Changes of student contingent and the consequences on the organization of mandatory education in primary school Enrollment areas in Republic of Croatia

Field: Social Sciences (Social Sciences)

Obrazovanje kao glavni pokretac razvoja pojedinca važan je cimbenik opceg drustveno-gospodarskog razvoja neke zemlje. Opci drustveno-gospodarski razvoj Hrvatske od druge polovice 20. stoljeca uvjetovao je izrazitu prostornu polarizaciju demografskih i drustveno-gospodarskih potencijala sto se odrazilo i na stanje u mreži osnovnih skola. Razlicite obrazovne znanosti bave se pojedinim dijelovima ili aspektima sustava obrazovanja i na temelju takvog parcijalnog pristupa predlažu mjere za poboljsanje njegove ucinkovitosti. Edukacijska geografija proucava međusobni utjecaj obrazovanja na prostor i obilježja prostora na obrazovanje ; istražuje demografske potencijale u sustavu odgoja i obrazovanja i njihove prostorne karakteristike ; proucava uvjete u geografskome prostoru koji utjecu na prostornu i funkcionalnu organizaciju obrazovanja ; objasnjava zakonitosti stjecanja geografskih znanja i vjestina kao i postignuca ucenika u pojedinim razinama obrazovanja i cjeloživotnoga ucenja. U ovome radu naglasak je na utjecaju demografskih potencijala na mrežu osnovnih skola te su predoceni rezultati istraživanja promjena ucenickog kontingenta za razdoblje od 1961. godine do 2011. godine i promjene u mreži osnovnih skola. Rezultati su prikazani na tri razine prostorne analize: geografske regije ; županije i upisna podrucja osnovnih skola Hrvatske (samostalna i integrirana upisna podrucja). Cilj rada je odgovoriti na sljedeca istraživacka pitanja: Kako je promjena ukupnog broja stanovnika utjecala na ucenicki kontingent 1961., 2001. i 2011. godine? Kakav je udio ucenickog kontingenta u ukupnom broju stanovnika Hrvatske te u ukupnom udjelu mladog stanovnistva (0-19 godina) u proucavanom razdoblju? Kako je velicina ucenickog kontingenta utjecala na ostale obrazovne varijable? Koje su implikacije istraživanih demografskih procesa na organizaciju primarnog (osnovnoskolskog i obveznog) obrazovanja u Hrvatskoj? Rezultati istraživanja pokazuju smanjenje ukupnog demografskog potencijala, ponajvise smanjenje ucenickog kontingenta u mladoj dobnoj skupini (0- 19 godina) i u ukupnom broju stanovnika, uz izraženu prostornu diferencijaciju. Dinamika negativnih demografskih procesa izraženija je u samostalnim nego u integriranim upisnim podrucjima. Negativni ucinci promjena ucenickog kontingenta odrazili su se na organizaciju primarnog obrazovanja i to najvise kroz smanjenje broja ucenika u razrednim odjelima, smanjenje broja razrednih odjela, promjenu statusa maticnosti u nekim skolama te ukidanje podrucnih skola u pojedinim geografskim regijama. Manji je broj upisnih podrucja geografskih regija i županija u kojima je uocena pozitivna demografska dinamika. Pozitivni ucinci ocituju se u broju ucenika pojedinih razrednih odjela sto bi trebalo pridonijeti kvaliteti procesa ucenja i poucavanja, primjeni novih strategija ucenja i poucavanja, a time i boljoj ostvarenosti odgojno- obrazovnih ishoda. Sve opisane promjene utjecu i na iskoristenost ljudskih potencijala u nastavi geografije, ali i ostalih nastavnih predmeta. Analizom prostornih podataka i vizualizacijom rezultata istraživanja u GIS-u izdvojene su geografske regije i županije Hrvatske u kojima je nužna primjena ucinkovitih mjera u cilju održivosti i racionalne organizacije primarnog obrazovanja Hrvatske.