On the Borderlines of Voting: Finnish Emigrants’ Transnational Identities and Political Participation

Field: Social Sciences (Social Sciences)

Globalisaatio ja Euroopan yhdentyminen ovat lisänneet liikkuvuutta, ja yhä useammat maat sallivat ulkokansalaisilleen äänioikeuden. Tästä on seurannut äänestäjäkunnan enenevä maantieteellinen hajonta. Kansalliset rajat ylittävä muuttoliike on korostanut kansalliseen identiteettiin liittyviä kysymyksiä. Poliittiset yhteisöt ovat laajentuneet valtioiden maa-alueiden ulkopuolelle, mikä on haastanut perinteisen olettaman siitä, että kotimaan politiikkaa koskeva päätöksenteko tapahtuu yksinomaan kansallisvaltion rajojen sisäpuolella. Globalisaation myötä poliittisen edustuksen on vastattava uusiin vaatimuksiin ja ulkokansalaisten poliittisen edustuksen uudelleentarkastelu on välttämätöntä, kun yhä useammat kansalaiset elävät ja työskentelevät kotimaansa ulkopuolella vuosien ajan. Monikansallinen poliittinen osallistuminen ja mahdollisuus äänestää ulkomailta on erittäin tärkeä aihe, mutta samanaikaisesti usein ohitettu vaalitutkimuksessa. Tämän tutkimuksen päätavoitteena on tutkia ulkosuomalaisten monikansallisia identiteettejä, poliittista osallistumista sekä vaaliosallistumista. Tilastolliset analyysit perustuvat aineistoon, joka on kerätty Ruotsissa, Saksassa, Isossa-Britanniassa, Espanjassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa (n = 1 067) asuvilta suomalaisilta. \n \nTutkimustulokset osoittavat, että poliittinen osallistuminen ei merkittävästi eroa ulkosuomalaisten ja Suomessa asuvien suomalaisten välillä. Huolimatta siitä, että ulkosuomalaisten identiteetti ja poliittinen osallistuminen ovat valtioiden rajat ylittäviä, ulkosuomalaisten äänestysaktiivisuus on alhainen sekä lähtömaassa että asuinvaltiossa. Ulkosuomalaisten matala äänestysaktiivisuus Suomen vaaleissa selittyy suurelta osin äänestämisestä aiheutuvista kustannuksista, erityisesti pitkistä etäisyyksistä äänestyspaikalle. Joustavien äänestysmenetelmien, kuten kirjeäänestämisen, käyttöönotto voisi lisätä ulkosuomalaisten äänestysaktiivisuutta. Muissa maissa (esimerkiksi Ruotsissa ja Italiassa) näin on tapahtunut. Tutkimustulokset osoittavat, että ulkosuomalaisten äänestysaktiivisuus vähenee Suomessa ajan myötä, mutta samanaikaisesti se lisääntyy asuinmaan vaaleissa. Lisäksi tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että maahanmuuttajien puolueidentifikaatio muistuttaa ennemmin asuinmaan poliittista ilmapiiriä kuin puoluekannatusta Suomessa. \n \nTutkimuksen keskeinen kontribuutio on ottaa osaa aiempaan tutkimuskirjallisuuteen sekä politiikan että siirtolaisuuden tutkimuksen alalla. Tutkimus esittää uusia näkökulmia aiemmin vain vähän tutkitulla ulkokansalaisiin keskittyvällä vaalitutkimuksella. Vaikka suhteellisen hyvin tiedetään, miten erilaiset sosioekonomiset tekijät vaikuttavat äänestysaktiivisuuteen, ulkokansalaisten matala äänestysaktiivisuus on toistaiseksi ollut laajalti tuntematon alue politiikan tutkimuksessa. Tämän tutkimuksen tulokset antavat kokonaisvaltaisemman käsityksen äänestäjien käyttäytymisestä globalisoituneessa maailmassa, ja tuloksia voidaan käyttää kehittämään kohdennettuja toimia, joilla pyritään parantamaan valtioiden rajat ylittävää poliittista osallistumista ja edistämään ulkosuomalaisten poliittista edustuksellisuutta.