jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Egil O. Larsen

Egil Oddvar Larsen (født 23. september 1923, død 17. oktober 2009) var en norsk lokalpolitiker. 
Han ble valgt inn i Hamar bystyre i 1959 for Arbeiderpartiet. I 1964 ble han medlem av formannskapet og fire år senere ble han varaordfører. Da Kristian Gundersen sluttet som ordfører i 1975, tok Larsen over jobben, og var det til 1. januar 1992, da Hamar kommune ble slått sammen med Vang. Blant hans viktigste saker var Hamar som medarrangør av OL på Lillehammer, utviklingen av en ny trafikkplan bor byen og utbyggingen av kjøpesenteret Maxi på Hamar vest.Han jobbet ved NSB i Hamar fra 1941 til 1976, da han ble heltidsordfører. Han har vært styremedlem i Hamar og omegn boligbyggelag og Hamarregionen Energiverk.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gjerdåker, Brynjulv (1943-) (1998). Stiftstad og bygdeby: Hamars historie 1935-1991. Hamar: Hamar kommune. ISBN 8299490618. 


== Eksterne lenker ==
(no) Egil O. Larsen hos Stortinget 
(no) Egil O. Larsen hos Norsk senter for forskningsdata
Jim Jarmusch

James «Jim» Jarmusch (født 22. januar 1953 i Akron i Ohio) er en amerikansk regissør, dramatiker og skuespiller. Han blir tilordnet retningen Independent Cinema.
Da Jarmusch var 17 dro han til New York og studerte til Bachelor of Arts i engelsk og amerikansk litteratur ved Columbia University. Deretter studerte han filmvitenskap ved New York Universitys Tisch School of the Arts, men sluttet her og brukte i stedet stipendet til å lage sin første film Permanent Vacation.
Jarmuschs gjennombrudd kom med filmen Stranger Than Paradise to år senere, og denne høstet mye oppmerksomhet ved dens banebrytende form, blant annet ved den episodiske oppdelingen i 62 scener på gjennomsnittlig 1 1/2 minutt filmet med samme kamera og oppdelingen mellom disse som er markert med mørke overganger. I 2002 ble filmen tatt opp i det amerikanske, nasjonale filmregisteret i Library of Congress for å være «culturally, historically, or aesthetically significant» («kulturelt, historisk eller estetisk viktig»).
Hans spillefilm The Dead Don't Die ble tatt ut som åpningsfilm til hovedprogrammet på filmfestivalen i Cannes i 2019.


== Filmer med Jarmusch som regissør ==
Permanent Vacation – (1980)
Stranger Than Paradise – (1984)
Coffee and Cigarettes – (1986)
Coffee and Cigarettes II – (1986)
Down By Law – (1986)
Mystery Train – (1989)
Night on Earth – (1991)
Dead Man – (1995)
Year of the Horse – (1997) (dokumentar om Neil Young)
Ghost Dog: The Way of the Samurai (1999)
Ten Minutes Older: The Trumpet, episoden «Int. Trailer Night» – (2002, sammen med seks andre regissører)
Coffee and Cigarettes – (2003)
Broken Flowers – (2004)
The Limits of Control – (2009)
Paterson – (2016)
The Dead Don't Die – (2019)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jim Jarmusch på Internet Movie Database 
(sv) Jim Jarmusch i Svensk Filmdatabas 
(da) Jim Jarmusch på Filmdatabasen 
(da) Jim Jarmusch på Scope 
(fr) Jim Jarmusch på Allociné 
(en) Jim Jarmusch på AllMovie 
(en) Jim Jarmusch hos Turner Classic Movies 
(en) Jim Jarmusch hos Rotten Tomatoes 
(en) Jim Jarmusch hos The Movie Database
Ole Tjomsland

Ole Tjomsland (født 8. desember 1895 i Grimstad, død 29. mai 1961) produserte på 1930-tallet landets første egenproduserte diesel-motor, Tjomslands-dieselen, beregnet for båtbruk.
Produksjonen lå innerst i Høllen i Søgne. En av motorene er utstilt i Søgne rådhus på Tangvall.


== Eksterne lenker ==
Ole Tjomsland – dieselpioneren fra Søgne, del 1 i Kystvakt nr. 1, mars 2003
Ole Tjomsland – dieselpioneren fra Søgne, del 2 i Kystvakt nr. 2, november 2003
Fårehunder

Fårehunder er hunder som primært er avlet for å gjete sau (får). Som hunderase inngår disse hundene gjerne i samlebegrepet gjeterhunder, men i gjerning kan de egentlig være en hvilken som helst rase som er trent for oppgaver med å flytte sau, gjess o.l.


== Egenskaper ==
Fårehunder er glimrende brukshunder som ofte er kjent som lettlærte, energiske og arbeidsvillige. På grunn av disse egenskapene benyttes disse hunderasene ofte til mange andre formål enn gjeting av dyr. Fårehundraser er blant annet populære som politihunder og mye annet, herunder også innen en rekke grener av hundesport. Mange benytter også slike hunder til gjeting av større bufe, som kveg.


== Arbeidsmønster ==
Fårehunder som gjeter sau og lignende, gjør dette gjennom å styre dyra med kontrollert bruk av rovdyratferd. Teknikkene som brukes kalles gjerne eyeing (stirring), stalking (smyging) og heeling (hasebiting). Denne motoriske atferden er til en viss grad genetisk arvelig, men den kan maksimaliseres og perfeksjoneres gjennom trening. Hunden kontrolleres (styres) av hundefører gjennom kommandoer, som ofte kommer i form av arm og håndbevegelser eller plystrelyder som hunden har fått opplæring i å forstå.


== Inndeling og trening ==
Morfologisk sett er gjerne disse hundene middels store og veier gjerne som sådan vanligvis ca. 10-20 kg. De trenes til å agere på menneskelige kommandoer, gjerne i form av ulike plystrelyder og arm/håndbevegelser som kan oppfattes over avstand.


=== Headers ===
Såkalte headers er typisk raser som australian shepherd, newzealandsk huntaway med flere. De jobber med hevet hodet, mens de bjeffer for å jage dyrene vekk fra hundeføreren, i den retning denne ønsker.


=== Heelers ===
Såkalte heelers er typisk raser som border collie, lancashire heeler med flere. De biter vanligvis bufeet i hasene, selv om slik atferd ikke aksepteres når de jobber med sårbare dyr som sau og gjess, for å styre det mot hunderføreren.


=== Catch dogs ===
Såkalte catch dogs er hunder som er trent til oppgaver med å immobilisere dyr som forlater flokken eller av andre årsaker trengs å hentes inn eller stoppes. Typen kan derfor også brukes i andre sammenhenger, som under jakt. Ofte blir headers og heelers også er trent til denne oppgaven. Det er imidlertid mest vanlig at kveghunder trenes opp.


== Se også ==
Collietype
Søgne hovedkirke

Søgne hovedkirke  er en korskirke i tre fra 1861 på Lunde (Søgne) i Kristiansand kommune i Agder fylke. Den er tegnet av Christian H. Grosch, har 750 sitteplasser og gallerier.Den tilhører Søgne sogn, som er en del av Kristiansand domprosti i Den norske kirke.
Altertavlen er fra 1914 og er laget av Martin Nilsen Førre med maleriet 
«Den oppstandne Kristus hilser kvinnene ved graven» av Even Ulving.Prekestolen og døpefonten er i tre, førstnevnte er fra 1861 og døpefonten er fra 1827. Orgelet er fra 1967 og kommer fra Vestlandske orgelverksted.
Kirken eier blant annet et alterteppe den fikk i gave fra Anne Marie og Steven Rockefeller i 1959. Paret giftet seg i kirken samme år.


== Se også ==
Søgne gamle kirke


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Søgne hovedkirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Søgne hovedkirke
Baton Rouge

Baton Rouge er delstatshovedstaden og den nest største byen i den amerikanske delstaten Louisiana og den er også administrasjonssentrum for fylket East Baton Rouge Parish. Ifølge folketellingen i 2010 har byen 229 553 innbyggere.
Kun to andre delstatshovedsteder (Austin, Texas og Tallahassee, Florida) ligger lenger sør enn Baton Rouge.
Byens høyeste bygning er Louisiana State Capitol fra 1929, som med sine 137 meter også er den høyeste capitol-bygning i USA. 


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Baton Rouge, Louisiana – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
 Baton Rouge hos Wikivoyage
Kristen Fløgstad

Kristen Fløgstad (født 11. april 1947 i Lunde, Telemark) er en norsk friidrettsutøver fra Søgne i Vest-Agder. Han representerte Kristiansands Idrettsforening og IL i BUL. 
Fløgstad vant ti NM-gull i tresteg og seks NM-gull i lengde. Han vant kongepokalen for sin stevnerekord i lengde i 1968. Han deltok i sommer-OL for Norge i 1972 i München med 8.-plass i tresteg. 
Fløgstads norgesrekord i lengde med 8,02 meter satt 4. august 1973 stod i 46 år - til Ingar Kiplesund hoppet 8,10 17. august 2019.
Fløgstad er utdannet lærer og var landdirektør for Kirkens Nødhjelp i Sør–Sudan 1998-2000. Han var seniorrådgiver i NAV Vest Agder fram til pensjonsalder. Han mottok Vest-Agders kulturpris i 1982 og er æresmedlem i  Vest-Agders Idrettskrets og i Kristiansand IF.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Se også ==
Norske rekorder i friidrett
Mestvinnende utøvere i NM i friidrett


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kristen Fløgstad – Olympedia 
(en) Kristen Fløgstad – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Kristen Fløgstad – Track and Field Statistics
Jægerkorpset

Jægerkorpset er en spesialstyrke i den danske hæren. Jægerkorpset er utdannet, organisert og utrustet til å utføre oppklarings- og kampoppgaver bak fiendens linjer og kan operere til lands, til vanns og i luften. Jægerkorpset kan med meget kort varsel bli innsatt  i spesialoperasjoner i såvel nasjonal som internasjonalt regi,  hvor konvensjonelle styrker ikke kan anvendes. Det moderne Jægerkorpset ble opprettet 1. november 1961.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Jægerkorpset – privat nettsted
Danske spesialstyrker
Frømandskorpset

Søværnets Frømandskorps er en spesialstyrke i den danske marinen. Frømand er det samme som froskemann på norsk og er altså personell som bl.a. behersker dykking. Styrken ble opprettet på 1950-tallet da instruktører ble sendt til USA, England og Norge for å trenes i spesialoperasjoner.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Frømandskorpset – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
André Bergdølmo

André Bergdølmo (født 13. oktober 1971) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for LSK Kvinner.Han er en av Norges mest meriterte fotballspillere gjennom tidene. Han har spilt 63 A-landskamper for Norge. 
Bergdølmo startet fotballkarrieren i Skjetten, og gikk derfra til Lillestrøm i 1991, hvor han skapte seg et navn som en av ligaens mest talentfulle sidebacker. Han spilte seks sesonger på Åråsen, før han våren 1997 gikk til Rosenborg. Han debuterte på landslaget senere samme år.
Bergdølmo vant fire seriemesterskap som Rosenborg-spiller, og var i den norske troppen under EM-sluttspillet i 2000, hvor han spilte samtlige av Norges kamper. Etter EM gikk han til den nederlandske toppklubben Ajax Amsterdam. I Ajax ble han omskolert til midtstopper (men var fortsatt back på landslaget), og ble nederlandsk ligamester og cupmester i 2002 som visekaptein for klubben. Samme år fikk han Kniksenprisen, som Norges beste fotballspiller dette året.
Sommeren 2003 gikk Bergdølmo til den tyske klubben Borussia Dortmund, hvor han spilte to sesonger, før han signerte for FC København sommeren 2005. I 2007 gikk han til Strømsgodset Toppfotball hvor han endte sin profesjonelle karriere som fotballspiller i 2008.
I 2009 signerte han en amatørkontrakt for den hardt-satsende 7.-divisjonsklubben Sørum IL for å spille sammen venner og sin stesønn Fredrik. Tidligere storspiller Knut Aga jr. er også blant spillerne som signerte for Sørum IL dette året. 9. april 2010 signerte Bergdølmo for 4.-divisjonsklubben Raumnes & Årnes IL, og debuterte med 5-1 seier over Søndre Høland.


== Karriere som spiller ==
(Sist oppdatert 3. november 2008)

* Kun seriekamper.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) André Bergdølmo på Internet Movie Database 
(en) André Bergdølmo – FIFA 
(en) André Bergdølmo – Transfermarkt 
(en) André Bergdølmo – Transfermarkt (manager) 
(en) André Bergdølmo – national-football-teams.com 
(en) André Bergdølmo – EU-Football.info 
(no) André Bergdølmo – Norges Fotballforbund 
(en) André Bergdølmo – FBref
Bent Skammelsrud

Bent André Skammelsrud (født 18. mai 1966) fra Rakkestad i Østfold er en norsk tidligere fotballspiller. Skammelsrud spilte 12 sesonger på Rosenborgs midtbane, etter å først ha vært innom Rakkestad, Drøbak/Frogn, Frigg og svenske Malmö FF. Han spilte også 38 kamper for det norske landslaget, og scoret seks landslagsmål.
Bortsett fra debutsesongen 1991, ble Skammelsrud seriemester i hver eneste sesong som Rosenborg-spiller. Han var en nøkkelspiller i klubbens Mesterligaeventyr på siste halvdel av 1990-tallet fra sin posisjon som defensiv midtbanespiller. Skammelsrud hadde også et kort opphold i den tyske klubben Bayer Leverkusen vinteren 1998, men returnerte til Trondheim etter bare noen måneder av familiære årsaker.
Skammelsrud forlot Rosenborg etter 2002-sesongen, da han ikke fikk fornyet kontrakt av klubbens nye trener Åge Hareide. Han fikk med seg elleve seriemesterskap og tre cupmesterskap, noe som gir ham en andreplass bak Roar Strand blant de mestvinnede fotballspillere i Norge‎. I 2003 debuterte Skammelsrud som sidekommentator til Roar Stokke i TV3.Bent Skammelsrud er for øvrig onkel til fotballspilleren Marita Skammelsrud Lund (født 1989).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bent Skammelsrud – FIFA 
(en) Bent Skammelsrud – Transfermarkt 
(en) Bent Skammelsrud – national-football-teams.com 
(en) Bent Skammelsrud – EU-Football.info 
(no) Bent Skammelsrud – Norges Fotballforbund 
(en) Bent Skammelsrud – FBref 
Bent Skammelsrud på RBKweb.com
Fussballdaten
Opprør

Opprør er voldelig reisning mot myndigheter eller andre makthavere. Et mindre opprør kalles gjerne oppstand, mens et større opprør kan utvikle seg til borgerkrig eller væpnet revolusjon.I folkeretten anses opprør som et indre anliggende, med mindre opprørerne blir anerkjent som krigførende. I ethvert tilfelle er det folkerettsstridig når utenforstående stater støtter et opprør.


== Norge ==
I Norge straffes opprør med fengsel inntil 15 år, i grove tilfeller inntil 21 år. Etter den militære straffelov anses det også som opprør når flere krigsmenn i fellesskap søker 

a) å øve vold mot en overordnet, eller
b) å tvinge en sådan til å foreta eller å unnlate en tjenestehandling, eller
c) å nekte lydighet mot en foresatts befaling i tjenesteanliggende.


== Se også ==
Opprørsbekjempelse
Statskupp
Revolusjon
Mytteri
Opptøyer
Oppvigleri
Politisk demonstrasjon


== Referanser ==
Individ

Et individ (av latin individuum = «udelelig») er en enkelt person eller en enkelt organisme, det vil si en unik og mer eller mindre autonom enhet. I det biologiske hierarkiet er individet ett av de mest betydningsfulle nivåene, som ligger mellom cellen og populasjonen. (Hos encellede organismer er individet per definsjon ensbetydende med cellen.)
Det er ikke alltid entydig å avgrense et individ. I dyrekolonier som hos sosiale insekter (for eksempel bier, maur) kan for eksempel enkeltorganismer ikke overleve uten resten av samfunnet, men har likevel autark atferd og betraktes således vanligvis som enkelte individer. I andre kolonier, for eksempel hos mosdyr eller polypper, kan enkeltorganismene i tillegg være genetisk identiske og opprettholde cellulære forbindelser mellom organismene, slik at de utgjør fysiologiske enheter med naboene. Her kan det være nokså vilkårlig å avgrense enkelte individer. Noen av disse koloniene kan med rette betegnes som superorganismer. Det samme gjelder for mange planter som formerer seg ved knoppskyting. Her brukes ofte begrepene genet (for genetisk avgrensede individer) og ramet (for fysiologisk avgrensede individer) for å unngå misforståelser.
Hos de fleste dyr, inkludert mennesket, forekommer ikke slike vanskeligheter. Også eneggete tvillinger er – til tross for at de er genetisk identiske – helt klart to ulike individer, fordi de blir utsatt for ulike miljøpåvirkninger og kan handle uavhengig. Derimot fins det andre tvilstilfeller. Overgangen mellom siamesiske tvillinger og teratomer (svulstaktige dobbeltdannelser av organer) er for eksempel flytende. Likeså er det umulig å angi et nøyaktig tidspunkt for når individualiteten begynner i tid. Spesielt i ovipare (levendefødende) arter som mennesket blir fosteret gradvis levedyktig, og blir ikke helt uavhengig før (ev. lenge) etter fødselen.
I filosofien brukes individbegrepet i en mye videre betydning, se partikulare.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gracia, Jorge J.E. (1988): Individuality: An Essay on the Foundations of Metaphysics. State University of New York Press.
Klein, Anne Carolyn (1995): Meeting the Great Bliss Queen: Buddhists, Feminists, and the Art of the Self. ISBN 0-8070-7306-7.


== Eksterne lenker ==
Tunstad, Erik (8. november 2018): «Hva er et individ?», Forskning.no
Revolt

Revolt var et blad som ble startet av ungsosialistene i Trondheim i 1914. I 1915 ble det organ for Norges Ungsocialistiske Forbund og flyttet til Kristiania.
På dette tidspunktet hadde Revolt pådratt seg flere tiltaler enn noe annet sosialistisk blad i Norge. Myndighetene prøvde stadig å stoppe bladet. Den ene etter den andre av de som satt i redaksjonen ble fengslet.  Ansvarshavende var Ole Storaa, og bladet ble redigert av dansken Axel Sørensen som forøvrig ble dømt for sin redaksjon av Revolt og utvist i mars 1916. 
Fra 1916 ble bladet redigert av en komité, mens ansvarshavende var E. Rosenkilde. I likhet med Direkte Aktion offentliggjorde også Revolt navnet på personer som bedrev økonomiske misligheter, eller ikke betalte kontingenten, overfor bevegelsen og bladet; «Sortelisten». Streikebrytere kom også på denne listen. Tryggve Aakervik, var med på å starte bladet, og var redaktør i perioden 1918-21.
I 1926 ble bladet omorganisert, og skiftet navn til Fritt Samfund. Malfred Bergseth var ansvarshavende for bladet i 1926, men Nils Heggland overtok for perioden 1927-28.
Fra 1/1927 ble Fritt Samfund («Før Revolt. Organ for Social-Anarkistisk Forbund») utgitt og redigert av Forsvarskomiteen for Sacco og Vanzetti i Norge. Det siste nummeret av Fritt Samfund kom i 1928.
Olle Hellbom

Olle Hellbom (født 8. oktober 1925, død 5. juni 1982 i Stockholm, av magekreft) var en svensk regissør som er kjent for sine Astrid Lindgren-filmer generelt, og Pippi Langstrømpe spesielt.


== Filmografi ==


=== Regissør ===
1984 Karlsson på taket (TV-serie)
1981 Rasmus på loffen (Rasmus på luffen)
1977 Brødrene Løvehjerte (Bröderna Lejonhjärta)
1977 Så går det till på Saltkråkan (TV-serie)
1974 Karlsson på taket (Världens bästa Karlsson)
1974 Emil i Lönneberga (TV-serie)
1973 Emil og grisungen (Emil och griseknoen)
1973 Här kommer Pippi Långstrump
1972 Nye streker av Emil i Lønneberget (Nya hyss av Emil i Lönneberga)
1971 Emil i Lönneberga
1970 Pippi rømmer med (På rymmen med Pippi Långstrump)
1970 Pippi Langstrømpe på de syv hav (Pippi Långstrump på de sju haven)
1969 Pippi Långstrump (TV-serie) 
1969 Pippi Långstrump II (TV-serie)
1967 Skrållan, Ruskprick och Knorrhane
1966 Tjorven och Mysak
1965 Tjorven och Skrållan
1964 Tjorven, Båtsman och Moses
1964 Vi på Saltkråkan (TV-serie)
1961 Bara roligt i Bullerbyn
1960 Alle vi barna i Bakkebygrenda (Alla vi barn i Bullerbyn)
1959 Raggare!
1957 Mesterdetektiven Blomkvist lever farlig (Mästerdetektiven lever farligt)


=== Produsent ===
1983 Limpan
1981 Rasmus på loffen (Rasmus på luffen)
1981 Tuppen
1981 SOPOR
1980 Marikken på Junibakken (Madicken på Junibacken)
1980 Mannen som blev miljonär
1979 Du er sprø, Marikken (Du är inte klok, Madicken)
1979 Jag är med barn
1979 Den åttonde dagen
1979 Madicken (TV-serie)
1977 Brødrene Løvehjerte (Bröderna Lejonhjärta)
1977 Måndagarna med Fanny
1976 Mina drömmars stad
1975 En kille och en tjej
1972 Mannen som slutade röka


=== Manusforfatter ===
1981 Tuppen (screenplay)
1980 Mannen som blev miljonär
1979 Jag är med barn
1970 Pippi Langstrømpe på de syv hav (Pippi Långstrump på de sju haven)
1959 Raggare!
1955 Resa i natten
1953 Marianne
1951 Hon dansade en sommar (ukreditert)
1951 Kvinnan bakom allt
1950 När kärleken kom till byn


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Olle Hellbom på Internet Movie Database 
(sv) Olle Hellbom i Svensk Filmdatabas 
(da) Olle Hellbom på Filmdatabasen 
(da) Olle Hellbom på danskefilm.dk 
(da) Olle Hellbom på danskfilmogtv.dk 
(fr) Olle Hellbom på Allociné 
(en) Olle Hellbom på AllMovie 
(en) Olle Hellbom hos Rotten Tomatoes 
(en) Olle Hellbom hos The Movie Database 
(en) Olle Hellbom på Discogs
Norsk institutt for naturforskning

Stiftelsen Norsk institutt for naturforskning (NINA) er en norsk stiftelse, opprettet i 1988, som forsker på natur og samspillet mellom natur og samfunn.
NINAs primære aktivitet er å drive anvendt forskning. Stiftelsen har både biologer og samfunnsforskere. Viktige arbeidsområder for NINA er biologisk mangfold, fornybar energi, rovpattedyr, havbruk, miljødatabaser, bruk og forvaltning av naturressurser, konsekvensanalyser, økologiske effekter av klimaendringer og økonomiske effekter av naturbruk.
NINA har hovedkontor på Gløshaugen i Trondheim, og avdelingskontorer i Bergen, Lillehammer, Oslo og Tromsø, og NINA har også forskningsstasjon på Ims i Rogaland. Totalt har NINA 255 ansatte (2017).
NINA ble dannet i 1988 ved en sammenslåing av forskningsavdelingen ved Direktoratet for naturforvaltning og Økoforsk (Program for anvendt økologisk forskning), som var blitt grunnlagt i 1983 og underlagt Miljøverndepartementet).
NINA er en del av Framsenteret, CEDREN, CIENS og Alternet.


== NINAs tjenester ==
Tjenestene som instituttet leverer, omfatter blant annet:

Forskning og utredning
Miljøovervåking
Rådgivning og evaluering
Dialog og formidlingDe viktigste tema- og aktivitetsområdene er:

Arealbruk og landskapsanalyser
Nærings- og samfunnsutvikling basert på naturressurser
Forvaltning av biologiske ressurser
Høsting og bærekraftig bruk av fiske- og viltbestander
Analyser av konflikter mellom menneskelig aktivitet og naturlige plante- og dyrebestander
Miljøkonsekvenser av menneskelig aktivitet og naturinngrep
Vegetasjonsundersøkelser
Overvåking og analyser av tidsserier vedrørende endringer i naturen
Utvikling og drifting av miljødatabaser
Overvåking av rødlistearter og bevaring av biologisk mangfold


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NINAs hjemmeside
Mandibeldyr

Mandibeldyr er betegnelsen for de av leddyrene som har ekte kjever. 
Dette er muligens en polyfyletisk gruppe.
Kjevene er tre par med omdannede bein («munnføtter»), hvorav den fremste omtales som overkjeve (mandibel) og de to bakerste som underkjever (maxiller).
Også det forhenværende beinparet foran overkjeven og bak (den første) antennen har fått en ny funksjon og blitt til den andre antennen («følehorn»).
Denne tilstanden med to par antenner og tre par kjever er kun bevart hos krepsdyr.
Hos både insekter og noen mangefotinger (fåfotinger og tusenbein) har en av maxillene blitt omformet til et enkelt organ, som kalles underleppe (labium).
Dessuten har insekter og mangefotinger tapt det andre antenneparet igjen.


== Eksterne lenker ==
(en) Mandibeldyr hos Fossilworks 
(en) Mandibeldyr hos NCBI