Kragerø

Kragerø er en bykommune i Vestfold og Telemark fylke. Den grenser i sørvest til Risør, i vest til Gjerstad, i nordvest til Drangedal og i nordøst til Bamble. Kragerø by har per 1. januar 2022 i alt 5 366 innbyggere, mens kommunen har nesten 11 000.
Kragerø er omtalt som «perlen blant kystbyene» av Edvard Munch.
«Denne byen burde males!» sa Christian Krohg da han var på besøk i Kragerø.
Kragerø har 495 øyer, holmer og skjær og 4 000 fritidsboliger. Det er også 190 ferskvann innenfor kommunens grenser. Kragerø vokste frem som ladested for trelasteksport under Skien, men fikk kjøpstadsprivilegier i 1666. Byen var i seilskutetiden en av Norges største sjøfartsbyer. Den eldste bebyggelsen lå på begge sider av Bysundet mellom fastlandet og en øy som nå bare heter Øya, men tidligere må ha blitt kalt Kragerø og har gitt navn til byen. Dette navnet er mest sannsynlig en dansk skrivemåte for Kråkerøy, etter fuglearten kråke.
I 1960 ble Kragerø slått sammen med Skåtøy i øst og Sannidal i vest. De andre tettstedene i kommunen er Kil og Helle.


== Natur og geografi ==
Denne delen av Telemark tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550 - 1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Det er også noe ganger av gabbro og dioritt, sjeldnere eklogitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning.Opp igjennom årene har det vært omfattende gruvedrift i og rundt områdene i Kragerø. Den kanskje mest kjente er Rutilgruva på Storkollen hvor det ble utvunnet rutil.


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Turisme og næringsliv ==
Kragerø er Vestfold og Telemarks sørligste kommune, og om sommeren mangedobler innbyggertallet seg på grunn av turisttilstrømningen. Blant de viktigste turistmålene er Jomfruland og Kragerø by, mens Bærøy like nordøst for sentrum har hatt betydelig utbygging og er et mye brukt sted for leirskoler og sommerleirer for organisasjoner.
Av lokalt næringsliv kan nevnes Kragerø Sparebank, og avisen Kragerø Blad Vestmar. Videre er det produksjonsanlegg for Weifa, Den Norske Høyttalerfabrikk, Kjættingfabriken A/S, Vafos Pulp


== Kultur og religion ==
Kragerø inngår som en del av Gea Norvegica Geopark. Kragerø har også egen kino – Kragerø Biograf. Kragerø har både egen sognekirke (Kragerø kirke), egen metodistkirke, og en menighet av pinsemenigheten («Elim»).Andre menigheter i Kragerø er Frikirken - Kragerø Baptistmenighet - Frelsesarmeen og Normisjon. 
Kragerø har også et katolsk kapell som ble innviet i 2009 (St. Antonius)
Maleren og tegneren Theodor Kittelsen ble født i Kragerø i 1857 og vokste opp der. I Kittelsenhuset er det en fast utstilling om hans liv og kunstneriske virke, eksemplifisert med skiftende utstillinger av originale Kittelsen-arbeider. Kittelsenhuset er en del av Berg-Kragerø museum, et kulturhistorisk museum med vekt på lokal byhistorie, kystkultur og landstedsliv med utgangspunkt i lystgården Berg fra tidlig 1800-tall. Som et ledd i den såkalte Museumsreformen er Berg-Kragerø Museum fra 2007 innlemmet i Telemark Museum.


=== Tusenårssted ===
Kommunens tusenårssted er Strandpromenaden langs Blindtarmen. Stedet ligger langs havnebassenget.

		
		
		


== Historie ==


=== Bybrannen i 1886 ===
Mandag 14. juni 1886 brøt det ut brann i hotell Germania i Kragerø sentrum. Innen kort tid hadde ilden spredt seg, og i løpet av seks timer brant 180 bygninger ned til grunnen. Også rådhuset fengselet ble totalødelagt i brannen.


== Kjente kragerøværinger ==
Anton Martin Schweigaard (1808–1870), professor og politiker
Theodor Kittelsen (1857–1914), kunstmaler og illustratør
Fernanda Nissen (1862–1920), norsk kvinnesakskvinne og politiker (Ap), født i Sannidal
Knud Wefald (1869–1936), norsk-amerikansk politiker fra Minnesota, medlem av Kongressen (USA) 1923–1927
Bodil Biørn (1871–1960), misjonær og hjelpearbeider
Geburg Aasland (1886–1970), organist, komponist og forfatter
Ronald Fangen (1895–1946), forfatter
Kirsten Heiberg (1907–1976), skuespiller og sanger
Ole Myrvoll (1911–1988), professor (NHH), finansminister (V) 1965–1971
Olaf Christiansen (1912–1992), kunstmaler
Per Teigen (1915–1997), tegner, grafiker og kunstmaler
Nils Ørvik (1918–2005), historiker, professor (Queens University, Canada)
Per Hansson (1922–1982), journalist og forfatter
Carsten Hopstock (1924–2014), konservator og kunsthistoriker
Magnar Johan Kalseth (1932–2010), ordfører i Kragerø 1983–1999
Alf Cranner (1936–2020), musiker
Tore Juell (1942–), kunstmaler og grafiker
Per Elsdorf Christiansen (1945–) kunstmaler og skulptør
Svein Ragnar Kristensen (1946–), siviløkonom, skattedirektør 2006–2013
Tore Stoa (1948–), kunstmaler og grafiker
Knut Lundstrøm (1951–), idrettsutøver, født i Sannidal
Gunn Olsen (1952–2013), stortingsrepresentant (Ap) 1997–2013
Tore W. Aas (1957–), komponist og dirigent
Robert Mood (1958–), generalløytnant, generalinspektør for Hæren, president i Norges Røde Kors fra 2017
Per Lundgren (1959–), kunstmaler og grafiker
Simen Muffetangen (1971–), tidligere håndballspiller
Sindre Bremnes (1970–), skrifttegner og tidligere redaktør/journalist.
Magnus Beite (1974–), komponist og musiker
Henriette Killi Westhrin (1973–), generalsekretær i Norsk Folkehjelp
Tobias Drevland Lund (1996–), stortingsrepresentant (Rødt) 2021–2025


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kragerø Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Kragerø i Store norske leksikon