Herman Wedel-Jarlsberg

Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg (født 21. september 1779 i Montpellier i Frankrike, død 27. august 1840 i Wiesbaden i Tyskland) var en norsk politiker og adelsmann. Han var lensgreve til Jarlsberg ved Tønsberg.


== Bakgrunn ==

Grev Wedel var en av de 41 ledende norske borgere som bidro til å gjøre opprettelsen av Det Kongelige Frederiks Universitet (Universitetet i Oslo) mulig gjennom donasjoner.


=== Grunnloven og løsrivelse fra Danmark ===
Wedel mislikte Norges underordnete stilling i unionen med Danmark og arbeidet for en tilnærming til Sverige. Etter at den svenske adelen hadde avsatt Gustav IV Adolf i 1809, hadde han utstrakt hemmelig kontakt med Sverige om en mulig norsk-svensk union. I utgangspunktet ønsket han en nordisk union under den dansk-norske kongen, men fikk ikke støtte for dette hos kong Frederik VI. Da prins Christian August ble valgt til svensk tronfølger under navnet Carl August, sluttet Wedel seg til planene om en forening med Sverige under den fremtidige kongen, som var meget vel ansett i begge land. Men Carl Augusts uventede død i 1810 gjorde planen urealistisk.
Da kong Frederik VI ved freden i Kiel i 1814 avsto Norge til kongen av Sverige, gikk han som medlem av riksforsamlingen på Eidsvoll betinget inn for en forening med Sverige, og ble leder for unionspartiet i forsamlingen. På Eidsvoll var han også medlem av Konstitusjonskomiteen som arbeidet med sammenstilling av den nye grunnloven. 
Morten Nordhagen Ottosen ved Universitetet i Oslo og professor Lee Sather fra USA mener at Wedel Jarlsberg høsten 1809 ville sulte nordmennene ihjel for å oppnå sine politiske mål. Disse påstandene ble imøtegått av historikerne Carl Emil Vogt, Bård Frydenlund og Øystein Rian.Ifølge Carl Emil Vogt ble løsrivelse fra Danmark knapt diskutert før 1814, med Wedel som et viktig unntak. Handelsblokaden fra 1807 skapte store problemer for Norge og i 1809 var det hungersnød. Wedel reiste til Danmark for å overbevise kongen om en egen politikk for Norge. Kongens likegyldighet til den håpløse situasjonen gjorde Wedel overbevist om at union med Sverige og løsrivelse fra Danmark var nødvendig, ifølge Vogt. Wedel innledet etter dette hemmelige samtaler med Sverige og fryktet flere ganger at forsøket på opprør mot kongen i København skulle bli avslørt.


== Jarlsberg hovedgård ==
I 1683 kjøper den tyske friherren Gustav Wilhelm von Wedel  hovedgården Jarlsberg. Han får løfte av Christian V om at eiendommen skulle bli grevskap med han som lensgreve, noe som ble oppfylt året etter. Det anlegget denne første greven i slekten oppførte, er fortsatt kjernen i den nåværende hovedbygningen. Da grev Herman Wedel Jarlsberg overtar eiendommen i 1811 er bygningen i en miserabel forfatning. Med den danske arkitekten Gerhard Løser sine tegninger begynte byggearbeidene i 1812, og ny monumental hovedbygning i streng empirestil med to fløyer sto ferdig i 1814. Greven benyttet allikevel bare bygningen i en begrenset grad. Bogstad gård forble på mange måter familiens hoved-bopel.


== Ettermæle ==
I 1845 ble det avduket et monument over Wedel-Jarlsberg på Dronningberget på Bygdøy i Oslo, og i 1852 ble Grev Wedels plass i Kvadraturen i Oslo oppkalt etter ham. Wedel-Jarlsbergmonumentet på Bygdøy ble restaurert av Riksantikvaren i 2007.
I Stavanger er han hedret med Herman Wedels gate på Kampen (delområde i Stavanger) i Eiganes og Våland bydel.


== Litteratur ==
Yngvar Nielsen: Lensgreve J. C. H. Wedel Jarlsberg 1779-1840, utgitt 1901-02.
Sverre Steen: 1814 Oslo, 1951 Ebok fra bokhylla.no)
Sverre Steen: På fallittens rand, Cappelen, Oslo 1953.
Sverre Steen: Krise og avspenning, Cappelen, Oslo 1954.
Sverre Steen: Konge og Storting, Cappelen, Oslo 1962.
Sverre Steen: Grev Wedels stattholdertid, Cappelen, Oslo 1972.
Karsten Alnæs: I grevens tid, Cappelen, Oslo 2011.
Carl Emil Vogt: Herman Wedel Jarlsberg, Nasjonal strateg og svigersønn på Bogstad, Bogstad gårds venneforening, Oslo 2013
Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med aner og andre slektsopplysninger, samt bilde med beskrivelse av seglet på Grunnloven 17. mai 1814.
Carl Emil Vogt: Herman Wedel Jarlsberg. Den aristokratiske opprøreren, Cappelen Damm, Oslo 2014  ISBN 9788202448080
Anne Merete Knudsen: Johan Caspar Herman Wedel Jarsberg og Jarlsberg hovedgård, i Jørn Holme (red.): De kom fra alle kanter - Eidsvollsmennene og deres hus, Cappelen Damm 2014, s. 251-256. ISBN 978-82-02-44564-5


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Herman Wedel-Jarlsberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Herman Wedel-Jarlsberg hos Norsk senter for forskningsdata 
Herman Wedel-Jarlsberg i Norsk biografisk leksikon
Biografi i Dansk biografisk leksikon fra 1905 (på dansk)
Biografi i Nordisk familjeleksikon fra 1893 (på svensk)
Grevens tid, Karsten Alnæs skildrer den første delen av livet til grev Herman Wedel Jarlsberg.