jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Protostomier

Protostomier (Protostomia, av gresk πρώτος [protos] = «tidlig» og στώμα [stoma] = «munn») er en av de store gruppene som dyrene kan inndeles i.
95 % av alle kjente dyrearter hører til protostomiene, deriblant bløtdyr, flatormer, leddormer og leddyr.
Det som har gitt navn til gruppen, er at urmunnen (larvens munn) – ulikt deuterostomier – vanligvis forblir munnåpningen i voksne individer (protostomi).
Endetarmsåpningen dannes, hvis den fins, på et senere stadium i fosterutviklingen.
Mange protostomier har et coelom (en sekundær kroppshule), som vanligvis dannes ved såkalt schizocoeli.
En annen utbredt egenskap er at cellekløyvingen i fosterutviklingen foregår etter det såkalte spiralkvartett-mønsteret.
Verken de nevnte eller andre fellestrekk er med sikkerhet avledete for protostomier.
Det vil si at egenskapene enten er eldre enn gruppen (eksempelvis protostomi, som også forekommer hos nesledyr) eller ikke var til stede i gruppens siste felles stamart.
Det sistnevnte kan gjelde for spiralkvartettkløyvinga.
Også tidspunktet for coelomets evolusjonære opphav er usikkert. Det kan både ha oppstått før deuterostomier og protostomier skilte lag, eller lenge etter den siste felles stamarten for alle protostomier hadde opphørt å eksistere.


== Inndeling ==
Inndelingen av protostomiene er fremdeles veldig omdiskutert.
Hovedspørsmålet er hva som er den nærmeste slektningen til protostomienes største delgruppe, leddyrene.
Ifølge Articulata-hypotesen, som hovedsakelig bygger på morfologiske og ontogenetiske funn, betraktes leddyr og -ormer som søstergrupper.
Ifølge Ecdysozoa-hypotesen, som hovedsakelig bygger på genetiske data, er imidlertid rundormer blant leddyrenes nærmeste slektninger.
Leddormene kan ifølge sistnevnte hypotese sammenfattes med bl.a. bløt- og mosdyr til Lophotrochozoa.
Flere mindre grupper, hvis plassering tidligere hadde vært omstridt, har man imidlertid kunnet plassere i stamtreet:

Armfotinger og foronider er hverandres søstergrupper, og hører ikke, som man tidligere trodde, til deuterostomiene.
Echiurider og de tidligere så gåtefulle skjeggbærerne er delgrupper av leddormene.
kinorhyncher, korsettdyr og priapulider utgjør en felles slektskapsgruppe (Scalidophora eller Cephalorhyncha).
Gnathostomulider, hjuldyr, krassere, Limnognathia maerski, Symbion pandora og muligens også myzostomider kan sammenfattes som Gnathifera («kjevebærere»).
Kamptozoer og snabelormer er sannsynligvis nokså nær beslektet med bløtdyr.
Pilormer er fortsatt en gåtefull gruppe, men kan være nær beslektet med rundormer og taglormer.


== Eksterne lenker ==
(en) protostomier i Encyclopedia of Life 
(en) protostomier hos Fossilworks 
(en) protostomier hos ITIS 
(en) protostomier hos NCBI 
(en) Kategori:Protostomia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Protostomia – detaljert informasjon på Wikispecies
Gulbrune alger

Gulbrune alger er en veldig artsrik delgruppe av de eukaryote organismene.
Gruppens norske navn er litt villedende siden ikke alle arter er alger.
Også oomyceter, slimnett og enkelte heterotrofe organismer regnes ifølge nyere fylogenetisk kunnskap til de gulbrune algene.
De heterokonte flagellatene utgjør størsteparten av de gulbrune algene.
Man antar at det eksisterer minst det hundredobbelte av de så langt kjente artene (dvs. over en million).
Mens de fleste representantene er encellede og mikroskopiske, kan f.eks. brunalgene danne flere meter lange thalli.
Et fellestrekk for alle gulbrune alger er forekomsten av klorofyll-typene a og c.
Flere delgrupper mangler imidlertid kloroplaster, slik at de tidligere ble klassifisert som encellede dyr.
Nå vet man at denne mangelen er sekundær, dvs. at kloroplastene var til stede i de gulbrune algenes stamart, men ble tapt flere ganger i løpet av gruppens evolusjonære historie.
Enkelte slektskapsanalyser tyder på at Alveolata er søstergruppen til de gulbrune algene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) det gule riket – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) det gule riket i Encyclopedia of Life 
(en) det gule riket i Global Biodiversity Information Facility 
(no) det gule riket hos Artsdatabanken 
(en) det gule riket hos Fossilworks 
(en) det gule riket hos Index Fungorum 
(en) det gule riket hos ITIS 
(en) det gule riket hos MycoBank 
(en) Kategori:Chromista – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chromista – detaljert informasjon på Wikispecies
Linse (plante)

Linse (Lens culinaris) er en plante i erteblomstfamilien med spiselige frø.


== Eksterne lenker ==
(en) linse i Encyclopedia of Life 
(en) linse i Global Biodiversity Information Facility 
(no) linse hos Artsdatabanken 
(sv) linse hos Dyntaxa 
(en) linse hos ITIS 
(en) linse hos NCBI 
(en) linse hos The International Plant Names Index 
(en) linse hos Tropicos 
(en) Kategori:Lens culinaris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Lens culinaris – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lens culinaris – detaljert informasjon på Wikispecies
Fredrik Monsen

Christian Fredrik Monsen (født 27. april 1878 i Kristiania, død 31. januar 1954 i Oslo) var en norsk politiker (AP/NKP). Han var stortingsrepresentant 1922–1949, og var også stortingspresident 1945–1948 og forsvarsminister i tre perioder.


== Liv og virke ==
Monsen gikk på Hamar Lærerskole, og tok eksamen i 1898. Han fikk jobb på Hamar folkeskole i 1903, og i 1934 ble han skoleinspektør for Hamar. Fra 1913 til 1916 var han redaktør for den Hamar-baserte Arbeiderparti-avisen Demokraten, og mellom 1917 og 1919 var han ordfører i byen. I 1922 ble Monsen valgt inn på Stortinget for Arbeiderpartiet.
Ved den store partisplittelsen i 1923 fulgte partiet på Hamar, avisen og Monsen det nye Norges Kommunistiske Parti. Han var de nærmeste årene igjen aktiv som redaktør i avisen - som nå hadde fått navnet Arbeideren. Han representerte også NKP på Stortinget fra 1925–1927.
Monsen gikk fra NKP til Arbeiderpartiet i 1927. Han var forsvarsminister i både Christopher Hornsruds regjering og Johan Nygaardsvolds regjering. Monsen var parlamentarisk leder for Arbeiderpartiets stortingsgruppe i 1945 og avsluttet sin politiske karrière som stortingspresident i den første perioden etter krigen. Fredrik Monsen var far til avistegneren Randi Monsen og redaktøren Per Monsen. Monsen har fått en gate oppkalt etter seg i Hamar.


== Bibliografi ==
Sannheten om militærvesenet, Oslo 1928
Avvæbning eller militarisme, Oslo 1930
Småkårsfolkets linje i gjelds- og skattespørsmålet, Oslo 1931
Militært vanvidd eller civil fornuft. En redegjørelse for det Norske arbeiderpartis forslag om avskaffelse av militærvesenet og opprettelse av et civilt grenseoppsyn, Oslo 1932
Quislingsaken. En dokumentasjon og redegjørelse, Oslo 1932


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Fredrik Monsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Fredrik Monsen hos Stortinget 
(no) Fredrik Monsen hos Norsk senter for forskningsdata 
Politiske taler av Christian Fredrik Monsen, virksommeord.uib.no
Vidar Eng: Fra antimilitarist til forsvarsminister. Fredrik Monsen og 1930-tallet. Oplandske Bokforlag 2018.
Bufe

Bufe er en samlebetegnelse som beskriver produksjonsdyr og andre nyttedyr. I Norge bruker vi normalt beskrivelsen bufe når vi ønsker å definere tradisjonelle beitedyr som krøtter, hest, sau og geit, men begrepet inkluderer også andre tamme produksjonsdyr, for eksempel gris, kanin, hønsefugl og gjess med videre. I andre lands bruk av samme begrep inngår gjerne også dyr vi oppfatter som mer eksotiske, som for eksempel esel og kameldyr som alpakka, guanako, lama, vikunja, baktriakamel, dromedar med videre.


== Arter ==
 


== Referanser ==
Verdensmesterskapet i alpint

Verdensmesterskapet i alpint er en idrettsbegivenhet som arrangeres annet hvert år. Man kårer verdensmestre i de fire enkeltdisiplinene slalåm, storslalåm, super-G og utfor, i tillegg til alpin kombinasjon og fra 2005 lagkonkurranse, med nasjonslag bestående av både kvinner og menn. Fra 2021 arrangeres også parallellstorslalåm. Mesterskapet arrangeres av Det internasjonale skiforbundet (FIS).
Det første verdensmesterskapet ble arrangert i 1931. Til 1939 var arrangementene årlige. Etter annen verdenskrig ble verdensmesterskapene arrangert annethvert år fra 1948 til 1982, og i denne perioden talte også OL-øvelsene som verdensmesterskap. Fra 1985 er verdensmesterskapene blitt arrangert annethvert år, bortsett fra at mesterskapet i 1995 ble utsatt til i 1996 på grunn av snømangel i Sierra Nevada.


== Arrangementer ==


== Mestvinnende utøvere ==
Utøvere med fem eller flere individuelle medaljer
Ikke inkludert medaljer vunnet i mixed-lagkonkurranser
Inkludert medaljer vunnet under vinter-OL i perioden 1948 til 1980
Oppdatert per VM i alpint 2021


== Nasjonsvis medaljefordeling ==
  

Tabellene for menn og kvinner inneholder medaljer vunnet under både rene VM-arrangementer og under de olympiske vinterlekene mellom 1948 og 1980, ikke inkludert VM i 1941 som ble strøket av FIS i 1946
Ikke inkludert medaljer i mikslag-konkurranser
Kursiv skrift angir nasjoner som ikke lenger eksisterer – medaljer vunnet av Vest-Tyskland er oppført under Tyskland
Oppdatert per VM i alpint 2021 i Cortina d'Ampezzo


=== Mixed lagkonkurranse ===
Kun medaljer vunnet i mikslag-konkurranser


=== Totalt ===
*Inkludert Vest-Tyskland


== Se også ==
VM-medaljører i alpint
Liste over topp-nasjoner i skisport
Magnolider

Magnolider er  er en stor delgruppe av blomsterplanter. I APG IV-systemet regnes de som en uformell klade med det engelske navnet magnoliids. 


== Beskrivelse ==
De utgjør en nokså tidlig gren i de blomsterplantenes stamtre.
De har derfor vært av spesiell interesse for botanikere fordi de i en del egenskaper, for eksempel i blomstens bygning, ligner på den siste felles stamfaren til alle blomsterplanter. Gruppen har tretallige blomster, pollen med én åpning og som regel fjærnervede blad. Blomsterbladene har ikke noe skille mellom beger- og kronblad, og pollenbærerne kan være bladlignende.
Utbredelsen omfatter tropiske og tempererte strøk i alle verdensdeler. De er ganske varmekrevende, og den eneste arten som kanskje forkommer naturlig i Norge er hasselurt (Asarum europaeum). Artene er trær, busker og forvedede klatreplanter, og det er få urter i gruppen. Økonomisk viktige produkter er frukt som avokado og cherimoya, og krydder som svart pepper, laurbær, muskat, kanel og kamfer. Tulipantre og magnolia plantes som prydtrær og gir også tømmer.


== Systematikk ==
Magnolidene kan inndeles i fire større grupper: Canellales, laurbærordenen (Laurales, med blant annet laurbærfamilien), magnoliaordenen (Magnoliales, med blant annet magnoliafamilien og muskatnøttfamilien) og pepperordenen (Piperales, med blant annet holurtfamilien og pepperfamilien). Av disse er Canellales og Piperales hverandres søstergrupper, og det samme gjelder for Laurales og Magnoliales.
Magnolidene tilsvarer delvis underklassen Magnoliidae  som var avgrenset på ulike måter i Cronquist- og Takhajan-systemene. De gamle underklassene omfattet også andre grupper og var derfor polyfyletiske.
Kladogrammet nedenfor viser antatte slektskapsforhold innenfor magnolidene:


== Referanser ==


== Litteratur ==
«Magnoliids». Tree of Life. Besøkt 14. januar 2020. 
The Angiosperm Phylogeny Group IV (2016). «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG IV». Botanical Journal of the Linnean Society. 181 (1): 1–20. doi:10.1111/boj.12385. 
Julien Massoni (2014). Phylogeny, molecular dating and floral evolution of Magnoliidae (Angiospermae) (doktorgradsavhandling). Vegetal Biology. Université Paris Sud-Paris XI.  – [1]


== Eksterne lenker ==
(no) magnoliaplanter hos Artsdatabanken 
(en) magnoliaplanter hos NCBI 
(en) Kategori:Magnoliids – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Magnoliids – detaljert informasjon på Wikispecies
Canellales

Canellales er en delgruppe av de blomsterplantene, og én av fire ordener av magnoliaplanter (magnolider). Ordenen har to kjente familier, med 136 kjente arter. De fleste artene er dvergbusker eller trær, noen er epifytter.

Artene innenfor familien Canellaceae er utbredt i tropisk Amerika og Afrika, mens Winteraceae inngår i antarktisk flora på den sørlige halvkule. De fylogenetiske forholdene i og rundt gruppen er ikke helt entydige. Fram til 1999 ble de to familiene i ordenen ikke ansett å stå hverandre spesielt nære, og Canellaceae ble antatt å være beslektet med familien Myristicaceae. Men nyere studier har ført til at begge familiene nå anses å tilhøre en felles gruppe Canellales.


== Fylogeni ==
De fylogenetiske forholdene innenfor gruppen anses å se slik ut:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Canellales – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Canellales i Encyclopedia of Life 
(en) Canellales i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Canellales hos Artsdatabanken 
(en) Canellales hos Fossilworks 
(en) Canellales hos ITIS 
(en) Canellales hos NCBI 
(en) Canellales hos Tropicos 
(en) Kategori:Canellales – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Canellales – detaljert informasjon på Wikispecies 
Pamela S. Soltis og Douglas E. Soltis: «The origin and diversification of angiosperms», i American Journal of Botany, 2004;91:1614-1626.
Kristian Gundersen (1907–1977)

Kristian Gundersen (født 1907, død 1977) var en norsk politiker og ordfører i Hamar fra 1967 til 1975 for Arbeiderpartiet. Han var medlem av bystyret fra 1952, og varaordfører fra 1962 til han selv ble ordfører.Han var også formann i Hamar Handel og Kontor og styremedlem i Hamar Kooperative Selskap.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gjerdåker, Brynjulv (1943-) (1998). Stiftstad og bygdeby: Hamars historie 1935-1991. Hamar: Hamar kommune. ISBN 8299490618. 


== Eksterne lenker ==
(no) Kristian Birger Gundersen hos Stortinget 
(no) Kristian Birger Gundersen hos Norsk senter for forskningsdata
While My Guitar Gently Weeps

«While My Guitar Gently Weeps» er en The Beatles-sang fra dobbeltalbumet The Beatles (White Album), utgitt 1968. Sangen ble skrevet av George Harrison, som opprinnelig komponerte den på akustisk gitar og en mellotron; en tidlig versjon kan høres på Anthology 3, en samling av spesielle Beatles-sanger. Eric Clapton spilte elektrisk førstegitar på albumversjon av sangen med en Gibson Les Paul.


== Komposisjon og innspilling ==
Ifølge Harrison kom inspirasjonen til «While My Guitar Gently Weeps» etter at han leste den kinesiske boken I Ching som, slik han sa, «syntes for meg å være basert på et østlig konsept at alle ting er relativt til alt annet, i motsetningen til det vestlige synet at tingene er bare tilfeldige».
Harrison tok med seg denne tanken til sine foreldres hjem i Nord-England og bestemte seg for å skrive en sang basert på de første ordene han så når han åpnet en tilfeldig bok. De første ordene var «gently weeps», og med disse begynte han å skrive sangen. Den endelige utgaven var naturligvis ikke endelig, som Harrison sa, «noen av ordene ble endret før jeg til slutt spilte den inn».
Sangen ble møtt med liten til ingen interesse fra de andre Beatles-medlemmene. Nedslått, men ikke utslått inviterte Harrison sin kompis Eric Clapton til å delta på en innspillingsdag. Clapton var tvilende, «ingen (utenforstående) spiller noen gang på en Beatles-plate!», men Harrison overbeviste ham om det motsatte. Å ha Clapton med betydde to ting for Harrison; et øyeblikks pause fra de indre slitasjene i bandet, og en sjanse for ham å fri seg fra å spille førstegitar og heller konsentrere seg om vokal og rytmegitar.
Sangen har senere også blitt spilt av Clapton, Jeff Healey, Peter Frampton og Spinshank.
Det har vært diskutert om det virkelig er Clapton som står bak den berømte soloen i «While My Guitar Gently Weeps». Noen rykter vil ha til at soloen ble tatt opp på nytt og at det ikke var Claptons versjon som kom med på albumet. Harrison selv har lagt disse ryktene døde: «Så Eric spilte den, og jeg synes den var skikkelig bra. Da vi hørte på lydbåndene etterpå sa han, ‘Ah, det er et problem, soloen er ikke ‘Beatley’ nok!’ Så vi kjørte den gjennom ADT-en for ‘wobble’ den opp litt...»


== Eksterne lenker ==
Sangtekst
VM-medaljører i alpint

VM-medaljører i alpint er en oversikt over medaljevinnerne i slalåm, storslalåm, super-G, utfor, alpin kombinasjon og parallellstorslalåm under VM i alpint som er arrangert av FIS fra og med 1931. Oversikten inkluderer medaljevinnere fra kombinasjonen arrangert under de olympiske vinterleker mellom 1948 og 1980. Medaljer vunnet i de olympiske slalåm-, storslalåm- og utforrennene i denne perioden er ikke inkludert, selv om alle OL-rennene i den perioden også ble regnet som verdensmesterskap. Medaljer fra det annullerte mesterskapet i 1941 er heller ikke tatt med her.


== Menn ==


=== Slalåm ===


=== Storslalåm ===


=== Super-G ===


=== Utfor ===


=== Alpin kombinasjon ===
Verdensmestere kåret i forbindelse med olympiske vinterleker mellom 1948 og 1980 er med i oversikten. Fra 1954 til 1980 ble resultatet i alpin kombinasjon regnet ut etter resultatene i utfor, storslalåm og slalåm.  


=== Parallellstorslalåm ===


== Kvinner ==


=== Slalåm ===


=== Storslalåm ===


=== Super-G ===


=== Utfor ===


=== Alpin kombinasjon ===
Verdensmestere kåret i forbindelse med olympiske vinterleker mellom 1948 og 1980 er med i oversikten. Fra 1954 til 1980 ble resultatet i alpin kombinasjon regnet ut etter resultatene i utfor, storslalåm og slalåm.


=== Parallellstorslalåm ===


== Lagkonkurranse ==


== Medaljefordeling ==


=== Nasjonsvis medaljefordeling ===
  

Tabellene for menn og kvinner inneholder medaljer vunnet under både rene VM-arrangementer og under de olympiske vinterlekene mellom 1948 og 1980, ikke inkludert VM i 1941 som ble strøket av FIS i 1946
Kursiv skrift angir nasjoner som ikke lenger eksisterer – medaljer vunnet av Vest-Tyskland er oppført under Tyskland
Oppdatert per VM i alpint 2021 i Cortina / per VM i alpint 2019 i Åre


==== Mixed lagkonkurranse ====


==== Totalt ====
*Inkludert Vest-Tyskland


=== Mestvinnende utøvere ===


==== Utøvere etter flest seiere ====
Inkludert medaljer vunnet under både rene VM-arrangementer og under de olympiske vinterlekene mellom 1948 og 1980, ikke inkludert VM i 1941 som ble strøket av FIS i 1946
Oppdatert per VM i alpint 2021 i CortinaMenn

Kvinner

1 inkludert en medalje vunnet i mixed lagkonkurranse 
2 inkludert to medaljer vunnet i mixed lagkonkurranse


==== Utøvere etter flest individuelle medaljer ====
Utøvere med 5 eller flere VM-medaljer, vunnet i både rene VM og under vinter-OL 1948–1980
Tabellene inkluderer ikke medaljer vunnet i mixed lagkonkurranse, kun medaljer vunnet i individuelle øvelser
Oppdatert per VM i alpint 2021 i Cortina


== Kilder ==
FIS-ski.com - database med statistikk over medaljevinnere under VM i alpint 1931–2021


== Se også ==
Liste over olympiske medaljevinnere i alpine grener (menn)
Liste over olympiske medaljevinnere i alpine grener (kvinner)
Stallhund

Stallhund var en type brukshund som ble mye benyttet i Europa før andre verdenskrig. De var gjerne mellomstore hunderaser, som pinschere, schnauzere, hollandsk smoushond og parson jack russell terrier.Stallhundens primæroppgave var å vokte eiendommen, sekundært å drepe skadedyr som mus og rotter. Betegnelsen stallhund fikk den fordi disse hundene ofte overnattet i stallen sammen med hestene. Stallhunder var også ofte å se løpende langs med vogna (hest og vogn) når bonden skulle på markedet med sine produkter. I noen grad ble også stallhunder benyttet som trekkhunder, men dette gjaldt som regel større hunderraser. Slike hunder ble også kalt vognhunder. Vel framme på markedet voktet stallhunden gjerne salgsboden om bonden måtte et ærend. Stallhunder har derfor den dag i dag ofte gode egenskaper som vakthunder. I noen grad ble stallhunden også benyttet som jakthund og familiehund.Dalmatiner skal ha egnet seg godt som stallhund og var fra 1700-tallet populære stallhunder i England. Dalmatinere var i hestekjøretøyenes tid vanlig å se som ledsagere til hestespann. Dalmatinere omtales på engelsk også som carriage dogs eller coach dogs («vognhunder») for dens bruk som følge for hestevogner. Opprinnelig tjente dalmatinerne som vakthunder, senere ble de statussymboler. Det var vanlig at den hadde hus i stallen sammen med hestene. Med unntak av de store rasene dobermann, riesenschnauzer og russisk sort terrier var stallhunder tradisjonelt pinschere og schnauzere i det kontinentale Europa, mens de i Storbritannia og Irland helst var av typen terrier.


== Referanser ==
Parlamentarisk suverenitet

Parlamentarisk suverenitet er en forfatningsmodell i stater basert på Westminster-systemet som sier at parlamentet har absolutt suverenitet. Dette innebærer at den lovgivende myndigheten står høyere enn den utøvende myndigheten (regjeringen, monarken eller presidenten) og den dømmende myndigheten (domstolene). Denne modellen går derfor på tvers av maktfordelingsprinsippet.
Det typiske eksempel på en stat basert på parlamentarisk suverenitet er Storbritannia.
Det er tre kjennetegn ved parlamentarisk suverenitet:

Parlamentet kan gi lover på ethvert område om ethvert emne.
Parlamentet kan ikke binde det neste parlamentet.
Ingen andre enn parlamentet selv kan endre en lov gitt av parlamentet.
Timaru

Timaru er et territorialdistriktsstyre med rundt 30 000 innbyggere i og rundt den tidligere byen Timaru City i det sørlige Canterbury, New Zealand. Området ligger ved kysten av Stillehavet 160 km sør for Christchurch og 200 km nord for Dunedin. Distriktet er fullt av åser som ble skapt av lavastrømmer fra den utdødde vulkanen Mt. Horrible som hadde utbrudd for flere tusen år siden. Det finnes derfor ingen gater i Timaru som er flate.
Det populære strandområdet Caroline Bay ligger nord for stedets store havneområde. Den nordlige industrielle forstaden Washdyke ligger ved hovedveien sør over, State Highway 8, som er hovedruten til Mackenzie Basin-området.
Timarukrateret på planeten Mars er oppkalt etter byen.

Navnet «Timaru» kommer fra Maori Te Maru og betyr «et beskyttet oppholdssted». Maori kanoer brukte stedet som et hvilested på den lange ferden opp og ned den østlige kystlinjen. I 1838 ble området bosatt av europeere som en hvalstasjon. Få mennesker bodde her før 1859 da skipet «Strathallan» ankom fra England med 120 immigranter. Disse menneskene opprettet to byer, Government Town og Rhodestown, som ble slått sammen i 1868.
I 1877 ble arbeidet med å anlegge en havn påbegynt. Denne førte etter hvert til at sand som ble vasket nedover kysten samlet seg på nordsiden av denne. Dette var begynnelsen på strandområdet som i dag er kjent som Caroline Bay som fremdels vokser.    


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Timaru – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Timaru – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
SVT 24

SVT 24 (tidligere bare 24) er en svensk fjernsynskanal eid og drevet av Sveriges Television. Kanalen ble lansert 15. mars 1999 som en ren nyhetskanal, men etter hvert som årene har gått har kanalen fått en bredere profil.


== Historie ==


=== 1999-2003: SVT 24 ===
15. mars 1999 klokken 13.15 startet SVT 24 sine sendinger gjennom en samsending mellom SVT 24 og SVT2. Den første sendingen ble ledet av Olof Engvall og bestod av en nyhetsoppdatering. Deretter ble kanalen innviet med at Sam Nilsson klipte et band. Også redaktsjonssjef Lena Lundkvist medvirket. Navnet var en direkte kopi av BBC som flere år tidligere hadde valgt å kalle sin nyhetskanal BBC News 24. Kanalen ble også inspirert av CNN som i slutten på 1970-tallet startet verdens første døgnet rundt-sendende nyhetskanal.


=== 2003-2007: 24 ===
24. februar 2003 ble det lansert en ny kanal som en fortsettelse av SVT 24, men med nytt navn, 24. Da fikk kanalen en bredere programprofil, som inkluderte blant annet sportssendinger.


=== 2007-: SVT 24 ===
I 2007 endret man navnet tilbake til SVT 24. Etterhvert fikk kanalen en enda bredere programprofil, kanalen kunne etterhvert kalles SVTs tredje kanal.