jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Beatles (roman)

Beatles er en norsk roman som markerte det store gjennombruddet for Lars Saabye Christensen, og innbrakte ham Cappelenprisen. Beatles er historien om fire Oslo-gutter av 1951-årgang. Det er først og fremst en oppvekstroman, en generasjonsroman og hjemstedskildring fra Christensens eget univers; området rundt Skillebekk i 1960–70-årene. Handlingen starter i 1965 når hovedpersonene er i tidlige tenår og slutter i 1972 når de er ferdige med gymnaset og går hver sin vei. Boken er full av samtidsreferanser.
Beatles-romanen ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en av de 25 beste romanene fra de siste 25 år. Boken har blitt oversatt til mange språk.


== Handling ==
«Jeg-personen», Kim Karlsen (Paul McCartney), er en særing, en notorisk løgner, med en fetisj for bilmerker, epler og mystiske jenter.
De fire gutta, Kim, Ola, Sebastian (Seb) og Gunnar (Paul McCartney,  Ringo Starr, George Harrison og John Lennon) lever som en uadskillelig kvartett, med fotballen, hormonene, og musikken som våpen mot de voksnes og det akseptertes verden.
Christensen skrev senere romanene Bly (1990) og Bisettelsen (2008), som er oppfølgere til Beatles, og som følger livene til Kim, Ola, Seb og Gunnar videre.


== Film ==
Filmen Beatles, som er basert på romanen, hadde premiere i 2014. Manuset er skrevet av Axel Hellstenius. Danske Peter Flinth har regien.


== Eksterne lenker ==
Utgaven fra 1998 hos Nasjonalbiblioteket.
https://web.archive.org/web/20140125094119/http://www.abcnyheter.no/nyheter/kultur/2012/01/20/beatles-har-fatt-endelig-klarsignal
http://nrk.no/kultur-og-underholdning/1.7962390
https://web.archive.org/web/20140202112702/http://www.stormrosenberg.no/?page_id=665
Jean Chrétien

Joseph Jacques Jean Chrétien (født 11. januar 1934 i Shawinigan i Quebec) er en canadisk politiker og jurist. Han var Canadas statsminister i fra 1993 til 2003. Har uttalt seg veldig kritisk til USAs krigføring i Irak, noe som har skadet det ellers så gode forholdet mellom USA og Canada.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jean Chrétien – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Jean Chrétien på Internet Movie Database 
(en) Jean Chrétien hos Canadas parlamentsbibliotek
Liste over norske departementer

En liste over departementer i Norge, oppdatert 1. januar 2014.


== Nåværende departementer ==
Arbeids- og inkluderingsdepartementet
Barne- og familiedepartementet
Finansdepartementet
Forsvarsdepartementet
Helse- og omsorgsdepartementet
Justis- og beredskapsdepartementet
Klima- og miljødepartementet
Kommunal- og distriktsdepartementet
Kulturdepartementet
Kunnskapsdepartementet
Landbruks- og matdepartementet
Nærings- og fiskeridepartementet
Olje- og energidepartementet
Samferdselsdepartementet
UtenriksdepartementetStatsministerens kontor


== Nedlagte departementer ==


== Fotnoter ==


== Se også ==
Departement
Regjeringsrådet/statsrådet i 1814


== Eksterne lenker ==
Nedlagte norske departementer og sekretariater 1945 -
Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Arbeids- og inkluderingsdepartementet (AID), tidligere Arbeids- og sosialdepartementet, er et norsk departement med ansvar for arbeidsmarkedet, arbeidsmiljø, folketrygd og sosialpolitikk.Marte Mjøs Persen er statsråd i Arbeids- og inkluderingsdepartementet i Jonas Gahr Støres regjering fra 7. mars 2022.


== Organisasjon ==
ASD er organisert i seks avdelinger samt Presse- og kommunikasjonsseksjonen og Departementsrådens stab.

Arbeidsmarkedsavdelingen
Arbeidsmiljø- og sikkerhetsavdelingen
Budsjett- og styringsavdelingen
Pensjonsavdelingen
Velferdspolitisk avdeling
Integreringsavdelingen


== Underliggende virksomheter ==
Etater og andre virksomheter som er tilknyttet AID:

Arbeids- og velferdsetaten
Arbeidstilsynet
Petroleumstilsynet
Statens pensjonskasse
Statens arbeidsmiljøinstitutt
Pensjonstrygden for sjømenn
Arbeidsretten
Trygderetten
Rikslønnsnemnda
Riksmekleren
Tariffnemnda


== Historie ==
Departementet har sine røtter tilbake til 1885: 

Navnehistorie1. september 1885 – 22. februar 1946: Arbeidsdepartementet
20. desember 1948 – 31. desember 1989: Kommunal- og arbeidsdepartementet
1998 – 2004: Arbeids- og administrasjonsdepartementet
2006 – 2009: Arbeids- og inkluderingsdepartementet
2010 – 2013: Arbeidsdepartementet
2014 – 2021: Arbeids- og sosialdepartementet
2022: Arbeids- og inkluderingsdepartementet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ministry of Labour and Social Affairs (Norway) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Barne- og familiedepartementet

Barne- og familiedepartementet (BFD) er et norsk departement som arbeider med spørsmål som gjelder barn og unges oppvekst og levekår, familier, kirkesaker, religion og livssyn, og forbrukerpolitikk.
Barne- og familiedepartementet ble opprettet i 1956 som Familie- og forbrukerdepartementet, og har hatt en rekke navn gjennom sin historie. Dagens navn ble tatt i bruk i 1991 og igjen i 2019 da Kjell Ingolf Ropstad ble barne- og familieminister, mens likestillingssaker ble flyttet til Kulturdepartementet. Samtidig ble ansvaret for kirkesaker og andre religions- og livssynsspørsmål flyttet fra Kulturdepartementet til Barne- og familiedepartementet.


== Historie ==

Barne- og familiedepartementet ble etablert 21. desember 1956 under navnet Familie- og forbrukerdepartementet. I 1972 ble departementet slått sammen med Lønns- og prisdepartementet til Forbruker- og administrasjonsdepartementet, og overtok saksfelt fra enkelte andre departementer.
1. januar 1990 ble Familie- og forbrukerdepartementet gjenopprettet som eget departement og fikk overført saksområder fra Forbruker- og administrasjonsdepartementet, Sosialdepartementet, Kommunal- og arbeidsdepartementet, Justisdepartementet, Miljøverndepartementet (SFT) og Kulturdepartementet.
Departementet har hatt følgende navn:

Familie- og forbrukerdepartementet (1956–1972 og 1990)
Barne- og familiedepartementet (1991–2005)
Barne- og likestillingsdepartementet (2006–2009)
Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (2010–2016)
Barne- og likestillingsdepartementet (2016–2019)
Barne- og familiedepartementet (2019–)


== Flere saker ==
I 2019 fikk departementet overført ansvaret for kirkesaker og andre religions- og livssynspørsmål, mens likestillingssaker ble flyttet til Kulturdepartementet. Gjennom å ha fått ansvaret for kirkesaker er departementet fra 2019 en av to etterfølgere (ved siden av Kunnskapsdepartementet) etter Kirke- og undervisningsdepartementet, opprettet i 1814 som Norges eldste departement og også kalt 1. departement.


== Organisasjon ==


=== Avdelinger ===
Departementet har fire avdelinger:

Barnevernsavdelingen
Familie- og oppvekstavdelingen
Forbruker-, tros- og livssynsavdelingen
Plan- og administrasjonsavdelingen


=== Underliggende etater ===
Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet
Barneombudet
Diskrimineringsnemnda
Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker
Forbrukertilsynet
Forbrukerrådet
Likestillings- og diskrimineringsombudet
Sekretariatet for Markedsrådet og Forbrukerklageutvalget


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Pressemelding om nedleggelsen av departementet
Liste over Norges fiskeriministre

Liste over Norges fiskeriministre viser statsråder med ansvar for fiskeri i Norge. Fiskeridepartementet ble opprettet i 1946, endret navn til Fiskeri- og kystdepartementet i 2004, og slått sammen med Nærings- og handelsdepartementet til Nærings- og fiskeridepartementet i 2014 (fortsatt med egen fiskeriminister). Siden 14. oktober 2021 har Bjørnar Skjæran (Ap) vært fiskeri- og havminister.


== Liste ==


== Referanser ==
Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet (forkortet HOD) er et norsk departement som har ansvaret for helsepolitikk, folkehelse, alkohol- og narkotikapolitikk, helsetjenester og helselovgivning i Norge. Departementet har som mål å sørge for at befolkningen får gode og likeverdige helsetjenester uavhengig av bosted og økonomi, og bidra til å fremme god folkehelse.
Helsedepartementet har syv avdelinger:

Folkehelseavdelingen
Spesialisthelsetjenesteavdelingen
Eieravdelingen
Helserettsavdelingen
Kommunetjenesteavdelingen
Administrasjonsavdelingen
Budsjett- og økonomiavdelingenEtter å ha hatt midlertidige lokaler i Universitetsgata 2 siden juli 2011, flyttet departementet 15. juni 2012 inn i det nye byggetrinn 6, R6, i Regjeringskvartalet, med adresse Teatergata 9.


== Underliggende etater ==
Bioteknologirådet
Direktoratet for e-helse
Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet
Eldreombudet
Folkehelseinstituttet
Helsedirektoratet
Helfo
Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten
Norsk pasientskadeerstatning
Statens helsetilsyn
Statens legemiddelverk
Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten
Veterinærmedisinsk legemiddelinformasjonssenter


== Regionale helseforetak og tilknyttede virksomheter ==
Helse Nord
Helse Midt-Norge
Helse Vest
Helse Sør-Øst
Vinmonopolet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Helse- og omsorgsdepartementet
Liste over Norges olje- og energiministre

Liste over Norges olje- og energiministre omfatter statsråder i Olje- og energidepartementet fra det sprang ut av det tidligere Industridepartementet i 1978.
I 1993 ble Næringsdepartementet og Olje- og energidepartementet slått sammen til Nærings- og energidepartementet. Statsråder i dette departementet er tatt med i denne listen. Fra 25. september 1996 gjenoppstod Olje- og energidepartementet.
Fra 7. mars 2022 er Terje Aasland (Ap) olje- og energiminister.


== Olje- og energiministere 1978–1993 ==


== Nærings- og energiministere 1993–1996 ==


== Olje- og energiministere 1996– ==
Anne Enger Lahnstein var fungerende statsråd mens Marit Arnstad hadde svangerskapspermisjon.


== Kilder ==
«Tidligere statsråder». Olje- og energidepartementet. Besøkt 4. november 2009.
Samferdselsdepartementet

Samferdselsdepartementet (forkortet SD) er et norsk departement. Det har det overordnede ansvaret for rammevilkår for post­virksomhet, for luftfarts-, vei- og jernbane­sektorene, for riksvei­ferjene, kyst­forvaltningen og havne- og sjøtransport­politikken.


== Historie ==
Departementet ble opprettet i 1946, ved omlegging av Arbeidsdepartementet (1885–1946).


== Organisasjon ==
Samferdselsdepartementet er organisert i seks avdelinger:
Bane- og planavdelingen
Avdeling for styring, administrasjon og samfunnssikkerhet
Kyst- og miljøavdelingen
Vei-, by- og trafikksikkerhetsavdelingen
Avdeling for luftfart, post og kjøp
Kommunikasjonsenheten


== Underliggende etater ==
Jernbanedirektoratet
Kystverket
Luftfartstilsynet
Norsk jernbanemuseum
Senter for oljevern og marint miljø
Statens havarikommisjon
Statens jernbanetilsyn
Statens vegvesen
Vegtilsynet


== Tilknyttede virksomheter ==
Avinor
Bane NOR
Entur
Norske tog
Nye Veier
Spordrift
Vygruppen


== Se også ==
Liste over Norges samferdselsministre


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Ich bin ein Berliner

«Ich bin ein Berliner» («jeg er en berliner») er et berømt sitat av USAs daværende president John F. Kennedy fra en tale han holdt for en stor menneskemengde foran Vest-Berlins rådhus i Schöneberg (Rathaus Schöneberg) den 26. juni 1963, på 15-årsdagen for luftbroen de allierte opprettet til den vestlige delen av Berlin som svar på Sovjetunionens blokade og forsøk på utsulting av byen. Talen fant sted i en svært vanskelig tid for Berlin, etter at kommunistene to år tidligere hadde startet byggingen av Berlinmuren.


== Talen ==
I talen ble uttrykket «Ich bin ein Berliner» benyttet to ganger, i åpningen og avslutningen av talen:

«For to tusen år siden var det stolteste skryt ‘Jeg er en romersk borger’. Idag, i frihetens verden [den vestlige/ikke-kommunistiske verden], er det stolteste skryt ‘Ich bin ein Berliner.’» («Two thousand years ago the proudest boast was 'Civis Romanus sum'. Today, in the world of freedom, the proudest boast is 'Ich bin ein Berliner'»)
«Alle frie mennesker, hvorenn i verden de måtte bo, er borgere av Berlin, og derfor, som en fri mann, sier jeg med stolthet ‘Ich bin ein Berliner!’» («All free men, wherever they may live, are citizens of Berlin, and, therefore, as a free man, I take pride in the words 'Ich bin ein Berliner'»)En del østberlinere viste også sin avsky for den sovjetiske okkupasjonen og det totalitære kommunistiske systemet ved å applaudere Kennedys tale fra østsiden.

Etter talen sa Berlins regjerende borgermester Willy Brandt (som hjalp Kennedy med uttalen) at Øst-Berlins innbyggere om noen få dager ville bli utkommandert til å hilse den sovjetiske lederen Nikita Khrusjtsjov. Brandt sa:
«Men de ville mye heller vært sammen med oss, samlet her av fri vilje.Vi lover dem: Vi vil ikke gi opp. Berlin er like trofast mot dem bak piggtråd som mot våre landsmenn i vest og våre venner i hele verden».Brandts ord ble fulgt av ringing fra Frihetsklokken. For første gang den dagen var den store menneskemengden stille.
Etter talen sa Kennedy til sin rådgiver og taleskriver Ted Sorensen at en slik dag opplever de aldri igjen så lenge de lever. Etter at Kennedy ble myrdet senere samme år ble plassen foran rådhuset omdøpt til John-F.-Kennedy-Platz.


== Referanser til uttrykket ==
Under jugoslaviakrigene på 1990-tallet sa Madeleine Albright, med henvisning til Kennedy, «ja sam Sarajevka». Albright bemerket at hun ikke ville virke ubeskjeden, og at hun ønsket å påpeke historiske paralleller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kennedys tale (tekst)
Kennedys tale (lyd, ogg)
Om en vandrehistorie om grammatikalske «feil»
Wolfgang Schüssel

Wolfgang Schüssel (født 7. juni 1945) er en østerriksk politiker fra det konservative Österreichische Volkspartei (ÖVP). Han var Østerrikes kansler og leder for en koalisjonsregjering bestående av ÖVP og det høyreradikale østerrikske Freiheitliche Partei Österreichs (FPÖ) fra 2000 til januar 2007. Han har vært leder av det konservative partiet siden 1995. Før han ble kansler var han visekansler og utenriksminister i Franz Vranitzkys regjering.
Schüssel ble i 1996 hedret med storkors av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bundeskanzleramts offisielle side
Viktor Klima

Viktor Klima (født 4. juni 1947 i Schwechat nær Wien) er en østerriksk politiker  og forretningsmann. Han var Østerrikes kansler mellom 1997 og 2000.


== Referanser ==
Nolinoideae

Nolinoideae er en underfamilie av aspargesfamilien. Disse plantene har vært plassert ulikt i forskjellige systemer. De utgjorde en periode en selvstendig familie, Ruscaceae, men i APG IV-systemet er gruppen en del av aspargesfamilien.
Artene er urter med eller uten jordstengel, klatreplanter, busker og lite forgrenete trær. De er utbredt på nordlige halvkule og i Afrika. De fem artene som finnes naturlig i Norge, var en periode regnet til konvallfamilien (Convallariaceae).


== Kilder ==
«Nolinoideae». APWEbsite. Besøkt 29. oktober 2016. 
M.W. Chase, J.L. Reveal og M.F. Fay (2009). «A subfamilial classification for the expanded asparagalean families Amaryllidaceae, Asparagaceae and Xanthorrhoeaceae». Botanical Journal of the Linnean Society. 161 (2): 132–136. doi:10.1111/j.1095-8339.2009.00999.x. 
Joo-Hwan Kim m.fl. (2010). «Molecular phylogenetics of Ruscaceae sensu lato and related families (Asparagales) based on plastid and nuclear DNA sequences». Annals of Botany. 106 (5): 775–790. ISSN 1095-8290. JSTOR 43578328. doi:10.1093/aob/mcq167. 


== Eksterne lenker ==
(en) Nolinoideae hos NCBI 
(en) Nolinoideae hos The International Plant Names Index 
(en) Nolinoideae hos Tropicos 
(en) Kategori:Nolinoideae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nolinoideae – detaljert informasjon på Wikispecies
Myrkonglefamilien

Myrkonglefamilien (Araceae) er en plantefamilie i ordenen Alismatales. Den omfatter omkring 3750 kjente arter fordelt på 114 slekter. Familien er mest utbredt i tropiske deler av Nord- og Sør-Amerika, men finnes også i andre tropiske områder, og noen arter er utbredt i kaldere områder på den nordlige halvkule.
De fleste artene er giftige. De fleste artene i familien vokser i tropene, men det er én viltvoksende art i Norge: myrkongle (Calla palustris). Kalmusrot (Acorus calamus) ble tidligere regnet hit, men den plasseres i APG IV-systemet i en egen familie – kalmusrotfamilien. I tillegg kommer skunkkala (Lysichiton americanus), som egentlig er hjemmehørende i vestlige Nord-Amerika, men som nå finnes forvillet enkelte steder i Sør-Norge. En del av artene er vannlevende.
Flere kjente stueplanter hører til myrkonglefamilien: Anthurium, fredslilje, Dieffenbachia, vindusblad (Monstera) og Zamioculcas zamiifolia er populære prydplanter i myrkonglefamilien. Noen kjente vannplanter er andemat (se: andematfamilien), Anubias, Cryptocoryne og vannsalat.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Myrkonglefamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Myrkonglefamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Myrkonglefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Myrkonglefamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Myrkonglefamilien hos Dyntaxa 
(en) Myrkonglefamilien hos Fossilworks 
(en) Myrkonglefamilien hos ITIS 
(en) Myrkonglefamilien hos NCBI 
(en) Myrkonglefamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Myrkonglefamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Araceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Andematfamilien

Andematfamilien var en plantefamilie med fem slekter. Den anerkjennes ikke lenger og alle slekter er innordnet i myrkonglefamilien.
Andemat er frittflytende ferskvannsplanter. 
Enkelte arter har evnen til å overgro hele dammer og tjern.

		


== Eksterne lenker ==
(en) Andematfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Andematfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Andematfamilien hos Dyntaxa 
(en) Andematfamilien hos Fossilworks 
(en) Andematfamilien hos ITIS 
(en) Andematfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Andematfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Lemnaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Froskebittfamilien

Froskebittfamilien (Hydrocharitaceae) er en plantefamilie i ordenen Alismatales. Den omfatter ca. 80 arter fordelt på 16 planteslekter. 
De fleste artene i froskebittfamilien er ferskvannsplanter, men det finnes også noen arter som lever på grunt vann i havet. Arten vasspest (Elodea canadensis) er innført til Norge fra Nord-Amerika, og den er i spredning. Den kan gjengro og ødelegge små vann og tjern.
Blyxa, vasspest, brasiliansk vasspest (Egeria densa) og Vallisneria er populære akvarieplanter.


== Eksterne lenker ==
(en) froskebittfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) froskebittfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) froskebittfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) froskebittfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) froskebittfamilien hos Dyntaxa 
(en) froskebittfamilien hos Fossilworks 
(en) froskebittfamilien hos Fossilworks 
(en) froskebittfamilien hos ITIS 
(en) froskebittfamilien hos NCBI 
(en) froskebittfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) froskebittfamilien hos Tropicos
Havfrugras

Havfruegras (Najas) er en slekt vannplanter. De ble tidligere regnet til en egen familie, Najadaceae, men tilhører nå froskebittfamilien.
De lever helt nedsenket i vann og har en lang stengel. Bladene er motsatte, eller sitter i en krans på tre. Blomstene er små og énkjønnede. Pollineringen skjer under vann.


== Litteratur ==
C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0355-4. 


== Eksterne lenker ==
(en) Havfrugras – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Havfrugras i Encyclopedia of Life 
(en) Havfrugras i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Havfrugras hos Artsdatabanken 
(sv) Havfrugras hos Dyntaxa 
(en) Havfrugras hos ITIS 
(en) Havfrugras hos NCBI 
(en) Havfrugras hos The International Plant Names Index 
(en) Havfrugras hos Tropicos 
(en) Kategori:Najas – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Najas – detaljert informasjon på Wikispecies
Klokkefamilien

Klokkefamilien (Campanulaceae) er en plantefamilie i ordenen Asterales. Den omfatter ca. 2000 arter fordelt på 90 planteslekter. Familien omfatter mange hageblomster. Botnegrasfamilien (Lobeliaceae) med lobeliaslekten (Lobelia) regnes i moderne botanikk som en del av klokkefamilien, og er flyttet inn i denne familien.
Vanlige norske arter i klokkeslekten (Campanula) er blåklokke, storklokke, stavklokke, høyfjellsklokke, fagerklokke, nesleklokke, ugrasklokke, toppklokke og (dyrket) ulltoppklokke.
Den eneste norske arten i vadderotslekten er vadderot. Vanlige norske arter innen lobeliaslekten er botnegras og (dyrket) hagelobelia.


== Eksterne lenker ==
(en) klokkefamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) klokkefamilien i Encyclopedia of Life 
(en) klokkefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) klokkefamilien hos Artsdatabanken 
(sv) klokkefamilien hos Dyntaxa 
(en) klokkefamilien hos Fossilworks 
(en) klokkefamilien hos ITIS 
(en) klokkefamilien hos NCBI 
(en) klokkefamilien hos The International Plant Names Index 
(en) klokkefamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Campanulaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Soldoggfamilien

Soldoggfamilien (Droseraceae) er en plantefamilie som omfatter tre planteslekter. 
Alle artene er kjøttetende. De er ett- eller flerårige urter med bladene i rosettform. Blomstene er femtallige, og frukten er en kapsel. De vokser på solrike steder med næringsfattig, sur jord, unntatt Aldrovanda som flyter i ferskvann. Artene i soldoggslekta (Drosera) fanger insekter på de klebrige bladene, mens venusfluefanger (Dionaea) og Aldrovanda har blader som klapper sammen om byttet. Insektene fordøyes, og dette gir plantene verdifull næring.
De litt over 200 artene er utbredt i store deler av verden, men de mangler i de store ørkenområdene og det meste av Arktis. Nesten alle artene tilhører soldoggslekta. Dionaea og Aldrovanda omfatter én art hver. Artsmangfoldet er lite i Holarktis, og de fleste artene vokser på den sørlige halvkule. I Norge finnes tre arter i soldoggslekta.
Tidligere tilhørte Drosophyllum lusitanicum denne familien, men den har blitt flyttet til en egen familie, Drosophyllaceae, hvor den er den eneste arten.


== Litteratur ==
«Droseraceae». APWEbsite. Besøkt 20. oktober 2017. 
«Droseraceae». Flora of China. Besøkt 20. oktober 2017. 
«Droseraceae». Flora of North America. Besøkt 20. oktober 2017. 


== Eksterne lenker ==

(en) Soldoggfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Soldoggfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Soldoggfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Soldoggfamilien hos Dyntaxa 
(en) Soldoggfamilien hos Fossilworks 
(en) Soldoggfamilien hos ITIS 
(en) Soldoggfamilien hos NCBI 
(en) Soldoggfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Soldoggfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Droseraceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Droseraceae – detaljert informasjon på Wikispecies