jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
IMovie

iMovie er et av fem programmer i Apples programpakke iLife for Apple Macintosh som lar brukerne redigere sine egne filmer.
iMovie tilbyr et enkelt og oversiktlig brukergrensesnitt for redigering av video med mulighet for å legge til effekter, overganger, musikk og lyd. Programmet gir også brukeren mulighet til å eksportere den redigerte filmen til formater beregnet på å sendes via e-post, lagres på en webside, YouTube, CD-ROM/DVD-plate, eller tilbake til mediet brukeren importerte fra.


== Historie ==


=== iMovie 5 ===
11. januar 2005 lanserte Apple iMovie HD som en del av iLife '05. Noen nye funksjoner:

Redigere film i HD
Full-skjerm visning
Et videospor og to lydspor
Eksportere en film eller scene som en QuickTime film, dele den via e-post, Bluetooth eller .Mac hjemmeside, eller sende tilbake til kamera


=== iMovie 6 ===
iMovie 6 ble lansert i januar 2006 som en del av iLife '06. Noen nye funksjoner:

Video podcasts og blog (integrert med iWeb)
Nytt utsenende basert på  iTunes 5 og 6


=== iMovie 7 ===
iMovie 7.0 ble lansert i august 2007 som en del av  iLife '08. Noen nye funksjoner:

Hele programmet er laget på nytt slik at det skal bli enklere å redigere film
Nytt brukergrensesnitt
Nytt dock ikon
En ny funksjon kalt skimming som gjør at man kan bla gjennom et klipp raskt
Støtte for å imortere film fra AVCHD og HDV
Eksportere rett til YouTube og Apple TV


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) IMovie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Filevault

FileVault sikrer hjemmemappene i Mac OS X (fra versjon 10.3) med krypteringsteknologien AES-128. Denne sikkerhetsfunksjonen kan brukeren selv velge om han/hun ønsker å benytte seg av, og dersom den aktiveres vil FileVault automatisk kryptere og dekryptere innholdet i hjemmemappen til brukeren.


== Eksterne lenker ==
Om FileVault på Apples nettsider
Ebel es-Saqi

Ebel es-Saqi, egentlig: Ebel el-Saqi, eller Ibl es-Saqi, (arabisk: إبل السقي) er en landsby i distriktet Marjayoun i guvernementet Nabatiye i Sør-Libanon. Navnet betyr «stedet hvor dyrene kommer for å drikke». Befolkninga er på ca. 2000 personer (1990), og de er hovedsakelig kristne og drusere. Byen ligger 720 moh. på en åsrygg vest for elva Hasbani. Landsbyen har tre kirker, en greskortodoks, en katolsk og en protestantisk. Ebel es-Saqi var hovedkvarter for den norske infanteribataljonen Norbatt fra 1978 til 1998, og fikk i denne perioden et voldsomt økonomisk oppsving med mange forretninger, restauranter, frisørsalonger og vaskerier. Etter at Norbatt trakk seg ut, falt bunnen ut av forretningslivet. Inderne som tok over etter nordmennene, har begrenset kjøpekraft, så nesten alle butikkene er lagt ned. I nordre del av byen ligger Norbatts plass til ære for de norske styrkene.
I 1991 ble de fleste forlegningene flyttet ut av Ebel es-Saqi til en ås nord for byen, Jabal Qalaat Jabbour, som i norsk oversettelse har fått navnet Falkehøyden. 
Ordfører (valgt i mai 2004) var Ryad Abu Samra (død 28. november 2006).


== Vennskapsbyer ==
 Kongsvinger


== Eksterne lenker ==
Satellittfoto over Ebel es-Saqi med lokalisering av bygninger og posisjoner under Norbatt  https://web.archive.org/web/20050609082601/http://radionorge.jankrogh.com/
Nils Georg Fosland

Nils Georg Fosland (født 14. mars 1944 i Skrova) er en norsk hæroffiser. Han var elev BSIN 1964–65, og han har tjenestegjort bl.a. som sjef KP A ved BN I / BRIG N, som instruktør ved Krigsskolen, sjef for Norbatt 19 og 20 i 1987 - 1988 og oberst I/Sjef BRIG N 1990–92.
Fosland ble utnevnt til generalmajor den 15. mars 1996 og beordret som sjef for 6. divisjon. Videre var han sjef for Distriktskommando Nord-Norge/Landkommandør for Nord-Norge fra april 1999 og sjef for landstridskreftene i Sør-Norge/fungerende øverstkommanderende i Sør-Norge fra 2001. 


== Referanser ==


== Se også ==
Norbatts bataljonssjefer
Vaniljerotfamilien

Vaniljerotfamilien (Monotropaceae) var en plantefamilie i ordenen Ericales. Den omfattet 15 arter fordelt på 10 planteslekter. I Norge vokser 2 arter i slekten vaniljerot (Monotropa)


== Eksterne lenker ==
(en) Vaniljerotfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Vaniljerotfamilien hos ITIS 
(en) Vaniljerotfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Monotropaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Akantusfamilien

Akantusfamilien er en plantefamilie i ordenen Lamiales. Den omfatter ca. 250 planteslekter. Familien omfatter en del prydplanter, særlig i slekten Acanthus.
De fleste artene er terrestriske, men slektene Hygrophila og Justicia har også limniske medlemmer. Avicennia er mangrover.


== Eksterne lenker ==
(en) Akantusfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Akantusfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Akantusfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Akantusfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Akantusfamilien hos Dyntaxa 
(en) Akantusfamilien hos Fossilworks 
(en) Akantusfamilien hos ITIS 
(en) Akantusfamilien hos NCBI 
(en) Akantusfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Akantusfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Acanthaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Stryknintrefamilien

Stryknintrefamilien (Strychnaceae) er en tidligere anerkjent plantefamilie, som idag anses som en underfamilie i den store familien Loganiaceae. Denne overordnede familien er på sin side sannsynligvis en klade i ordenen Gentianales. 
Stryknintre-underfamilien omfatter ca. 250 arter fordelt på fire planteslekter. De fleste artene er giftige, særlig arter i slekten Strychnos som inneholder stryknin.


== Kulturhistorie ==
I kinesisk medisin ble noen arter benyttet mot Ascaris lumbricoides, ved forgiftninger og ved visse fødselsskader. 
På 1600-tallet bragte spanske jesuitter frø fra en av artene til Europa. Den arten det da dreide seg om, var Strychnos ignatia, oppkalt etter Ignatius av Loyola, grunnlegger av jesuittordfenen.
I Europa ble plantens innhold snart benyttet i folkemedisinen mot magesmerter, kramper, lever-, milt- og tarm-sykdommer.


== Kjente slekter ==
Stryknin (Strychnos)


== Eksterne lenker ==
(en) Stryknintrefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Stryknintrefamilien hos Fossilworks 
(en) Stryknintrefamilien hos ITIS 
(en) Stryknintrefamilien hos NCBI 
(en) Stryknintrefamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Stryknintrefamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Strychnos – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Strychnos – detaljert informasjon på Wikispecies
Kuleblomslekta

Kuleblomslekta (Globularia) er ei planteslekt.
Slekta ble tidligere regnet til en egen familie, kuleblomfamilien (Globulariaceae), sammen med Poskea fra Afrikas horn. I nyere systematikk er kuleblomfamilien inkludert i den utvidede kjempefamilien (Plantaginaceae). 
Globularia er for det meste flerårige urter, men det er også noen dvergbusker i slekta. Bladene er spredte og helrandete. De små blomstene har to lepper og sitter i tette, runde hoder omgitt av et svøp av høyblad. Slekta er utbredt i Europa, Nord-Afrika, Sørvest-Asia og Makaronesia. Ingen av artene finnes i Norge, men kuleblom (Globularia vulgaris) vokser på de svenske øyene Öland og Gotland.


== Litteratur ==
C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. s. 374–375. ISBN 82-512-0355-4. 
L. Carles og L. Thébault (2010). Guide de la flore des Alpes-Maritimes: du Mercantour à la Méditerranée. Gilleta•nice-matin. s. 272. ISBN 978-2-915606-74-4. 
«Globularia». Flora iberica (PDF) (spansk). XIV. Madrid: RJB/CSIC. s. 7–20. 
K. Marhold (2011). «Globularia». – In: Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. Besøkt 2. juni 2022. 
«Globulariaceae DC.». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) The families of flowering plants. Besøkt 3. juni 2022. 


== Eksterne lenker ==
(en) Globularia i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Globularia hos Artsdatabanken 
(sv) Globularia hos Dyntaxa 
(en) Globularia hos NCBI 
(en) Globularia hos The International Plant Names Index 
(en) Globularia hos Tropicos 
(en) Kategori:Globularia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Globularia – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Globularia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Flora Europaea – Globularia
Ingefærfamilien

Ingefærfamilien (Zingiberaceae) er en plantefamilie i ordenen Zingiberales. Den omfatter ca. 700 arter fordelt på 45 planteslekter. Fra ingefærfamilien kommer krydderplanter som galangal, gurkemeie, ingefær, guineapepper og kardemomme. Mange arter dyrkes som prydplanter i varme strøk, for eksempel Hedychium gardnerianum.


== Eksterne lenker ==
(en) Ingefærfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Ingefærfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Ingefærfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Ingefærfamilien hos Dyntaxa 
(en) Ingefærfamilien hos Fossilworks 
(en) Ingefærfamilien hos ITIS 
(en) Ingefærfamilien hos NCBI 
(en) Ingefærfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Ingefærfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Zingiberaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Zingiberaceae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Zingiberaceae – beskrivelse i: L. Watson & M.J. Dallwitz (1992–), The families of flowering plants.
Zingiberaceae – beskrivelse i: Stevens, P. F. (2001–),  Angiosperm Phylogeny Website.
Keiserkrigen

Keiserkrigen refererer til Danmark-Norges deltagelse i tredveårskrigen. Kong Christian IV var egentlig mest interessert i å forhindre at den svenske konge kom til å stå i spissen for alliansen mot den tyske keiser.
Tross Riksrådets motstand brakte han Danmark-Norge inn i den tyske religionskrig  mellom protestanter og katolikker, på protestantenes side. Deltakelse i krigen var dels på initiativ fra den engelske kong Jacob. I 1626 led han et forsmedelig nederlag ved Lutter am Barenberg. Etter det første store slag hadde han kun 80 ryttere tilbake av en hær på 20 000 mann. Året etter ble Jylland besatt og utplyndret av den tyske keisers tropper under general Wallenstein, og landet var på randen av ruin. Ved freden i Lübeck 1629 slapp kongen med skrekken; men måtte love ikke fremover å blande seg i de tyske forhold.


== Referanser ==
Siggerud

Siggerud er et tettsted i Nordre Follo kommune i Viken fylke. Tettstedet har 1 493 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger omtrent åtte kilometer øst for Kolbotn og ca. elleve kilometer nord for Ski sentrum. Til Siggerud regnes også bebyggelse langs nordre del av Siggerudvegen og Enebakkvegen i Nordre Follo kommune, dvs. områdene Fjell, Bru og Roland- Brokkenhusgrenda.
I tettstedet Siggerud ligger blant annet Siggerud kirke og Siggerud skole. På Siggerud ligger det også et treningsanlegg med hall, fotballbane, skatepark og en bane for sykling, samt  mange turruter langs vannet og i skogen. Kollektivtransporttilbudet utgjøres av busslinjene 550 Oslo-Enebakk og 515 Ryen - Ski Stasjon, der bussene møtes med mulig bytte ved Klemetsrud skole. Komiker Herman Flesvig, alpinisten Lasse Kjus, pop-artisten Christian Ingebrigtsen, dyrlegen Trude Mostue og skuespiller, journalist og programleder i NRK Christian Strand vokste alle opp på Siggerud.
Kulturtilbudene på Siggerud omfatter Siggerud Skolekorps, Siggerud Idrettslag, Siggerud Storband, Siggerud Pensjonistforening, Siggerud Klatreklubb og Siggerud Speidergruppe.


== Referanser ==
Honningurtfamilien

Honningurtfamilien (Hydrophylloideae ev. Hydrophyllaceae) oppfattes i noen nyere systemer som en underfamilie i rubladfamilien. Gruppa har tidligere vært behandlet som en uplassert familie direkte under kurvplante-kladen Asteridae, men tilhører trolig ordenen Asterales. Honningurtfamilien omfatter ca. 250 arter fordelt på 17 planteslekter. Hageblomstene honningurt og barneøye hører til her.


== Eksterne lenker ==
(en) Honningurtfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Honningurtfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Honningurtfamilien hos Dyntaxa 
(en) Honningurtfamilien hos Fossilworks 
(en) Honningurtfamilien hos ITIS 
(en) Honningurtfamilien hos NCBI 
(en) Honningurtfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Honningurtfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Hydrophyllaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Jernurtfamilien

Jernurtfamilien (Verbenaceae) er en plantefamilie i ordenen Lamiales. Den omfatter ca. 1.200 arter fordelt på 30 planteslekter. Noen arter i slekten Verbena dyrkes som hageplanter.


== Kjente slekter ==
Lantana
Verbena


== Eksterne lenker ==
(en) jernurtfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) jernurtfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) jernurtfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) jernurtfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) jernurtfamilien hos Dyntaxa 
(en) jernurtfamilien hos Fossilworks 
(en) jernurtfamilien hos ITIS 
(en) jernurtfamilien hos NCBI 
(en) jernurtfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) jernurtfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Verbenaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Sommerfuglbuskfamilien

Sommerfuglbuskfamilien (Buddlejaceae) var en plantefamilie i leppeblomstordenen (Lamiales). Den omfattet ca. 150 arter fordelt på 9 slekter. Familien er ikke anerkjent i APG IV-systemet, og slektene er flyttet til andre familier. Den mest kjente, sommerfuglbuskslekta (Buddleja), er flyttet til brunrotfamilien (Scrophulariaceae), mens flere andre nå er i fagerblomstfamilien (Gesneriaceae).


== Litteratur ==
«Buddlejaceae Wilhelm». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) The families of flowering plants. Besøkt 29. mai 2022. 


== Eksterne lenker ==
(en) Sommerfuglbuskfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Sommerfuglbuskfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Sommerfuglbuskfamilien hos Dyntaxa 
(en) Sommerfuglbuskfamilien hos Fossilworks 
(en) Sommerfuglbuskfamilien hos ITIS 
(en) Sommerfuglbuskfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Sommerfuglbuskfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Lamiales – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Magnoliafamilien

Magnoliafamilien (Magnoliaceae) er en plantefamilie i ordenen Magnoliales. Den omfatter ca. 230 arter fordelt på 2 (eller 7) planteslekter. Artene i magnoliafamilien er blant de mest primitive blomsterplantene. Det mest slående er at de blomstrer direkte på kvistene (uten stilk). Magnolia dyrkes en del som hageplante.
Enkelte regner de to slektene som underfamilier, det vil si:

Magnolioideae, med Magnolia som viktigste slekt, av enkelte regnet som den eneste.
Liriodendroidae, med Liriodendron (tulipantrær) som eneste slekt.En hovedforskjell mellom arter i magnoliafamilien og andre familier av blomsterplanter, er at magnoliafamiliens blomster har fruktemner arrangert i spiralposisjon snarere enn i ring. Her likner magnolia-artene mer på fossile former, og synes å utgjøre en mer basal form.


== Taksonomi ==
En del forskere deler artene i magnoliafamilien inn i  en rekke slekter fordelt på de to underfamiliene. En slik inndeling kan se slik ut:
Magnoliafamilien
Subfamilie Magnolioideae
Tribus Magnolieae
Slekt Kmeria (5 arter)
Slekt Magnolia (128 arter)
Slekt Manglietia (29 arter)
Slekt Pachylarnax (2 arter)
Tribus Michelieae
Slekt Elmerrillia (4 arter)
Slekt Michelia (49 arter)
Subfamilie Liriodendroidae
Slekt Liriodendron (2 arter)Det er derimot vanlig å regne alle slektene i underfamilien Magnolioideae inn i Magnoliaslekten, og de to siste artene til Liriodendron-slekten.


== Eksterne lenker ==
(en) Magnoliafamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Magnoliafamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Magnoliafamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Magnoliafamilien hos Dyntaxa 
(en) Magnoliafamilien hos Fossilworks 
(en) Magnoliafamilien hos ITIS 
(en) Magnoliafamilien hos NCBI 
(en) Magnoliafamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Magnoliafamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Magnoliaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Magnoliaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Annonaceae

Annonaceae er en plantefamilie i ordenen Magnoliales. Den omfatter 126-135 planteslekter og inntil 2.500 arter. 
Fra denne familien kommer fruktene cherimoya (Annona cherimola) og atemoya (Annona cherimola × squamosa), ofte kalt sukkerepler. Flere slekter, som Annona, Rollinia, Uvaria og Asimina, gir spiselige frukter. Største slekt er Gutteria med anslagsvis 260 arter, mens Annona er typeslekten for familien.
Arte fra Latin-Amerika er godt utforsket, mens mindre er kjent ved de mange artene fra Sørøst-Asia. 


== Eksterne lenker ==
(en) Annonaceae – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Annonaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Annonaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Annonaceae hos Artsdatabanken 
(sv) Annonaceae hos Dyntaxa 
(en) Annonaceae hos Fossilworks 
(en) Annonaceae hos ITIS 
(en) Annonaceae hos NCBI 
(en) Annonaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Annonaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Annonaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Annonaceae , i: M Watson og L J Dallwitz (1992–), The Families of Angiosperm Plants.
Linfamilien

Linfamilien omfatter åtte planteslekter. Fra denne familien får vi tekstilfiber (lin), linfrø og linolje.


== Eksterne lenker ==
(en) Linfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Linfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Linfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Linfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Linfamilien hos Dyntaxa 
(en) Linfamilien hos Fossilworks 
(en) Linfamilien hos ITIS 
(en) Linfamilien hos NCBI 
(en) Linfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Linfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Linaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Perikumfamilien

Perikumfamilien (Clusiaceae eller Hypericaceae) er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 1000 arter fordelt på 40 planteslekter. Arter av perikum brukes noe som krydder i likører.
I Norge finnes flere arter i perikumslekten (Hypericum).


== Eksterne lenker ==
(en) Clusiaceae – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Clusiaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Clusiaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Clusiaceae hos Artsdatabanken 
(sv) Clusiaceae hos Dyntaxa 
(en) Clusiaceae hos Fossilworks 
(en) Clusiaceae hos ITIS 
(en) Clusiaceae hos NCBI 
(en) Clusiaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Clusiaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Clusiaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Vortemelkfamilien

Vortemelkfamilien (Euphorbiaceae) er en plantefamilie i ordenen Malpighiales. Den omfatter ca. 5000 arter fordelt på 300 planteslekter. Kjente potteplanter som julestjerne, castor og kroton kommer fra vortemelkfamilien.


== Eksterne lenker ==
(en) vortemelkfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) vortemelkfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) vortemelkfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vortemelkfamilien hos Artsdatabanken 
(sv) vortemelkfamilien hos Dyntaxa 
(en) vortemelkfamilien hos Fossilworks 
(en) vortemelkfamilien hos ITIS 
(en) vortemelkfamilien hos NCBI 
(en) vortemelkfamilien hos The International Plant Names Index 
(en) vortemelkfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Euphorbiaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Myrtefamilien

Myrtefamilien (Myrtaceae) er en plantefamilie i ordenen Myrtales. Den omfatter mellom 3000 og 5000 arter fordelt på 130-150 planteslekter. Artene finnes stort sett i Australia og Amerika. Arten Eucalyptus regnans kan bli mer enn 100 meter høy og regnes av mange som verdens høyeste blomsterplante.


== Kjente slekter ==
Blepharocalyx
Flaskebørsteslekten (Callistemon) – 34 arter
Eukalyptusslekten (Eucalyptus) – ca. 700 arter
Feijoa – 1 art
Eugenia – ca. 1 000 arter
Leptospermum – 80-86 arter
Lophostemon – 4 arter
Tetreslekten (Melaleuca) – > 200 arter
Metrosideros – ca. 50 arter
Myrciaria – ca. 20 arter
Myrteslekten (Myrtus) – 2 arter
Pimenta – 13 arter
Allehånde (Pimenta dioica)
Guavaslekten (Psidium) – ca. 100 arter
Guava (Psidium guajava)
Regelia – 6 arter
Syncarpia – 3 arter
Syzygium = syn. Acmenosperma - ca. 1.100 arter
Nelliktre (Syzygium aromata
Taxandria – 13 arter
Ugni – 10 arter


== Eksterne lenker ==
(en) Myrtefamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Myrtefamilien i Encyclopedia of Life 
(en) Myrtefamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Myrtefamilien hos Artsdatabanken 
(sv) Myrtefamilien hos Dyntaxa 
(en) Myrtefamilien hos Fossilworks 
(en) Myrtefamilien hos ITIS 
(en) Myrtefamilien hos NCBI 
(en) Myrtefamilien hos The International Plant Names Index 
(en) Myrtefamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Myrtaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Marantaceae

Marantaceae (pilrotfamilien) er en plantefamilie i ordenen Zingiberales. Den omfatter ca. 550 arter fordelt på 31 planteslekter. Potteplantene Calathea, Maranta, Ctenanthe og Stromanthe tilhører denne familien.


== Eksterne lenker ==
(en) Marantaceae – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Marantaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Marantaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Marantaceae hos Artsdatabanken 
(sv) Marantaceae hos Dyntaxa 
(en) Marantaceae hos Fossilworks 
(en) Marantaceae hos ITIS 
(en) Marantaceae hos NCBI 
(en) Marantaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Marantaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Marantaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Marantaceae Arkivert 21. oktober 2007 hos Wayback Machine. – beskrivelse i: L. Watson & M.J. Dallwitz (1992–), The families of flowering plants.
Marantaceae – beskrivelse i: Stevens, P. F. (2001–),  Angiosperm Phylogeny Website.
Peperomia

Peperomia er en slekten med planter der mange av artene dyrkes som potteplanter. Artene i slekten har ofte pepperaktig lukt.
Slekten regnes vanligvis for en del av pepperfamilien, men gis i noen systematiske oversikter sin egen familie: Peperomiaceae.


== Eksterne lenker ==
(en) Peperomia i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Peperomia hos Dyntaxa 
(en) Peperomia hos ITIS 
(en) Peperomia hos NCBI 
(en) Peperomia hos The International Plant Names Index 
(en) Peperomia hos Tropicos 
(en) Kategori:Peperomia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Peperomia – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Peperomia – detaljert informasjon på Wikispecies
Nolanaceae

Nolanaceae var en plantefamilie i ordenen Solanales. Den omfattet ca. 85 arter fordelt på 2 planteslekter. Familien hadde ikke noe norsk navn. Den inngår i dag i Søtvierfamilien (Solanaceae).


== Kjente slekter ==
Nolana


== Eksterne lenker ==
(en) Nolanaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Nolanaceae hos Fossilworks 
(en) Nolanaceae hos ITIS 
(en) Nolanaceae hos Tropicos
Degeneria

Degeneria er slektsnavnet på to tre-arter av blomsterplanter.
Den første arten ble oppdaget i 1942, den andre i 1988.
Det lite flatterende navnet Degeneria («degenerert») skyldes at artene ble betraktet som de «nest mest primitive» av alle dekkfrøede planter (etter Amborella trichopoda).
Denne forestillingen har ikke fått støtte av evolusjonære slektskapsanalyser, som viser en tilhørighet til Magnoliales.
Plantene vokser bare på Fiji og regnes som levende fossiler.


== Eksterne lenker ==
(en) Degeneria i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Degeneria hos NCBI 
(en) Degeneria hos The International Plant Names Index 
(en) Degeneria hos Tropicos 
(en) Kategori:Degeneriaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Degeneria (Degeneriaceae) – detaljert informasjon på Wikispecies