jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Simon Kuznets

Simon Smith Kuznets (født 17. apriljul./ 30. april 1901greg. i Pinsk, død 8. juli 1985 i Cambridge i Massachusetts) var en hviterussiskfødt økonom, som levde store deler av sitt liv i USA. Kuznets var født i byen Pinsk, som i dag ligger i Hviterussland, og emigrerte til USA i 1922 for å møte sin far, som hadde emigrert før første verdenskrig.I løpet av sin akademiske karriere var han professor ved Wharton School ved University of Pennsylvania, Harvard University og ved Johns Hopkins University.
Han vant Sveriges Riksbanks økonomipris i 1971 for sin empiriske forskning på økonomisk vekst. 
Han har gitt navn til Kuznetskurven, som beskriver økonomisk ulikhet som en funksjon av det generelle velstandsnivået. Teorien som ligger bak kurven sier at økonomisk liket er høy ved lavt velstandsnivå, lav ved middels velstandsnivå, og høy ved høyt velstandsnivå. Grunnen til denne utviklingen, er at velstanden er likt fordelt i jordbrukssamfunn. Når et land utvikles er det særlig industrisektoren som vokser. I denne sektoren er det langt større forskjeller. Jo mer utviklet et land blir, jo større politisk makt for den fattigste delen av befolkningen. Dermed reduseres ulikheten igjen.
Han har også gitt navn til de såkalte Kuznets-syklusene, som er 15-20-årige konjunkturbevegelser.
Hans viktigste arbeid var ved utvikling av et nasjonalregnskap. Han publiserte et regnskap for USA i 1934, 1941 og 1946.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 1971 hos Nobelprize.org
(en) Simon Kuznets hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 1971
Orografi

Orografi er læren om høydeforhold. 
I en datamodell er orografi den gjennomsnittlige høyden i et visst område målt i geopotensielle meter. I vær- og klimamodeller definerer orografi den nedre grenseflaten, i tillegg til havoverflaten. Orografi er en middelhøyde innenfor et visst område, og derfor vil høyden til fjell i en datamodell være avhengig av den horisontale oppløsningen til modellen. Jo høyere oppløsning, jo bedre vil orografien følge det virkelige terrenget. 
Når bielvene til en elv eller bosetninger langs en elv er listet opp i orografisk rekkefølge så er rekkefølgen fra den høyeste (nær utspringet til elven) til den laveste (nær munningen).


== Orografisk nedbør ==
Orografisk nedbør er nedbør som dannes av at luft som strømmer mot et fjell løftes oppover av fjellet. Denne bevegelsen oppover fører til at luften avkjøles, noe som igjen fører til at luftfuktigheten kondenserer og danner skyer og nedbør. I deler av verden der man har lange perioder med vind fra en spesiell retning (som vestavinden på Vestlandet) har man et våtere klima på losiden (oppstrøms) av fjellet enn på lesiden (nedstrøms) (som på Østlandet). Tørrere luft synker ned på andre siden av fjellet og er hovedsakelig varmere, og fører til en regnskygge på lesiden. 
I tillegg til Vestlandet og vestkysten av Canada og Alaska, har ofte havøyene som ligger i området der passatvindene regjerer store nedbørsmengder på vindsiden, og ofte tørt og nesten ørkenlignende klima på lesiden. Øyene på Hawaii er et godt eksempel der vindsiden kan få rundt 2 500 mm (noen fjellsider kan faktisk få opp til 12 000 mm), mens lesiden kanskje bare har 500 mm. 


== Se også ==
Orografisk heving
Orograf – militær avstandsmåler.
Sykling under Sommer-OL 2004

Sykling under Sommer-OL 2004 i Athen ble arrangert i perioden 14. august til 28. august.
Det ble konkurrert i 18 øvelser i 3 grener, landeveissykling, banesykling og terrengsykling.  Australia ble beste nasjon med 6 gull. Russland og Storbritannia fikk to gull hver.  Paolo Bettini fra Italia vant landeveisrittet for menn. Gunn-Rita Dahle Flesjå fra Norge vant gull i terrengsykling.


== Landevei ==


=== Landevei, fellesstart menn ===

9. Kurt Asle Arvesen 


=== Landevei, fellesstart kvinner ===


=== Landevei, tempo  menn ===


=== Landevei, tempo kvinner ===


== Sykling - Bane ==


=== 4000 m forfølgelsesritt menn ===


=== 3000 m forfølgelsesritt kvinner ===


=== 4000 m forfølgelsesritt lag menn ===


=== Sprint  menn ===


=== Sprint  kvinner ===


=== Lagsprint menn ===


=== 1000 meter tempo, menn ===


=== 500 meter tempo, kvinner ===


=== Poengritt, menn ===


=== Poengritt,  kvinner ===


=== Keirin  menn ===


=== Bane  to-mannslag, menn (madison) ===


== Terrengsykling ==


=== Rundbaneritt, menn ===


=== Rundbaneritt, kvinner ===


== Medaljestatistikk ==


== Eksterne lenker ==
Resultater og profilside Arkivert 3. oktober 2015 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
Pan European Game Information

Pan European Game Information (PEGI) er et europeisk system for aldersgrensesensur av videospill. PEGI er utviklet av Interactive Software Federation of Europe (ISFE) og ble for første gang tatt i bruk i april 2003. PEGI-systemet brukes i 30 land.


== Aldersgrenser ==
PEGI bruker fem forskjellige aldersgrenser i alle regioner. I Portugal var det enkelte problemer med standardmodellen, noe som førte til at aldersgrensene ble endret med hensyn til lokale lover. Finland endret sin lovgivning til å benytte standardmodellen fra 1. januar 2007.


== Klassifisering av innhold ==
PEGI bruker opp til sju symboler for å beskrive innhold i et spill.


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Pan European Game Information – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 6000

Fylkesveg 6000 går mellom Nedre Hatlen og Dalehaug i Rauma kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv179.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Rauma


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6000
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5998

Fylkesveg 5998 går mellom Hen kirke og Grøvdal i Rauma kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv178.


== Kommuner og knutepunkter ==

 RaumaGrøvdalsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5998
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Gary Becker

Gary Stanley Becker (født 2. desember 1930 i Pottsville, død 3. mai 2014 i Chicago) var en amerikansk økonom. Han var professor i samfunnsøkonomi og sosiologi ved University of Chicago, hvor han hadde det meste av sin forskerkarriere.
Becker var mest berømt for å ha anvendt økonomisk teori for å analysere områder som tidligere var ansett å høre til sosiologi eller psykologi, som familiens organisering, narkotikamisbruk, kriminalitet og rasediskrimering. Hans forskningsperspektiv var ofte å avdekke hvordan atferd som tilsynelatende var uegennyttig egentlig var rasjonell og nyttemaksimerende. Han var også opptatt av analyse av humankapital.
Mesteparten av sin akademiske karriere tilbrakte Becker ved University of Chicago, hvor han også avla doktorgraden i 1955.
Becker ble tildelt Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel i 1992 og Presidentens frihetsmedalje i 2007.
Sammen med juristen Richard Posner skrev han bloggen «The Becker-Posner Blog» fra 2004 til 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 1992 hos Nobelprize.org
(en) Gary Becker hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel 1992
The Becker-Posner Blog
Bromley

Bromley er en stor forstadsby (town) og kjerneområdet samt det administrative hovedkvarteret i bydelen Bromley i Stor-London. Sentrum ligger omkring femten kilometer sørøst for Charing Cross. Fram til 1965 var Bromley en by i Kent, og den har beholdt sin bystatus selv om den er innlemmet i Stor-London. Den var historisk en markedsby med charter siden 1158 og et gammelt sogn i grevskapet Kent.Dens lokalisering ved hestevognrute og åpningen av en jernbanestasjon i 1858 var nøkkelen til dens utvikling, og den økonomiske historien til Bromley er markert av en endring fra en landbrukslandsby og til handel og detaljsalg. Som en del av veksten i forstedene i London på 1900-tallet har Bromley fått betydelig økning i befolkningen og ble lagt inn som en bykommune (municipal borough) i 1903. Den har siden utviklet seg til en av en håndfull regionale distrikter med betydelig kommersiell virksomhet utenfor sentrale  og ble opprettet som en del av Stor-London siden 1965. Det meste av Bromley, inkludert dens bysentrum, faller innenfor postkodedistriktet BR1, mens områdene vest for Shortlands er derimot en del av postdistriktet BR2. Befolkningen i Bromley var på 309 392 innbyggere ved folketellingen i 2011, en økning på 4,7 prosent siden folketellingen i 2001 på 295 532 innbyggere. En beregning på folketallet for 2014 er 320 057 innbyggere.


== Beskrivelse ==
Bromley regnes med blant ti større bysentra i Londonplanen. Stedet har en gågate og et stort kjøpesenter i sentrum, samt Bromley Civic Centre. To jernbanestasjoner, Bromley South og Bromley North, har forbindelser til London Victoria, London Blackfriars og Grove Park.
Fotballklubben Bromley FC spiller pr. 2007 i Isthmian League Premier Division.


== Kjente innbyggere ==
Et av de mest kjente bysbarna er forfatteren H.G. Wells, som ble født i Bromley i 1866. En æresvegg til hans minne står på Market Square, og ble renovert i 2005. På veggen minnes også Charles Darwin, som bodde i Downe like utenfor Bromley.
Blant andre kjente personer som har bodd eller bor i Bromley finner man Thomas James Harper, David Bowie, Peter Frampton, Aleister Crowley, Jill Cruwys, Pjotr Kropotkin, Topper Headon, Gary Paffett, Mike Conway og Enid Blyton.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Thorne, James (1876): «Bromley» i: Handbook to the Environs of London, London: John Murray


== Eksterne lenker ==
(en) Bromley (town) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
The Lovestreets

The Lovestreets er en norsk musikkgruppe. De er kjent for å lage fengende og melodiøse poplåter inspirert av alt fra Mozart til Led Zeppelin. Medlemmene i bandet er Peder Nissan, Henry Leneve, Truls Jensen og Jackson. 


== Bakgrunn ==
Tidlig på 1980-tallet søkte gruppa Weezusers fra Stavanger etter en vokalist. Jackson prøvde seg, selv om de egentlig lette etter en kvinne. Det tok ikke lang tid før han ble fast medlem i gruppa.  Gruppa skiftet navn til Kjørkegutane, og ble etterhvert kjent i noen subkulturer i Stavanger. De hadde mange populære sanger, de mest kjente er nok «Vålandspibå brenne!», «Adle di galne bor på Storhaug», «Revolusjonsdrikk», «Bjarne sin borsdag» og «Dra deg t Hundvåg», som alle er på debutplata «Sangår fra et kjerkekor» fra 1981. Året etter kom oppfølgeren «Me e kje kristne lengår». Bandets to gitarister fra første album var da sluttet og gitarist Henry Leneve var med som nytt medlem. Bandets tredje album «We need more Lovin'» kom i 1984, og da var besetningen endret ytterligere. Bare Jackson og Leneve var med videre, og nå spilte de sammen med Truls Jensen og Peder Nissan. Senere samme år skiftet de navn til The Lovestreets. De ble erklært døde etter det mislykkede surferock-inspirerte albumet "Surfin´Malibu", som kom ut i 1991.
I dag er bandet mest kjent for sangen «The World of Music», som er blitt brukt i en episode av TV-serien MacGyver. The Lovestreets spilte våren 2008 en reunionkosert på Checkpoint Charlie i Stavanger. Dette var en stor suksess mye takket være at de bare spilte en sag fra "Surfin Malibu", og resten fra de gode åra.


== Eksterne lenker ==
The Lovestreets' side på MySpace
Formel E (Volkswagen)

«Formel E»-teknologi, eller bare Formel E var en betegnelse som ble tatt i bruk for en økonomi-/miljøteknologi tyske Volkswagen lanserte på enkelte av sine modeller i 1982. Bruken av teknologien opphørte allerede i 1984.


== Bakgrunn ==
Etter 1970-tallets oljekrise var det unntakstilstand i bilindustrien, og det ble lagt frem stadig nye idéer om hvordan man kunne spare drivstoff og kjøre så miljøbevisst som mulig. I Tyskland, i 1981, ble det fremlagt planer om et bensinbesparende system kalt "Formel E", som var en enkel stopp-start-teknikk som ble betjent hovedsakelig med clutchen. Volkswagen besluttet å implementere dette på Passat, Golf, og Polo fra og med modellåret 1982.


== Prinsipp ==
Prinsippet for Formel E (E for Economy – Økonomi) var at bilens motor skulle slås av dersom den skulle stå rolig i trafikken over en viss tid. Systemet aktivertes med en knapp ved siden av lysbryteren, og fungerte slik at bilens motor stoppet etter at bilen hadde stått stille, med clutchen trådd inn, i over tre sekunder (for eksempel ved rødt lys, veikryss, køkjøring, og lignende).  Når motoren var avslått kunne man trå inn clutchen og flytte girspaken til fri/nøytral, og dermed aktivertes et koblingspunkt som sendte signal til starteren, og motoren ble startet igjen. Prinsippet var bra og tanken var i god – men det fikk en nedtur etter bare et år på markedet.


== I daglig drift ==
Med bilens kontinuerlige start-stopp-sekvenser oppstod stor slitasje på bilenes startmotorer, og dette resulterte i at flere av Formel E-bilene jevnlig måtte inn til service ved et merkeverksted for å få byttet startmotoren – en ikke altfor billig operasjon. Dessuten var det noen små tekniske bugs i systemet som gjorde at signaler ikke alltid ble sendt avgårde til enten starter eller automatchoke, og dette resulterte i kvelninger eller at motoren måtte startes med nøkkel, siden den ikke alltid startet når clutchen ble sluppet ut. Volkswagen fant ut at de tapte penger på sikt med feilsøking og varige reparasjoner, og allerede i slutten av 1983, da 1984-modellene ble lansert på markedet, var bilene uten Formel E-teknologien, og de kunne ikke lenger leveres med dette.
Anshar

Anshar var en himmelgud i Mesopotamisk mytologi. Han var ifølge myten en av de første gudene. Han var gift med sin søster Kishar og sammen var de foreldre til flere andre guder.
Pogromen i Kielce

Pogromen i Kielce var en antisemittisk pogrom i Polen som fant sted 4. juli 1946 i byen Kielce der minst 42 personer ble drept. Jødene ble slått i hjel med jernrør, steiner og klubber.Rundt 200 overlevende jøder kom tilbake til Kielce etter andre verdenskrig og ble innkvartert samlet i et hus. Bakgrunnen var at en ni år gammel etnisk polsk gutt, for å unngå straff av faren, fant på en historie om at han hadde vært kidnappet og holdt fanget i kjelleren i huset. På vei til jødenes herberge for å undersøke saken avslørte politimannen til flere han traff hvilket ærende han hadde. En stor, opphisset folkemengde samlet seg på gaten utenfor mens politiet undersøkte saken. En antisemittisk mobb inkludert medlemmer av politiet, soldater, arbeidere fra et stålverk og speidergutter angrep huset og drepte 37 jøder. Snart begynte mobben å lete etter jøder andre steder, og minst to jøder ble kastet av forbipasserende tog og drept. I tillegg til de drepte ble rundt åtti jøder skadet. 
Pogromen førte til at titusener av jøder flyktet fra Polen. I hele perioden fra juli 1945 til juni 1946 hadde ca. 50 000 jøder forlatt Polen illegalt. I juli 1946 forlot 20 000 jøder Polen, i august nådde tallet 30 000 månedlig.
Tolv av de antatt skyldige sivile ble stilt for retten. Ni ble dømt til døden og henrettet 14. juli. De resterende tre til 7-10 års fengselsstraff. Soldatene som var med i pogromen ble idømt 10 års fengselsstraff.
Jan Tomasz Gross har forsket på hendelsen.


== Referanser ==
George Macartney

George Macartney, 1. jarl Macartney, (født 14. mai 1737 i Lissanoure i Antrim i Irland, død 31. mai 1806 i Chiswick i Middlesex i England) var en engelsk statsmann, kolonialembedsmann og diplomat.


== Liv og virke ==
George Macartney hadde skotsk familiebakgrunn, og fikk sin høyere utdannelse ved Trinity College i Dublin og Temple School i London. Hans profesjonelle løpebane begynte med hans utnevnelse som spesialsendemann til Russland i 1764, der han og Katarina II forhandlet seg frem til et forbund mellom sine to stater. Etter at han ble utnevnt til peer og fikk plass i det britiske Overhuset ble han i 1775 guvernør for Grenada og i  1780 for Madras. Han avslo utnevnelsen til generalguvernør i India, og vendte i stedet tilbake til England i 1786. 
I 1792 ble han leder for det som er blitt kjent som Macartney-sendeferden med det oppdrag å forberede offisielle og likeverdige handelsforbindelser med Kina. Men i Beijing førte dels hoffintriger og dels Macauleys uvilje til å gi keiseren de vanlige æresbevisninger (særlig kowtowbukket) at han ble kontant avvist av Qianlong-keiseren. 
Etter et hemmelig diplomatisk oppdrag i Italia ble han elevert til baron og samme år utnevnt til guvernør for det nyervervede området Kappkolonien. I 1798 måtte han tre tilbake av helbredsgrunner. Han døde i 1806.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Jonathan D. Spence: Chinas Weg in die Moderne. München 2001.  ISBN 3-423-30795-1
Kishar

Kishar er en gudinne i Mesopotamisk mytologi. Hun ble sett på som en av de første gudene og var gift med sin bror Anshar. Hun ble fremstilt som en slags jord-gudinne.
I akkadiske epos Enuma Elish er hun datteren av Lahmu og Lahamu, som var de første barna til Tiamat og Apsu. Hun er det kvinnelige prinsipp, søster og hustru av Anshar, det mannlige prinsipp, og mor til Anu. Kishar representerer jorden som en motpart til Anshar, himmelen. Hun opptrer kun i åpningslinjene av Enuma Elish, og forsvinner deretter for resten av handlingen.
Hasselmus

Hasselmus (Muscardinus avellanarius) er en gnager i familien syvsovere og altså ikke musefamilien. Den ses i deler av Danmark og Sverige, men forekommer ikke i Norge.
Hasselmusa har en gyllen til brunlig farge. Halen er behåret. Kroppen er 65-88 mm lang, halen 55-80 mm, vekten 15-25 (32) g. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hasselmus i Encyclopedia of Life 
(en) Hasselmus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hasselmus hos Artsdatabanken 
(sv) Hasselmus hos Dyntaxa 
(en) Hasselmus hos Fauna Europaea 
(en) Hasselmus hos Fossilworks 
(en) Hasselmus hos ITIS 
(en) Hasselmus hos NCBI 
(en) Kategori:Muscardinus avellanarius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Muscardinus avellanarius – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Muscardinus avellanarius – detaljert informasjon på Wikispecies
Nødsarbeid

Nødsarbeid var arbeid igangsatt av offentlige myndigheter i perioder med økonomisk nedgang og høy arbeidsløshet. Nødsarbeidet tok i første rekke sikte på å redusere arbeidsledigheten og å opprettholde kjøpekraft, slik at etterspørselen til en viss grad kunne opprettholdes, og dermed unngå å true nye arbeidsplasser. Slik gikk utgiftene til dagpenger for nødsarbeid i stedet for arbeidsledighetstrygd. Dette ble ansett som mer samfunnsøkonomisk gavnlig, og bedre for de arbeidsløse å bli sysselsatt enn passivt å motta trygd.
Etter Arendalskrakket i 1886 ble det satt i gang nødsarbeid finansiert av kommunen, fylket og staten i fellesskap. Arbeidet som ble utført var veianlegg forbi steile fjellklipper mellom byen og det nærliggende strandstedet Barbu. Blant annet presset arbeiderforeningen Samhold på for å sette arbeidet i gang.I Norge ble dette mye brukt i de økonomiske nedgangstidene på 1920- og 1930-tallet. I mange tilfeller var det noe uklart hva som var nødsarbeid og hva som var ordinære oppgaver, og dette førte ofte til strid om tariffsatsene.
Eksempler på nødsarbeider i Norge i 1930-årene er en rekke veianlegg, planering av Sjursøya i Oslo, hvor det på det meste ble sysselsatt 1 500 mann i to skift, og anleggelsen av Jordal Idrettsanlegg. I Bergen ble Krohnsminde idrettsplass bygget ved nødsarbeid fra 1931. Men nødsarbeidere ble også satt til vedlikeholdsoppgaver som steinplukking, snørydding og lignende. Også de første arbeidene på Fornebu, senere Oslo lufthavn, Fornebu, ble utført som nødsarbeid. I Stavangerområdet ble det blant annet arbeidet i sentrum og på Ryfylkevegen. Kommunen tok opp nødsarbeidslån fra staten.Et eksempel fra USA er de offentlige arbeidene som ble igangsatt under New Deal-programmet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Harald Flodda: Samholdbevegelsen i Arendalsområdet i 1880-åra – bakgrunn og innhold, hovedoppg., Universitetet i Oslo. 1980
Johannes G. Torstveit: Storsvindel bankkrakk og nytt politisk parti 1886-88, Arendal 1886-1888, Arendals Tidende, 2012


== Eksterne lenker ==
Bakgrunnsartikkel fra NAV
Skriv fra Justisdepartementet fra 1936 om tariffer for nødsarbeid og om bakgrunn for nødsarbeid
Ill

For elven med samme navn i Østerrike, se Ill (Østerrike).Ill (ILL) er en elv i Alsace nordøst i Frankrike. Det er en av sideelvene til Rhinen fra venstre. 
Elven har sitt utspring nær landsbyen Winkel i Jurafjellene, og renner så nordover i Alsace, parallelt med Rhinen. Den mottar flere sideelver fra Vogesene, inkludert Doller og Thur. Ill renner gjennom Mulhouse, Colmar og Sélestat før den munner ut i Rhinen ved Strasbourg.
I Strasbourg danner elven en del av festningsverket fra 1600-tallet, og passerer gjennom en rekke sluser og kanaler i den vakre gamlebyen, blant annet distriktet Petite France, der vannet en gang ble benyttet som vannkraft for møller og garveri. 


== Eksterne lenker ==
(en) Ill river – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wilhelm Gliese

Wilhelm Gliese (født 21. juni 1915, død 12. juni 1993) var en tysk astronom.
Gliese studerte fra 1933 astronomi, matematikk og fysikk ved universitetene i Breslau og Berlin. Han arbeidet ved Astronomisches Rechen-Institut i Berlin og senere Heidelberg. Gliese er kjent for en stjernekatalog, Katalog over nære stjerner, som utkom i 1969. Flere av stjernene er kjent under hans katalognumre, f.eks Gliese 581 og Gliese 710. En planet oppdaget av sveitsiske astronomer i 2007 kalles Gliese 581 c. Asteroiden (1823) Gliese er oppkalt etter ham.


== Eksterne lenker ==
http://www.ari.uni-heidelberg.de/aricns/gliese.htm
Bundet rotasjon

Bundet rotasjon betegner innen astronomien det spesielle tilfelle at et himmellegeme under sitt omløp om et annet himmellegeme dreier seg nøyaktig en gang om sin egen akse. Månen er i en bundet rotasjon rundt jorden og viser oss derfor alltid samme side. Også de fleste andre måner i solsystemet er i bundet rotasjon. Bundet rotasjon oppstår som følge av tidevannskraft, som bremser mindre himmellegemers egenrotasjon.
Jurafjellene

Jurafjellene er en cirka 360 km lang fjellkjede som ligger langs grensen mellom Frankrike og Sveits, like nord for Alpene og det sveitsiske Mittelland. Kjeden reiser seg i sørvest ved elven Rhônes løp mellom Genève og Lyon og ender der elvene Rhinen og Aare møtes i nordøst. På sitt bredeste er fjellkjeden cirka 70 km på tvers.
Fjellene blir kontinuerlig deformert på grunn av Alpene som presser seg nordover. Fjellene har gitt navn til tidsperioden jura, som er tiden da fjellene ble dannet. 
Den høyeste toppen i Jurafjellene er Crêt de la Neige, som måler 1 720 moh. og ligger på den franske siden av grensen. Sju menn omkom da de prøvde å klatre disse fjellene i 1940.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jura mountains – kategori av bilder, video eller lyd på Commons