterne lenker ==
Godkjente spesialister i pediatri - Den norske lægeforening
Spesialistreglene i barnesykdommer - spesifikasjon av spesialistkravene til spesialiteten pediatri (Den norske lægeforening)
Sveriges statsminister

Sveriges statsminister er landets regjeringssjef og utøver mye av den utøvende makten som tilfaller kongen som statssjef.
Embetet som Sveriges statsminister ble innført i 1876, da de tidligere embetene justitiestatsminister og utrikesstatsminister ble slått sammen. 
Regjeringsskifter reguleres av Regeringsformen, en av Sveriges fire grunnlover. Etter Regeringsformen foreslår talmannen for Riksdagen hvem som skal være ny statsminister. Dersom Riksdagen godkjenner forslaget, holdes et konselj for statssjefen (kongen) eller talmannen. I dette møtet som vanligvis holdes på slottet, tiltrer den nye regjeringen ifølge Regeringsformen kapittel 6, § 6, formelt og reelt (regjeringsskiftet «äger...rum»). Sveriges konge eller talmannen leder møtet. Talmannen skal uansett innkalles til konseljen.Siden 1995 har Sveriges statsminister hatt sitt offisielle bosted i Sagerska huset, sentralt i Stockholm. Statsministeren har også tilgang på herregården Harpsund i Södermanland, som fungerer som fritidsbolig.


== Liste over Sveriges statsministre ==


=== Levende tidligere statsministere ===
Levende tidligere statsministere
		
		
		
		
		
		


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Prime ministers of Sweden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
MTV Unplugged in New York

For artikkelen om TV-serien, se MTV Unplugged.Nirvana: MTV Unplugged in New York er et konsertalbum av Nirvana fra 1994, innspilt i 1993. De spilte inn en konsert i TV-serien MTV Unplugged for et publikum som forventet å høre superhiten «Smells Like Teen Spirit». Det fikk de ikke, men i stedet fikk de høre coverlåter av David Bowie, The Vaselines og Huddie Ledbetter (Leadbelly) – og selvfølgelig en hel del Nirvana-låter. Meat Puppets var dessuten gjesteartister, og det ble spilt tre låter fra deres album «Meat Puppets II». 
Scenen var «dekorert» med blomster og levende lys, etter frontfigur Kurt Cobains ønske. Cobain skal ha ønsket at det skulle se ut som en begravelse.


== Sporliste ==
«About a Girl» (Cobain) 3:37
«Come as You Are» (Cobain) 4:13
«Jesus Don't Want Me for a Sunbeam» (Kelly/McKee) 4:37
«The Man Who Sold the World» (Bowie) 4:20
«Pennyroyal Tea» (Cobain) 3:40
«Dumb» (Cobain) 2:52
«Polly» (Cobain) 3:16
«On a Plain» (Cobain/Nirvana) 3:44
«Something in the Way» (Cobain/Nirvana) 4:01
«Plateau» (Kirkwood) 3:38
«Oh, Me» (Kirkwood) 3:26
«Lake of Fire» (Kirkwood) 2:55
«All Apologies» (Cobain) 4:23
«Where Did You Sleep Last Night» (Leadbelly) 5:08


== Personell ==
Nirvana
Kurt Cobain – gitar, vokal
Krist Novoselic – bassgitar, gitar, trekkspill
Dave Grohl – trommer, bassgitar, vokal
Pat Smear – gitarAndre medvirkende

Cris Kirkwood – bassgitar, gitar, vokal
Curt Kirkwood – gitar
Lori Goldston – Cello


== Kilder ==

(en) MTV Unplugged in New York på Discogs


== Eksterne lenker ==
(en) MTV Unplugged in New York på Discogs 
(en) MTV Unplugged in New York på MusicBrainz 
(en) MTV Unplugged in New York på Spotify 
(en) MTV Unplugged in New York på AllMusic
1025


== Begivenheter ==
18. april – Kong Boleslaw Chrobrys kroningsdag i Polen
Forskning innen optikk ble foretatt av Abu ali al Hassan ibn al-Haytham.
Det buddhistiske kongeriket Srivijaya blir angrepet av den sørindiske kongen Ravendra Choladewa.
Olav Haraldsson og svenskekongen angriper Danmark. Hærene møttes ved Helgeå i Skåne, et slag Knut den mektige vant.


== Fødsler ==
Keiser Go-Reizei av Japan
Ellisiv av Kyiv, dronning av Norge 1047–1066


== Dødsfall ==
15. desember – Basileios II, keiser av Bysants (f. ca. 956). Keiser Konstantin VIII overtar makten.
Murasaki Shikibu, japansk forfatter (f. 973)
Internasjonalen

«Internasjonalen» er en av de mest kjente sangene innen arbeiderbevegelsen, og blir sunget verden over. 
Den franske originalteksten, L'Internationale, ble skrevet av franskmannen Eugene Pottier i 1871. Opprinnelig ble den skrevet til melodien av La Marseillaise. Den melodien vi kjenner i dag ble skrevet av Pierre Degeyter i 1888. «Internasjonalen» har blitt oversatt til utallige språk, riksmålsoversettelsen ble utført av Olav Kringen i 1904, mens Ola Martinus Høgåsen står bak nynorskoversettelsen. Den omtales også som «Opp, alle jordens bundne treller». I Norge synges «Internasjonalen» blant annet i forbindelse med feiringen av 1. mai og på samlinger i partier og organisasjoner som følger en sosialistisk linje. Den blir nå forbundet spesielt med kommunisme og sosialisme, men har tradisjonelt også blitt brukt av sosialdemokratiske bevegelser og fagorganisasjoner.
Den russiske versjonen ble brukt som nasjonalsang i Sovjetunionen fram til 1944, da den ble avløst av Hymne til Sovjetunionen. Internasjonalen har blitt brukt som patriotisk sang i en rekke land med et sosialistisk eller kommunistisk styre.


== Sangtekst ==
Sangteksten på fransk, norsk og engelsk. Den norske gjendiktningen er foretatt av Olav Kringen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nedlastbare innspillinger av Internasjonalen på mer enn 30 språk
L'Internationale
Wiki

En wiki (fra hawaiisk, for kjapp eller rask), er et nettsted som legger til rette for samskriving av tekst i en nettleser. Wikier benytter et enkelt formateringsspråk for å formatere og lenke innholdet. Et særkjenne med de fleste typer programvare for wikier er at ord enkelt kan gjøres om til lenker til en nettside internt i wikien med samme navn som lenketeksten. Hvis det ikke finnes en side med samme tittel som lenka, tilbys brukeren å opprette en blank side med samme navn som lenka en kom fra. De fleste wikier lagrer tidligere versjoner av sidene slik at det blir enkelt å spore endringer ved hjelp av sidesammenligning, eller tilbakestille til tidligere versjoner av en side.
Wikiteknologien er også kalt «to-veis-web». Standardinnstillingene i en wiki er at er at hvem som helst, når som helst kan redigere sider. Derfor har heller ingen eierskap til sidene. Konseptet er slik fordi man utvikler den bestemte tekstsamlingen sammen, noe som gjør arbeidet mer effektivt enn om alle hadde sittet og skrevet på hver sin tekstsamling eller nettside. Ved å gjøre nettpublikasjon enkelt og gi denne muligheten til alle, åpner wiki for to-veis-kommunikasjon og samarbeid på nett.
Begrepet WikiWiki ble opprinnelig brukt på nettstedet WikiWikiWeb som ble laget av Ward Cunningham i 1995. Fra ham stammer både ordet og konseptet, og han laget også den første wikitjeneren ved hjelp av programmeringsspråket Perl.
Wikipedia er den mest besøkte og brukte wikien i verden, og har gjort teknologien allment kjent. Den er utviklet med wiki-programvaren MediaWiki.
Wikier kan også bli brukt internt i bedrifter, skoler og organisasjoner for å forenkle samarbeid og kunnskapsdeling og for å samle på denne kollektive kunnskapen som en ressurs for fremtiden. Gjennom wiki kan man samarbeide rundt dokumenter, komme frem til avgjørelser og holde hverandre oppdatert.


== Sammenligning av html- og wikisyntaks ==
En wiki er en eller flere nettsider laget med det mål å gi lesere muligheten til å bidra med og endre på innhold ved bruk av et «markup-language» (digitalt språk med syntaksregler for formatering). Noen wikier har et brukergrensesnitt som liknet veldig det man også finner igjen i MS Word, PowerPoint og lignende, og senker dermed brukerterskelen enda mer. Wikiteknologi senker brukerterskelen for publisering av nettsider. Wikier er også kjent for å gjøre det enkelt å lenke sider og gi muligheten til å koble innhold på en mer fleksibel måte.


== Se også ==
Gjørokrati


== Eksterne lenker ==
Ward Cunninghams opprinnelige beskrivelse
1655


== Begivenheter ==
25. mars – Saturn-månen Titan oppdages av Christiaan Huygens.
7. april – Fabio Chigi blir pave Alexander VII.


== Fødsler ==
7. oktober – Caspar Castner, tysk kinamisjonær (d. 1709)
ukjent dato – Claus Henrik Vieregg, dansk embedsmann og visestattholder i Norge (d. 1713)


== Dødsfall ==
1653


== Begivenheter ==
Dronning Christina av Sverige innstifter Amaranterordenen.


== Fødsler ==
11. januar – Gaspar de la Cerda Sandoval Silva y Mendoza, visekonge av Ny-Spania (d. 1697)
17. februar – Arcangelo Corelli, italiensk komponist og fiolinist (d. 1713)
22. juli – André-Hercule de Fleury, fransk kardinal (d. 1743)
30. august  – Johann Pachelbel, tysk komponist (d. 1706)


== Dødsfall ==
3. april – Hans Hansen Resen, dansk biskop (f. 1596)
22. november – Francesco Maria Macchiavelli, italiensk kardinal (f. 1608)
Ukjent dato – Artemisia Gentileschi, italiensk malerinne (f. 1593)
1652


== Begivenheter ==
6. april – Den nederlandske legen og handelsmannen Jan van Riebeeck setter opp en forsyningsstasjon på Kapp det gode håp for VOC. Stasjonen utvikler seg etter hvert til å bli Cape Town.
18. mai – Rhode Island godkjenner den første loven i Nord-Amerika som forbyr slaveri.


== Fødsler ==
16. april – Klemens XII, pave (d. 1740)
1651


== Begivenheter ==
1. januar – Karl II blir kronet til konge av Skottland.
Ole Johnsen Jaastad lager Jaastadfela, verdens eldste hardingfele
Navigasjonsakten ble vedtatt i England


== Dødsfall ==
Ngawang Namgyal, Bhutans grunnlegger (f. 1594)
7. april – Lennart Torstenson, svensk offiser og statsmann (f. 1603)
1650


== Fødsler ==
14. november – Vilhelm III av England (d. 1702)


== Dødsfall ==
11. februar – René Descartes, fransk matematiker og filosof (f. 1596)
27. juni – Mario Theodoli, italiensk kardinal (f. 1601)
1649


== Begivenheter ==
30. januar – Karl I av England dømmes til døden og halshogges i London


== Fødsler ==
9. april – James Scott, 1. hertug av Monmouth, (d. 1685)


== Dødsfall ==
30. januar – Karl I av England, (f. 1600)
George Eastman

George Eastman (født 12. juli 1854, død 14. mars 1932) amerikansk oppfinner som grunnla Eastman Kodak og oppfant den fotografiske filmen. Den fotografiske filmen dannet også grunnlaget for oppfinnelsen av filmen.Eastman registrerte varemerket Kodak 4. september 1888 og fikk patent på det første kameraet med film.
Eastman bidro til Eastman School of Music ved University of Rochester, og valgte den norske pianisten Alf Klingenberg som skolens første rektor. Klingenberg hadde i 1912 startet DKG Institute of Musical Art i Rochester. Eastman kjøpte denne skolen av Klingenberg i 1919. Den amerikanske komponisten Howard Hanson ble skolens andre rektor. Under Hansons ledelse ble den en av de ledende musikkskolene i USA.I 1925 trakk Eastman seg tilbake ifra administrasjonen av Kodak og ble styreformann. Han konsentrerte seg heretter om mer filantropiske aktiviteter.
I 1932 begikk han selvmord og etterlot en lapp der det sto «Jeg har gjort mitt arbeid, hvorfor vente?» Under sin livstid gav han bort rundt 100 millioner dollar, mest til University of Rochester og Massachusetts Institute of Technology (under navnet «Mr. Smith»). Han har en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
Eastmanbygningen i Brussel skal fra 2016 inneholde House of European History.


== Referanser ==
Albin Express

Albin Express er en seilbåt som ble tegnet av en av Sveriges mest kjente båtkonstruktører, Peter Norlin, i 1978. De fleste Expressene ble laget hos Albin Marin i noen hektiske år fra 1979 til 1982 da det ble produsert over 1100 stykker. Den største flåten finnes naturlig nok i Sverige, men de senere årene er det mange norske seilere som har reist over kjølen for å hente hjem en Express. Flåten i Norge teller i dag over 230 båter og en stor del av disse er aktive på regattabanen. Med omkring 50 påmeldte, har Albin Express vært den største klassen som har stilt i Færderseilasen de siste årene. Ved det kombinerte norges- og nordiske mesterskapet i Express i august 2014 deltok 109 Expresser, noe som gjorde konkurransen til tidenes største entype kjølbåtmesterskap i Norge.   Klasseklubben i Norge heter Norsk Expressklub og har omkring 200 medlemmer.


== Historie ==
Lars Nylander ved Albin Marin hadde observert J/24s seiersgang, og ønsket derfor å lage en liten, rask seilbåt. Den svenske båtkonstruktøren Peter Norlin fikk oppdraget og tegnet en lettseilet, rask og billig båt. Imidlertid kunne den nye båten med selvslående fokk ikke konkurrere med J/24 i lett vind, så Peter Norlin forlenget den forut og akter med en halv meter, gjorde stevnen brattere og erstattet den selvslående fokken med en 110 % fokk. Fabrikken i Kristinehamn satte alle kluter til og bygget båten på rekordtid. Expressen fikk raskt sitt gjennombrudd på det svenske markedet, da den var velseilende og som 3/4 fabrikat var prisen 49 900 svenske kroner.
Albin Express ble fra starten en enorm suksess, og båten ble raskt klassebåt og fikk klasseklubb. I september 1979 var det tid for det første svenske mesterskapet, hvor Peter Sundelin ikke uventet tok seieren.
Albin Marin AB produserte for fullt i perioden 1979–81 og mer enn 1000 båter ble bygget. Etter en intens periode gikk salget ned, og produksjonen fortsatte 1982–84 ved Nya Albin Marin AB på Gotland hvor man rundet byggenummer 1100. Alle disse Expressene ble levert som 3/4 fabrikat.
Albin Express-produksjonen opphørte i en periode, men Express produktion AB på Gotland fortsatte å bygge andre båter og gjenopptok produksjonen av Express i 1989–90. 10 båter ble bygget – en del i blå plast som ble levert til Finland. Etter det ble formene solgt til Rent-A-Boat, en virksomhet Bengt Söderberg, Peter Norlin og Jörgen Nilsson stod bak. Først i 2000 ble neste Express støpt: En rød luksus-Express med byggenr. 2000 ble bygget i Estland. I 2001 ble den neste bygget, men denne gang i Arboga. Og i 2002 ble byggenr. 2002 plastet av RS-Plast og ferdiggjort av eierne. I 2003 solgte Rent-A-Boat formene videre til Nya Expressbyggarna som bygget 10 båter. Finessabåtar AB i Trosa overtok formene i 2005 og selger nå nye Expresser.


== Se også ==
Albin Vega
Albin Viggen
Albin Ballad
Albin Stratus


== Eksterne lenker ==
Norsk Expressklubb.
Norges Seilforbund.
Svensk Expressklubb.
Finessabåter AB.
Seilas/Båtliv: Nordisk Båttest: J24, Maxi 80 Racer, Albin Express.
Sailguide.com: Albin Express.
Oversikt over alle Albin seilbåter 1968 – 1991.
350


== Begivenheter ==
Frankerne kommer under romersk styre.


== Dødsfall ==
Konstans, vestromersk keiser


== Musikk ==
Schola Cantorum for kirkesang blir grunnlagt i Roma
1179


== Begivenheter ==


=== Utlandet ===
Pave Alexander III avholdt det økumeniske tredje Laterankonsil, hvor over 300 biskoper deltok.
Det tyske klosteret Dargun cistercienserkloster ble gjenopprettet etter å ha vært ødelagt.


=== Norge ===
19. juni – Slaget på Kalvskinnet der birkebeinerflokken under Sverre Sigurdsson seirer over styrker lojale til Magnus Erlingsson


== Fødsler ==
Snorre Sturlason, islandsk høvding, forfatter og skald (d. 1241)


== Dødsfall ==
Erling Skakke, norsk stormann i borgerkrigstida (f. 1115)
Jon Torbergsson, kongelig lendmann og storbonde på Randaberg (f. 1153)
17. september – Hildegard von Bingen, tysk nonne, dikter og komponist (f. 1098)
Adalbert von Sommerschenburg, tysk greve
Balansert målstyring

Balansert målstyring (BMS) er det norske begrepet for strategi- og ytelsesmålingsverktøyet «Balanced scorecard».
De seneste årene har balansert målstyring vært et av de ledelsessystemene som har hatt størst fremgang og tyngde globalt innen både offentlig og privat sektor. Konseptet ble første gang lansert på starten av 1990-tallet av to amerikanske akademikere, Robert S. Kaplan og David P. Norton. Ledelsessystemet er omtalt og klassifisert av Harvard Business School som et av de viktigste tilskuddene innen ledelseslitteraturen de siste 75 årene.Balansert målstyring slik det fremstår i dag, baseres på et flerdimensjonalt rammeverk for å kunne implementere og ytelsesmåle vedtatte strategier på alle nivåer i en organisasjon.


== Eksterne lenker ==
Balanced Scorecard Collaborative
Bscworld
The Balanced Scorecard Institute
Håkan Nesser

Håkan Nesser (født 21. februar 1950 i Kumla, Örebro län (Närke)) er en svensk forfatter. Hans kriminalromaner om den svært menneskelige førstebetjenten Van Veeteren og hans medarbeidere er oversatt til mer enn 20 språk.
Nesser vokste opp i Närke, og har arbeidet som lærer på videregående skole i Uppsala, og har gitt ut en lang rekke bøker siden debuten med boken Koregrafen i 1988. Har vært bosatt i New York og senere i London. 


== Bibliografi ==


=== Førstebetjent Van Veeteren ===
Det grovmaskige nätet (1993)
Borkmanns punkt (1994)
Återkomsten (1995)
Kvinne med födelsemärke (1996)
Kommissarien och tystnaden (1997)
Münsters fall (1998)
Carambole (1999)
Ewa Morenos fall (2000)
Svalan, katten, rosen, döden (2001)
Fallet G (2003)
De vänsterhäntas förening, roman där både Van Veeteren och Barbarotti medverkar (2018) - norsk utgave: De venstrehendtes forening (2019)


=== Andre ===
Koreografen (1988)
Barins triangel (1996)
Ormblomman från Samaria, kriminalnovelle (1997)
Kim Novak badade aldrig i Genesarets sjö (1998)
Flugan och evigheten (1999)
Kära Agnes! (2002)
och Piccadilly Circus ligger inte i Kumla (2002)
Skuggorna och regnet (2004)
Från Doktor Klimkes horisont (2005)
Sanningen i fallet Bertil Albertsson? (2008) (Handler om mordgåten i «Kim Novak badade aldrig i Genesarets sjö»
Maskarna på Carmine Street (2009)
Villrosen (1999)
Hur jag tillbringar mina dagar och mina nätter, novelle (2010)
Himmel över London, experimentroman (2011)
Herr Kadar, novelle (2012)
Levande och döda i Winsford (2013)
Straff, roman (2014)
Elva dagar i Berlin, roman (2015)
Nortons filosofiska memoarer, hundebok (2016)
Eugen Kallmanns ögon, roman (2016)


=== Barbarotti-serien ===
Människa utan hund (2006) - norsk utgave: Menneske uten hund (2006)
En helt annan historia (2007) - norsk utgave: En helt annen historie (2007)
Berättelse om herr Roos (2008) - norsk utgave: Beretningen om herr Roos (2009)
De ensamma (2010) - norsk utgave: De ensomme (2011)
Styckerskan från Lilla Burma (2012) - norsk utgave: De sørgende (2013)
De vänsterhäntas förening, roman där både Van Veeteren och Barbarotti medverkar (2018) - norsk utgave: De venstrehendtes forening (2019)
Den sorgsne busschauffören från Alster (2020) - norsk utgave: Den sørgmodige bussjåføren fra Alster  (2020)


== Priser (utvalg) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Håkan Nesser – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Håkan Nesser – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Håkan Nesser på Internet Movie Database 
(sv) Håkan Nesser i Svensk Filmdatabas 
(da) Håkan Nesser på Filmdatabasen 
(fr) Håkan Nesser på Allociné 
(en) Håkan Nesser på AllMovie 
(en) Håkan Nesser hos The Movie Database 
(en) Håkan Nesser på Discogs 
(en) Håkan Nesser på MusicBrainz 
(en) Håkan Nesser på Facebook
Systemdynamikk

Systemdynamikk er et sett med konseptuelle verktøy som muliggjør forståelse av strukturen og dynamikken i komplekse systemer. Eksempel på slike systemer kan være global befolkningsutvikling, klimaendringer, store organisasjoner, etc. Et fokus i systemdynamikk er tilbakekobling i systemene og hvordan dette kan bryte med beslutningstagernes intuisjon. Modellene brukes også gjerne til å vise hvordan svingninger i for eksempel pris eller produktivitet, som gjerne tilskrives eksterne forhold, for eksempel børs og lønnsoppgjør, egentlig kan forklares utfra systemets indre dynamikk.
Systemdynamikk brukes ofte i utviklingen av formelle datamodeller for simulering av tiltak og langsiktig utvikling i komplekse systemer. Ut ifra dette vil systemdynamikk kunne oppfattes som et verktøy for langsiktig læring og testing av strategier i en simulert, og således risikofri verden. Dette omtales ofte som en «management flight simulator».
I tillegg til matematiske formuleringer benyttes «Stock and Flow» diagram som gir en god oversikt over modellers struktur. Dette gjør dynamiske modeller tilgjengelige for folk som strever med matematikken. Et fåtall symbol er tilstrekkelige til å illustrere all dynamiske system. Dette gjør systemdynamikk til et godt pedagogisk verktøy og det gjøre det enklere å samarbeide og formulere tverrfaglige modeller.
Fagfeltet har sin opprinnelse fra Massachusetts Institute of Technology i USA, hvor Jay Forrester anses å være fagfeltets grunnlegger. Begrep og verktøy er beslektet med ingeniørfaget kontrollteori, også kalt kybernetikk.
I Norge tilbys det en mastergrad i systemdynamikk ved Universitetet i Bergen.


== Eksterne lenker ==
Systemdynamikk-sider hos Universitetet i Bergens