Aksel Sandemose

Aksel Sandemose (født 19. mars 1899 i Nykøbing Mors, død 6. august 1965 i København) var en danskfødt forfatter, kjent for de psykologiske romanene En sjømann går i land (1931) og En flyktning krysser sitt spor (1933). Han er særlig kjent som mannen bak Janteloven, en tekst over de uskrevne «lovene» som preger mange skandinaviske småsamfunn. Sandemose emigrerte til Norge i 1929 og skrev på norsk, men med innslag av dansk. Med over 300 artikler var Sandemose blant de største bidragsyterne i bladet Aktuell i årene 1945–1965. Sandemose skrev innenfor mange sjangre i Aktuell. Blant annet rapporterte han fra rettssaken mot sexforbryteren Carl Jacob Schnitler og advarte mot hevn, fordi han mente Schnitler var en «meget syk mann».


== Liv og virke ==
Aksel Sandemoses fødenavn var Axel Nielsen, men i 1921 endret han navn til Aksel Sandemose, en forenkling av Sandermosen i Maridalen, daværende Aker, der hans norske mor vokste opp. Oppveksten i byen Nykøbing på øya Mors i Limfjorden i Nord-Jylland ga stoff til en stor del av hans forfatterskap. Også tiden som sjømann i unge år er biografisk stoff i bøkene hans.Sandemoses mor som var fra Maridalen i Oslo, har gitt forfatteren noe han selv har beskrevet som «fedrelandsdrift» mot hennes hjemland. Etter forslag fra forfatterkollega Sigurd Hoel bosatte han seg i Norge i 1930. I Norge etablerte Sandemose seg straks som norsk forfatter gjennom å oversette deler av sitt danske forfatterskap til norsk, blant annet En sjømann går i land fra 1931. Hans sterke forhold til norsk i denne første tiden kommer blant annet til uttrykk i det Vinje-inspirerte enmannstidsskriftet Fesjå fra 1935, men norsk statsborgerskap fikk han først etter krigen. En forløper for det langt mer omfattende enmannstidsskriftet Årstidene – Brev fra Kjørkelvik som kom i 13 nummer i årene 1951–1955.  
De første årene i Norge bodde han med sin første familie på Blylaget på Nesodden ved Bunnefjorden, fjorden rett sør for Oslo. Siden han var tilknyttet et miljø som arbeidet aktivt mot den tyske okkupasjonsmakten, valgte han i 1941 å flykte til Sverige. Tiden i Sverige var en vanskelig, men fruktbar tid for forfatteren. Hans andre hovedverk, Det svundne er en drøm, ble skrevet her og utgitt i Sverige med tittelen Det gångna är en dröm i 1944. En tittel som ikke er en oversettelse av den norske tittelen, siden den er en strofe hentet fra den svenske poeten Dan Anderssons verk. 
Etter krigen flyttet Sandemose tilbake til Norge sammen med sin nye kone, Eva Borgen. Sandemose hadde lenge drømt om å flytte ut av hovedstaden og tenkte først på Trysil, men paret kom over det nedlagte småbruket Kjørkelvik i Søndeled i Aust-Agder på Sørlandet og kjøpte dette.  
Etter ti gode på småbruket, begynte en tøff periode for Sandemose. Først mistet han den ene tvillingsønnen sin, Espen, og et par år senere døde også kona Eva. Sandemose har skildret hendelsene i Murene rundt Jeriko, en bok som han kaller en minnebok om disse som sto ham nær. Han flyttet så tilbake til Oslo, hvor han i 1963 giftet seg for tredje gang. Våren 1965 ble Sandemose syk og innlagt på Ullevål sykehus. Han begjærte seg flyttet til Militærhospitalet i København, hvor han døde i august samme år.  
Etter sitt tredje hovedverk, Varulven i 1958, var Sandemose på slutten av femtitallet en av de fremste kandidatene til nobelprisen i litteratur. Hovedverkene En flyktning krysser sitt spor, Det svundne er en drøm og Varulven har gitt forfatterskapet en plass i verdenslitteraturen. 
Sandemose var far til oppfinneren Bjarne Sandemose (1926–2013), bestefar til kunstneren Iben Sandemose og oldefar til filmregissøren Mikkel Sandemose. Han var også far til filosofen og forfatteren Jørgen Sandemose (1945-2019).


== Bibliografi ==


=== Romaner ===
1963 – Mytteriet på barken Zuidersee
1961 – Felicias bryllup
1960 – Murene rundt Jeriko
1958 – Varulven
1950 – Eventyret fra kong Rhascall den syttendes tid om en palmegrønn øy
1949 – Alice Atkinson og hennes elskere
1945 – Tjærehandleren
1944 – Det svundne er en drøm
1938 – Brudulje
1937 – Det stod en benk i haven
1936 – Vi pynter oss med horn
1933 – En flyktning krysser sitt spor
1931 – En sjømann går i land
1928 – Ross Dane
1927 – Klabautermanden (filmatisert i 1969, med tittelen Klabautermannen)
1924 – Mænd fra Atlanteren
1924 – Ungdomssynd


=== Fortellinger og noveller ===
1965 – Dans, dans Roselill
1946 – Agnes min deilige sommerfugl
1940 – Fortellinger fra andre tider
1939 – September
1937 – Sandemose forteller
1924 – Storme ved Jævndøgn
1923 – Fortællinger fra Labrador


=== Essays, epistler, artikler ===
1976 – Bakom står hin onde og hoster så smått
1973 – Epistler og moralske tanker
1972 – Som et nesehorn med hjernebetennelse
1960 – Murene rundt Jeriko
1954/1969 – Rejsen til Kjørkelvik
1951–1955 – Årstidene
1934–1936 – Fesjå


=== Politikk ===
1965–1966 – Verker i utvalg, I – VIII
1934 – Dødens agenter : Rustningsindustrien internasjonale


== Priser og utmerkelser ==
1959 – Doblougprisen
1948 – Gyldendals legat
1930 – Emma Bærentzens Legat
1927 – Carl Møllers Legat


== Referanser ==


== Litteratur ==
Steen Andersen: Nye forbindelser. Pejlinger i Aksel Sandemoses forfatterskab. Vordingborg: Attika 2015
Jørgen Sandemose, Flyktningen, Aschehoug (2004)


== Eksterne lenker ==
(en) Aksel Sandemose – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Aksel Sandemose på Internet Movie Database 
(no) Aksel Sandemose hos Sceneweb 
(da) Aksel Sandemose på Filmdatabasen 
(da) Aksel Sandemose på danskefilm.dk 
(da) Aksel Sandemose på danskfilmogtv.dk 
(en) Aksel Sandemose hos The Movie Database 
(no) NRK: Lydfiler med Aksel Sandemose
(no) Diktning og sannhet – artikkel i Dagbladet om sønnen Jørgens biografi
(no) Aksel Sandemose i NRK Forfatter
(no) Digitaliserte bøker av Sandemose og om Sandemose hos Nasjonalbiblioteket.