Coba jelasin Galeri dari Barbara dari Cilli dong

DLUHOSZ, Jan. Sejarah Jan Dlugosz: Sejarah Eropa Timur dari A. D. 965 A. D. 1480. Chichester, IM Publikasi LLP. 1997. ISBN 1-901019-00-4

DVORAKOVA, Daniela. Barbora Celjska. Cierna kralovna. Zivotny pribeh uhorskej, rimsko-nemeckej yang ceskej kralovnej. 1392-1451. Budmerice-Bratislava, 2013. ISBN 978-80-85501-60-5

ENGEL, Pál – C. Toth Norbert: tempat borbála budapest yang cocok bagi itineráriuma (1405-1438), Itineraria Regum et Reginarum (1382-1438), MTA Támogatott Kutatóhelyek Irodája, Budapest, 169-187, 2005

HOENSCH, Jörg Konrad. Lucemburkové. Pozdně středověká dynastie celoevropského významu 1308-1437. Praha: Argo, 2003. 304 s. ISBN 80-7203-518-5.

HOENSCH, Jörg K.: Kaiser Sigismund. Herrscher der Schwelle zur Neuzeit 1368-1437, Verlag C. H. Beck, München, 1996 URL: Lásd Külső hivatkozások

KAVKA, František. Poslední Lucemburk na českém trůně. Králem uprostřed revoluce. Praha: Mlada fronta, 1998. 290 s. ISBN 80-204-0680-8.

Mályusz, Elemér: Zsigmond király uralma Magyarországon 1387-1437, Gondolat, Budapest, 1984.

Pálosfalvi, Tamás: Borbála és a Cilleiek, História, 2006 URL: Lásd Külső hivatkozások

Sandi Sitar: Sto slovenskih znanstvenikov, zdravnikov di tehnikov (Hudert slowenische Wissenschaftler, Ärzte und Techniker), Ljubljana 1987, Beitrag 8. Barbara Celjska – Cesarica z retortami – astrologinja di alkimistka (ok. 1387-1451) (Barbara von Cilli – Kaiserin mit Retorten – Astrologin und Alchimistin (um 1387-1451))

Schönherr, Gyula: Az Anjou-ház örökösei, di: Szilágyi Sándor szerk.: Magyar nemzet története III., Budapest, Athenaeum, 1895. URL: Lásd Külső hivatkozások

Szathmáry, László: Alkémisták magyar premier central udvarban, Természettudományi Közlöny, 60. kötet, 1928. február 1. URL: Lásd Külső hivatkozások

Wertner, Mor: középkori délszláv uralkodók genealogiai története, Temesvár, 1891.

Windecke, Eberhard: Eberhard Windecke emlékirata Zsigmond királyról és koráról (ford.: Skorka Renáta) = História Könyvtár – Elbeszélő források 1. (sorozatszerkesztő: Glatz Ferenc), MTA Történettudományi Intézete, História Alapítvány, 2008.