jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Viktor II

Viktor II, født Gebhard, greve av Calw, Tollenstein og Hirschnerg (født ca. 1018, død 28. juli 1057 i Arezzo) var pave fra 1055 til 1057. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var en slektning av keiser Henrik III, og var den ene av en serie tyske paver i Hildebrands reformbevegelse. 


=== Pave ===
Han ble innsatt som pave i St. Peterskirken i Roma den 13. april 1055. Hans far var en schwabisk greve, Harwig av Calw. Etter insistering fra biskop Gebhard av Regensburg, ble han 24 år gammel utnevnt til biskop av Eichstätt. I denne stillingen støttet han keiser Henriks interesser og ble en av keiserens nærmeste rådgivere. Han ble foreslått som pave av keiseren i Mainz i september 1054.
Navnet Viktor kommer fra victor, som betyr seierherre. Da han ble spurt om å ta i mot valget, stilte han som betingelse at Henrik III erklærte seg beredt til å gi Kirkestaten tilbake «det som rettelig tilkom den»; med det var ment noen områder som Henrik hadde bemektiget seg. Henrik overdro da hertugdømmet Spoleto og den delen av landskapet Marche som lå rundt Fermo, og dessuten hertugdømmet Benevento til Kirkestaten. Da først tok «seierherren» Gebhard på seg paveverdigheten.
I juni 1055 møtte Viktor keiseren i Firenze og holdt et råd som igjen satte Leo IXs fordømmelse av presteekteskap, simoni og tap av kirkelig eiendom i kraft. Det følgende året ble han kalt til keiseren, og han var sammen med Henrik III da keiseren døde i Botfeld i Harz 5. oktober 1056. Som verge for Henriks sønn Henrik IV og rådgiver for keiserinne Agnes fikk Viktor nå enorm makt, som han brukte for å opprettholde fred i keiserriket og styrke pavedømmet mot angrep fra adelen. Han døde kort etter sin hjemkomst til Italia den 28. juni 1057 i Arezzo. Han ble etterfulgt av Stefan X (Fredrik av Lothringen).
Viktor ønsket å bli begravet i katedralen i Eichstätt. Men før levningene nådde byen, ble de bemektiget av noen borgere av Ravenna, som begravet ham i kirken Santa Maria Rotonda, gravsted også for Teoderik den store.


== Referanser og fotnoter ==
Stefan IX

Stefan IX, født Fredrik av Lothringen (død 29. mars 1058 i Firenze) var pave fra august 1057 til sin død.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var sønn av hertug Gotzelo I av Nedre Lothringen, som igjen var sønn av grev Gottfried av Verdun og Mathilde av Sachsen. Han ble erkediakon i St. Lambert i Liège, men ble så kalt til Roma av pave Leo IX i 1050 og betrodd viktige oppgaver. 
Han var kansler for den romerske kirke og senere kardinal, som kardinaldiakon med tittelkirken Santa Maria in Domnica. For en tid var han pavelig legat i Konstantinopel, og var med pave Leo IX i dennes ulykksalige felttog mot normannerne. For en periode ble han tvunget i landsflyktighet under keiser Henrik II.
Ved begynnelsen av det store skisma var han abbed i Montecassino.


=== Pave ===
Han valgte navnet Stefan etter den hellige pave Stefan I, hvis liturgiske minnedag var den 2. august, samme dagen han selv ble valgt til pave.
I sitt korte pontifikat fortsatte han sin tidligere mentor Leo IXs arbeid for kirkelige reformer, som sølibatet og forbudet mot simoni. Han forsøkte også å få sin bror valgt til tysk-romersk keiser, men ble rammet av sykdom, som han bare delvis og midlertidig kom seg etter. Han planla også et felttog mot normannerne for å f¨å fordrevet dem it av Italia.
Han døde i Firenze, og ble gravlagt i byens domkirke Santa Reparata, som senere ble overbygd av den nåværende domkirke Santa Maria del Fiore.
På dødsleiet hadde han bestemt at man ikke måtte innlede det påfølgende pavevalg innen Hildebrand (senere pave Gregor VII) var rukket å komme tilbake fra sin reise til Tyskland. 
Pave Stefan IX ble etterfulgt av Nikolas II.


== Referanser og fotnoter ==
Tau (bokstav)

Tau (Τ, τ) er den nittende bokstaven i det det greske alfabetet.


== I fysikken ==
I kjernefysikken er Tau-partikler en type elementærpartikler under gruppen  Leptoner,sammen med bla. elektronet og positronet. Se tau (elementærpartikkel).


== I elektroteknikk ==
I elektronikken henviser bokstaven Tau til tidskonstanten til en kondensator eller spole.


== I matematikken ==
I matematikken er Tau det samme som 2π. Formelen er τ = 2π.
Bouzouki

Bouzouki er et gresk strengeinstrument. Bouzoukien, som kan klassifiseres som en langhalset lutt, har 3 eller fire kor (strengepar). Bouzoukien med fire kor stemmes normalt Cc Ff AA dd. På midten av 1960-tallet ble bouzoukien introdusert i Irland og opptatt i den irske folkemusikk-tradisjonen. I motsetning til gresk bouzouki er irsk bouzouki flatbunnet og stemmes som en oktavmandolin – 'G'G DD AA ee.
Ordet kommer fra moderne gresk, μπουζούκι, avledet fra Tyrkisk, bozuk ("brukket, ødelagt, ribbet) eller büzük ("innsneveret, snurpet) – og henviser til utviklingen av instrumentet, som er en videreutvikling av strengeinstrumentene saz og bağlama.


== Litteratur ==
Tobe Richards: The Greek Bouzouki Chord Bible: CFAD Standard Tuning 1,728 Chords. Cabot Books, Bristol (UK) 2007. ISBN 978-0-9553944-8-5


== Eksterne lenker ==
(en) Bouzoukis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Informationen auf zupfmusik-bw (deutsch)
Deutschsprachiges Bouzoukiforum
Groznyj

Groznyj (russisk: Гро́зный, tsjetsjensk: Соьлжa-ГІала – Solj Ghaala) er hovedstaden i den russiske republikken Tsjetsjenia. 
I 1992 hadde byen om lag 480 000 innbyggere, men etter to kriger og mer enn ti års sammenhengende uroligheter endte byen i ruiner, og folketallet ble mer enn halvert (223 000 i 2002).
Groznyj ble grunnlagt av russerne i 1818 som ett av flere fort langs elva Sunzja. Stedet var en søvnig utpost inntil kommersiell oljeproduksjon kom i gang i 1883. Det ble starten på en rivende utvikling av byen, som utviklet seg til et senter for oljeindustrien i et større område, med raffinerier, produksjonsbedrifter og servicevirksomhet tilknyttet oljeproduksjonen. Produksjonen var på sitt høyeste i 1932, da Groznyj-feltene utgjorde 1/3 av sovjetisk oljeproduksjon.
Russiske styrker angrep byen under de tsjetsjenske krigene, spesielt i 1999.   Forente Nasjoner omtalte etter dette byen som den mest ødelagte byen på jorda.  
Etter den andre Tsjetsjenia-krigen var slutt og Russland hadde erobret byen og innsatt en marionetteregjering i Tjetsjenia, bestemte Russland sin regjering å bruke betydelige ressurser på å bygge opp igjen byen. I 2005 var byen igjen koblet til landets jernbanenettverk og den lokale flyplassen startet å fly normale ruter fra 2007, tre ganger ukentlig til Moskva. Det lokale fotballaget FC Akhmat Groznyj fikk tilatelse til å spille igjen i byen i 2008, og bygget en ny moderne stadion med plass til 30 000. 


== Navn ==
Navnet Groznyj betyr skremmende eller truende, det samme ordet som i Ivan Groznyj, bedre kjent som Ivan Den Grusomme.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Grozny – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Anápolis

Anápolis er by og en kommune i delstaten Goiás i sentral-vestregionen av Brasil. Anápolis er den nest største byen delstaten. Força Aérea Brasileira (Brasils luftforsvar) har hovedkvarter i byen.  Anápolis ligger 45 minutters kjøring fra delstatshovedstaden Goiânia og om lag 150 minutter fra landets hovedstad Brasília.


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Anápolis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Campinas

Campinas er en kommune i delstaten São Paulo i sørøstregionen av Brasil. Byen ble grunnlagt den 14. juli 1774 av Barreto Leme. Innbyggertallet lå i 2000 på om lag 968 000, hvor over 98 prosent bor i forstedene.  Campinas er delstatens nest største by. Kommunen dekker et areal på 801 km². 
Operakomponisten Carlos Gomes (1836–1896) ble født i byen.


== Galleri ==

		
		

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
bildegalleri
Offisielt nettsted 
(en) Campinas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Campinas – galleri av bilder, video eller lyd på Commons  (portugisisk)
Gjeterhunder

Gjeterhunder og kveghunder (FCI gruppe 1) eller bruks-, hyrde- og gjeterhunder (NKK) er en gruppe med hunder som består av de to undergruppene fårehunder og kveghunder, avhengig av formålet rasene opprinnelig ble avlet for. Sveitsiske kveghunder (sennenhunder) inngår ikke i inndeling, men er inkludert i FCIs gruppe 2. 
Prototypen på en fårehund kan sies å være en mellomstor, hurtig hund med stor kapasitet, alá border collie. FCIs undergruppe fårehunder består av en broket samling ulike hunder og typer, som helt eller delvis kan mangle et felles opphav hva avlformål, anatomi og morfologi angår.


== Seksjon 1: fårehunder ==
Seksjonen med fårehunder er ikke så homogen som FCIs inndeling skulle tilsi. Mange av rasene avles ikke lenger som fårehunder, men snarere for sine generelle brukshundegenskaper. Flere av rasene er typiske gårds-, vakt- og vokterhunder, og noen av disse er populære som tjenestehunder og familiehunder. Schäferhund er et eksempel på dette, og rasen kan vel best karakteriseres som en meget allsidig brukshund, men med svært begrensede forutsetninger som fårehund.

Australian kelpie
Australian Shepherd
Bearded collie
Beauceron
Belgisk fårehund (fellesbetegnelse)
Groenendael
Laekenois
Malinois
Tervueren
Bergamasco
Border collie
Briard
Chodský pes
Collie korthåret
Collie langhåret
Hollandsk gjeterhund (fellesbetegnelse)
Hollandsk gjeterhund, korthåret
Hollandsk gjeterhund, langhåret
Hollandsk gjeterhund, strihåret
Hvit gjeterhund
Katalansk gjeterhund
Komondor
Kroatisk gjeterhundMallorcansk gjeterhund
Maremma
Mudi
Old english sheepdog
Picard
Polsk owczarek nizinny
Polsk owczarek podhalanski
Portugisisk gjeterhund
Puli
Pumi
Pyreneisk gjeterhund
Pyreneisk gjeterhund glatthodet
Romanian carpathian shepherd dog
Romanian mioritic shepherd dog
Saarloos wolfhond
Schapendoes
Schipperke
Schäferhund
Shetland sheepdog
Slovakisk cuvac
Sydrussisk ovtcharka
Tsjekkoslovakisk ulvehund (forbudt i Norge)
Ungarsk kuvasz
Welsh corgi cardigan
Welsh corgi pembroke


== Seksjon 2: kveghunder ==
Seksjonen med kveghunder består av hunder som tradisjonelt har blitt avlet som gjeterhunder for kveg, men mens de australske og azoriske kveghundene fortsatt brukes til slike formål, så må den flamske bouvieren i dag snarere kunne kalles en allsidig brukshund. De sveitsiske sennenhundene inkluderes ikke i FCIs gruppe 1.

Australian cattledog
Australian stumpy tail cattle dog
Bouvier des ardennes
Bouvier des flandres
Bouvier de roulers (ikke anerkjent av FCI)
Lancashire Heeler
Identifikator

Identifikator et konsept som benyttes mye i informatikk. Konseptet er helt analogt med konseptet navn.
En identifikator er en streng som gir navn til en entitet som et dataprogram, en variabel, en klasse, et objekt, en funksjon, en prosedyre el.l. I programmeringsspråk utgjør identifikatorer leksikalske enheter (atomer).


== Eksterne lenker ==
Identifikatorer – Hvordan genfinder man digitale objekter? Arkivert 14. juni 2018 hos Wayback Machine.
Aritmetikk

Aritmetikk (fra gresk αριθμός, arithmos = tall/siffer) betegner vanligvis den gren av (eller forløperen for) matematikken som omhandler elementære operasjoner på tall. Blant matematikere benyttes ofte ordet som et synonym for tallteori.
De fire vanlige aritmetiske operasjonene er:

addisjon (pluss +)
subtraksjon (minus, − eller -)
multiplikasjon (ganger, × eller · eller *) og
divisjon (dele, / eller ÷)Noen ganger inkluderes også potenser (opphøyd), prosent, kvadratrot og logaritmer.
Aritmetikken til naturlige tall, heltall, rasjonale tall (i form av brøker) og reelle tall læres i grunnskolen. Herunder manuelle oppskrifter (algoritmer) for operasjonene med penn og papir. Siden 1970-tallet har bruken av digitale verktøy (kalkulatorer, PCer, apper på mobiltelefoner) overtatt for penn og papir. Mange vil mene at manuelle oppskrifter likevel har sin plass i skolen fordi det bidrar til økt tallforståelse og gjør de fleste elevene bedre rustet i hverdag og på jobb til å foreta cirka-beregniger raskt i hodet.
Innenfor aritmetikk opererer man med de fire regneartene, som omfatter addisjon, subtraksjon, multiplikasjon og divisjon. Operandene i de tre første regneartene har to sett med navn som ikke bør blandes sammen og brukes samtidig. Med dette menes blant annet at det ikke er tradisjon for å kalle operandene i og resultatet av et addisjonsstykke for addend + ledd = sum.

addisjon
addend + addend = sum
ledd + ledd = sum
subtraksjon
minuend − subtrahend = differanse
ledd − ledd = differanse
multiplikasjon
multiplikand × multiplikator = produkt
faktor × faktor = produkt
divisjon
dividend / divisor = kvotient
teller / nevner = kvotientHver av disse regneartene utfører en matematisk operasjon på to tall for å danne et tredje. 
I digitale verktøy brukes ofte tegnene - istedenfor − og * istedenfor × og på kalkulatorer vises ofte ÷ istedenfor /.
Chipping Sodbury

Chipping Sodbury er en liten markedsby og enhetlig myndighet i South Gloucestershire, England. Byen ble grunnlagt på 1100-tallet av William le Gros, 1. jarl av Albemarle. Landsbyene Old Sodbury og Little Sodbury ligger rett ved. I 2001 viste folketelling en befolkning på 5 066 innbyggere, men i det siste tiåret har byen blitt del av en langt større område med tettbebyggelse grunnet den raske ekspansjonen av den nærliggende byen Yate, som den er blitt sammenhengende med i vest. Ved folketellingen i 2011 var befolkningen på 5045 innbyggere, men kombinert med Yate er det en felles befolkning på 26 855.
I nærheten av byen ligger den beryktede jernbanetunnelen Chipping Sodbury-tunnelen. Den fire km lange tunnelen åpnet i 1902, er er kjent for å bli oversvømt i perioder med mye regn, noe som fører til store forsinkelser i jernbanetrafikken til og fra det sørlige Wales. Byen hadde en egen jernbanestasjon fra 1903 til 1961.
Det mest kjente bysbarnet er forfatteren J.K. Rowling.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Chipping Sodbury – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  Chipping Sodbury hos Wikivoyage

Chipping Sodbury i Open Directory Project
South Gloucestershire

South Gloucestershire er et administrativt distrikt i Gloucestershire i England. Det ble opprettet i 1996 da grevskapet Avon ble oppløst, ved at distriktene Kingswood og Northavon ble slått sammen. Distriktet har status som enhetlig myndighet, og administreres derfor ikke som en del av grevskapet. 
Området er et transportknutepunkt for det sørlige England, da motorveiene M4 og M5 krysser hverandre der. Andre viktige veier som går gjennom distriktet er A38 og M32. Det er også flere viktige jernbanelinjer som går gjennom South Gloucestershire. Det to broene over Severn har sine østlige ender i South Gloucestershire.


== Større byer i distriktet ==
Bradley Stoke
Filton
Kingswood
Thornbury
Yate


== Mindre byer og landsbyer i distriktet ==
Abson, Acton Turville, Almondsbury, Alveston, Aust, Awkley
Badminton, Bagstone, Bitton, Bridgeyate
Cadbury Heath, Catbrain, Charfield, Chipping Sodbury, Churchend, Coalpit Heath, Codrington, Cold Ashton, Cowhill, Cromhall
Dodington, Downend, Doynton, Duckhole, Dyrham
Easter Compton, Elberton, Engine Common
Falfield, Frampton Cotterel
Gaunt's Earthcott
Hawkesbury, Hawkesbury Upton, Hill, Hillesley, Hallen, Hambrook, Hanham, Harry Stoke, Hinton, Horton
Ingst, Iron Acton, Itchington
Latteridge, Little Badminton, Little Sodbury, Little Stoke, Littleton-upon-Severn, Longwell Green
Marshfield, Milbury Heath, Upper and Lower Morton
Nibley, Northwick
Oldbury Naite, Oldbury-on-Severn, Old Down, Oldland, Old Sodbury, Olveston, Over
Patchway, Pilning, Pucklechurch
Rangeworthy, Redwick, Rockhampton, Rudgeway
Severn Beach, Shepperdine, Siston, Soundwell, Stoke Gifford
Tockington, Tormarton, Tortworth, Tresham, Tytherington
Upton Cheyney
Wapley, Warmley, West Littleton, Westerleigh, Whitfield, Wick, Wickwar, Winterbourne


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) South Gloucestershire District – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kompleksitetsteori

Kompleksitetsteori er den delen av informatikken som omhandler ressursene som trengs for å løse et bestemt problem. De vanligste ressursene er tid (hvor mange operasjoner som må utføres for å løse problemet) og plass (hvor mye minne som trengs for å løse et problem). Andre typer ressurser kan også analyseres, f.eks. hvor mange parallelle prosessorer som trengs for å løse et parallelt problem. Kompleksitetsteori skiller seg fra beregnbarhetsteori, som omhandler hvorvidt et gitt problem i det hele tatt kan løses, uavhengig av ressursene som kreves.
Et enkelt «problem» er en fullstendig mengde av relaterte spørsmål, der hvert spørsmål er en streng av endelig lengde. For eksempel, er problemet FAKTORISER: «Gitt et heltall skrevet på binær form, finn alle primtallsfaktorene til det tallet.» Et bestemt spørsmål kalles en instans av problemet. For eksempel er «Finn alle primtallsfaktorene til tallet 15» en instans av problemet FAKTORISER.


== O-notasjon ==
Tidskompleksiteten til et problem er antall steg som må utføres for å løse en instans av problemet som funksjon av problemets størrelse (vanligvis målt i antall bit) ved bruk av den mest effektive algoritmen. For å få en intuitiv forståelse av dette, betrakt eksemplet med en instans som er n bit lang som kan løses med n² steg. I dette eksemplet vil vi si at problemet har tidskompleksitet n². Det eksakte antall steg vil naturligvis avhenge av hva slags maskin eller språk som blir brukt. For å unngå dette problemet bruker man vanligvis Stor O-notasjon. Dersom et problem har tidskompleksitet O(n²) på en typisk maskin, vil det også ha O(n²) på de fleste andre maskiner.
Å klippe gress har for eksempel lineær kompleksitet fordi det tar dobbelt så lang tid å klippe et dobbelt så stort areal. Å slå opp i en ordbok har derimot logaritmisk kompleksitet fordi en dobling av ordbokens størrelse bare krever ett ekstra oppslag (oppslag midt i ordboken vil redusere problemet til det halve).


== Kompleksitetsklasser ==

Man skiller gjerne på optimaliseringsproblemer og beslutningsproblemer. Et optimaliseringsproblem spør om det finnes en optimal verdi; et beslutningsproblem om det finnes en løsning, der svaret enten er ja eller nei. Disse problemene kan igjen kategoriseres i ulike kompleksitetsklasser, relatert etter hvor vanskelig det er å løse dem. Eksempler på kompleksitetsklasser er P, NP, NP-hardt.


== Se også ==
Kaosteori
Streng

Streng betegner vanligvis en tråd som benyttes for å binde sammen eller henge opp noe med og som består av et materiale som tåler strekkbelastning uten å ryke eller tøyes.
Ordet har også mer spesifikk betydning innen ulike akademiske disipliner.
Visse musikkinstrumenter er også utstyrt med en eller flere strenger, som kan være fremstilt av sener eller tarmer fra dyr, plantemateriale eller metall, eller en kombinnasjon av slike materialer. Strengene festes til instrumentet slik at strengen står i spenn. Musikeren frembringer toner ved å klimpre på strengen(e), eller stryke en bue over strengen(e), eller eventuelt trykke eller slå på en tangent festet til en hammer som slår mot strengen.
Ordet streng kan også brukes i overført betydning om en sekvens av ord eller andre elementer, for eksempel brukes betegnelsen søkestreng i forbindelse med søk på Internett, og betegnelsen ordstreng brukes innen lingvistikken.


== Se også ==
Streng (informatikk)
Ståltråd
Strengeinstrument
Strykeinstrument
Tangentinstrumenter
Strandå/Os landskapsvernområde

Strandå/Os landskapsvernområde ligger i Kjerringøy i Bodø kommune i Nordland.  Landskapsvernområdet har dyrelivsfredning på grunn av et sårbart fugleliv i dalføret. Området ble opprettet i 1983 og er på 16,6 km².
Landskapsvernområdet grenser til Strandåvassbotn naturreservat. Naturreservatet omfatter dalbunnen og vannene, mens landskapsvernområdet omfatter liene og fjellsidene rundt.
Glomådeltaet landskapsvernområde

Glomådeltaet landskapsvernområde ligger i Rana kommune i Nordland. Landskapsvernområdet ligger i Langvassgrenda og består av deltaet der elvene Glomåga og Nordelva renner ut i Langvatnet. Området har dyrelivsfredning på grunn av det er et våtmarksområde med fugleliv og en verdifull myr-/sumpvegetasjon. Området ble opprettet i 1997 og er på 5,9 km².
Fylkesvei 355 gjør en sving innom landskapsvernområdet på nordsiden.


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus: Glomådeltaet landskapsvernområde med fuglelivsfredning
Østerdalen landskapsvernområde

Østerdalen landskapsvernområde ligger i Bodø og Saltdal kommuner i Nordland.  Landskapsvernområdet har plantelivsfredning da det er et vakkert landskap med interessant zoologi, geologi og dyreliv. Området ble opprettet i 1983 og er på 25,5 km².
Kvikkleirøyran landskapsvernområde

Kvikkleirøyran landskapsvernområde ligger øst for Herøyholmen i Herøy kommune i Nordland.  Landskapsvernområdet har plantelivsfredning da det er et kystlandskap med variert havstrandsvegetasjon. Området ble opprettet i 2002 og er på 2,7 km² landareal, hvorav 1,2 km² sjøareal.


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus: Kvikkleirøyran landskapsvernområde med plantelivsfredning
Sandværet landskapsvernområde

Sandværet landskapsvernområde ligger i Lurøy kommune i Nordland.  Landskapsvernområdet har plantelivsfredning da det er et kystlandskap med variert havstrandsvegetasjon og rike kalkberg. Området ble opprettet i 2002 og er på 6,8 km², hvorav 5,9 km² sjøareal.


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus: Sandværet landskapsvernområde
Øya/Langholmen landskapsvernområde

Øya/Langholmen landskapsvernområde ligger nord for Inndyr i Gildeskål kommune i Nordland.  Landskapsvernområdet har plantelivsfredning da det er et kystlandskap med variert havstrandsvegetasjon samt rikmyr. Området ble opprettet i 2002 og er på 1,4 km², hvorav 0,6 km² sjøareal.


== Eksterne lenker ==
(no) Øya/Langholmen landskapsvernområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Skipsfjord landskapsvernområde

Skipsfjord landskapsvernområde ligger i Karlsøy kommune i Troms. Landskapsvernområdet har plantelivsfredning og ble opprettet i 1978. Det er på 54,1 km² landareal og 10,7 km² sjøareal. 
Formålet med vernet er å «bevare et vakkert naturområde med kulturlandskap som er typisk for de ytre kyststrøkene i Troms med et upåvirket vassdrag, vitenskapelig interessante geologiske forekomster og et karakteristisk og til dels rikt plante- og dyreliv.» Verneområdet omfatter Skipsfjorden innenfor en linje mellom Skotallneset og Kvalkjeften, samt Skipsfjorddalen og den delen av fjellene på Vanna som har avrenning til Skipsfjord. 
Skipsfjorddalen har et relativt flatt terreng med rike moltemyrer. Dalen er også kjent som et godt område for rypejakt. Gjennom dalen renner den lakseførende Skipsfjordelva. På strandflata innerst i fjorden ligger tre fraflyttede gårder: Røyrnes ligger lengst vest, ved munningen av elva ligger Skipsfjord, og nord for denne igjen ligger Nygård. Gårdene har ikke vært i drift siden 1967, og benyttes i dag til fritidsformål. Det finnes også et antall hytter av nyere dato i området. 
Det ble i 2004 registrert til sammen 72 fuglearter og 12 arter pattedyr i Skipsfjord landskapsvernområde, og 13 av fugleartene og et av pattedyrene (oter) har rødlistestatus.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk rødliste, Direktoratet for naturforvaltning, 2009.
Markslagsstatistikk, Skipsfjord landskapsvernområde med dyrelivsfredning, Norsk institutt for skog og landskap, 2007
(no) Skipsfjord landskapsvernområde i Miljødirektoratets nettsted Naturbase, Direktoratet for naturforvaltning. Faktaark med kart over området.
Biologisk mangfold i Karlsøy kommune, NINA rapport 208, Norsk institutt for naturforskning, 2007.
Arapiraca

Arapiraca er en by og kommune i delstaten Alagoas i nordøstregionen av Brasil. Byen ble etablert i 1924 og er den nest største byen i Alagoas. Arapiraca er hovedsakelig kjent for sin tobakksindustri og blir av og til omtalt som «Brasils tobakkshovedstad».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Arapiraca – kategori av bilder, video eller lyd på Commons