﻿    תוכן עניינים
מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת	5
מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל):	5
מזכיר הכנסת אריה האן:	6
שאילתות ותשובות	8
1701. חיבור מבנים בנגב לחשמל	8
1549. דיווח מנהל לשכת ראש הממשלה לאמריקנים בנוגע לפינוי המאחזים הבלתי-מורשים	10
1600. פינוי יישובים וקווי היסוד של הממשלה	11
1761. מינוי במועצה הדתית בעכו	12
1762. ביטול המשרד לענייני דתות	13
1763. מימון לימודים ופעילות לקייסים של העדה האתיופית	16
1764. מניעת השתתפות כתב ערבי בפמליית שר החוץ	18
1801. סיווג מסמכי החלטות ועדת השרים לענייני חקיקה	19
1822. תוצאותיה של התנגדות מתיישבים לפינוי	20
1840. קידום פרויקטים בנגב ובגליל	21
1886. תשלום משכורות וגמלאות לעובדי הרשויות המקומיות והמועצות הדתיות	23
תשובת שר התיירות גדעון עזרא:	23
1922. מינויים במועצות הדתיות	24
1945. שביתת עובדי המועצה הדתית בחצור-הגלילית	29
1975. נישואין באמצעות עמותת "צוהר"	30
1921. ידיעה על סכנה לבתי-מלון בים-המלח	31
1584. פתיחת רשתות שיווק בשבת	34
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:	34
1689. מכרז למכירת מגרשי בנייה בכרמיאל	35
1700. תנאי העבודה ב"מפעלי ים-המלח"	39
1881. בטיחות מתקני שעשועים לילדים	40
1905. ליקויים בטיחותיים בגני-השעשועים	41
1906. החלטת ועדת-אפרתי	43
הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות)  (תיקון - איסור קבלת קצבה ומשכורת יחד), התשס"ד-2004	44
(הצעת חבר הכנסת שלום שמחון)	44
שלום שמחון (העבודה-מימד):	45
רוני בר-און (הליכוד):	47
התבטאויותיו של הרב אביגדור נבנצל והתבטאות ראש השב"כ  בקשר להתנגדות לתוכנית ההתנתקות	51
גדעון סער (הליכוד):	51
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):	52
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):	52
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):	53
אבשלום וילן (יחד):	53
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):	54
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):	54
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):	55
החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג בעניין גדר ההפרדה	59
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):	59
גדעון סער (הליכוד):	60
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):	61
נסים זאב (ש"ס):	61
אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):	61
חיים אורון (יחד):	62
מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל):	62
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):	63
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):	63
בחירת סגן ליושב-ראש הכנסת	67
רוני בר-און (הליכוד):	67
אתי לבני (שינוי):	68
מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת	69
סגן מזכיר הכנסת דוד לב:	69
הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 22)  (הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור הזיכיון), התשס"ד-2004	70
(קריאה ראשונה)	70
הצעת חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004	71
איוב קרא (בשם ועדת הכלכלה):	72
הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004	73
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):	73
שר הפנים אברהם פורז:	74
אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):	76
חיים אורון (יחד):	77
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):	78
חיים אורון (יחד):	78
מרינה סולודקין (הליכוד):	79
דוד אזולאי (ש"ס):	79
משה גפני (יהדות התורה):	81
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):	86
הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים)  (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004	86
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	86
שאול יהלום (יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות):	86
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):	88
הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004  (תיקוני חקיקה) (תיקון), התשס"ד-2004	90
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	90
שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):	91
דניאל בנלולו (בשם ועדת הכלכלה):	95
הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004	95
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	95
שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):	96
שר התיירות גדעון עזרא:	99
שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):	103
הצעת חוק זיכרון השואה והגבורה - יד ושם (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004	103
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	103
רוחמה אברהם ( בשם ועדת הכספים):	104
הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה)  (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004	107
(קריאה ראשונה)	107
שר התיירות גדעון עזרא:	107
הודעת היושב-ראש	108
הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה)  (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004	108
(קריאה ראשונה)	108
עזמי בשארה (בל"ד):	108
הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40), התשס"ד-2004	109
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	109
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):	110
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):	113
היו"ר ראובן ריבלין:	116
עזמי בשארה (בל"ד):	117
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):	119
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):	120
מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת	126
מזכיר הכנסת אריה האן:	126
הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004	127
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	127
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):	127
עמרם מצנע (העבודה-מימד):	131
מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת	133
מזכיר הכנסת אריה האן:	133
הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004	135
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	135
חמי דורון (שינוי):	136
רשף חן (שינוי):	137
אילן ליבוביץ (שינוי):	139
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):	140
מיכאל נודלמן (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):	141
נסים זאב (ש"ס):	142
עמרי שרון (הליכוד):	144
מיכאל מלכיאור (העבודה-מימד):	144
יצחק כהן (ש"ס):	145
מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת	156
מזכיר הכנסת אריה האן:	156
הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004	158
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)	158
לאה נס (הליכוד):	158
אלי אפללו (הליכוד):	159
אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):	163
שר הפנים אברהם פורז:	164
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):	165
שר הפנים אברהם פורז:	175
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):	175
    
       

       חוב'  ל"ח
       ישיבה קס"ג
       
       
       

הישיבה המאה-ושישים-ושלוש של הכנסת השש-עשרה
יום רביעי, י"ז באב התשס"ד (4 באוגוסט 2004)
ירושלים, הכנסת, שעה 11:00
       

מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       גבירותי ורבותי, אדוני השר, חברי הכנסת, היום יום רביעי, י"ז באב התשס"ד, 4 בחודש אוגוסט 2004. אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת. 
       
       הישיבה היתה אמורה להיפתח היום בשעה 10:00, באופן יוצא דופן, מאחר שעל סדר-היום היתה דרישתם של 40 חברי הכנסת מראש הממשלה, לבוא ולומר את עמדתו בנושא ההתנתקות. 40 חברי הכנסת משכו את חתימותיהם, ומכאן שההוראה המחייבת את ראש הממשלה לבוא, נפלה, והרי רק ראש הממשלה מיוזמתו יכול לבוא ולתת הודעה, והוא כמובן עושה זאת בראשיתו של כל מושב, ולעתים גם בראשיתם של כנסים. לכן דחינו את פתיחת הישיבה מ-10:00 ל-11:00, השעה הרגילה של פתיחת ישיבת הכנסת ביום רביעי. 
       
       יום רביעי זה, י"ז באב התשס"ד, הוא היום האחרון של המושב השני של הכנסת השש-עשרה. לגבי סדר-היום, עדיין קיימת שאלה אם חוק החופים יעלה או לא יעלה על סדר-היום. מדובר בחוק עקרוני ביותר, אשר הונח על שולחן חברי הכנסת אתמול. חברי הכנסת החברים בוועדת הפנים של הכנסת טרחו ועמלו על החוק הזה שעות רבות וימים רבים, אבל יש רבים מחברי הכנסת הרוצים להתעמק ולבוא ולקבוע נושאים עקרוניים כאלה או אחרים. אני ביקשתי מהממשלה להביע את עמדתה, ואכן, יושב-ראש הקואליציה מברר בממשלה, האם עמדת הממשלה - להעלות זאת היום או לא להעלות זאת היום. ברגע זה עדיין לא קיבלתי החלטה, ולכן חוק החופים עדיין אינו נמצא על סדר- היום. כאשר נשנה את עמדתנו, נודיע לכם בעניין זה. 

מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל):
       
       באיזו קריאה הוא אמור לעבור?

היו"ר ראובן ריבלין:

       שנייה ושלישית. יש בחוקים האלה מספר לא מועט של הסתייגויות. חוק זה מחייב אותנו בישיבה רצינית ומעמיקה במליאת הכנסת. מדובר פה בנושאים עקרוניים השייכים לכולנו, לא כפוליטיקאים, אלא כאנשים שנבחרו על-ידי הציבור כולו לייצג אותו. 
       
       לדוגמה, אם מדובר ב-300 מטר מקו הים, הריני להודיעכם שכיכר מוגרבי נמצאת 300 מטר מקו הים. פירושו של דבר הוא, שייתכן שהאבות המייסדים של תל-אביב ויפו בכל דורותיהם עשו דברים שהם בניגוד מוחלט לחוק.

נסים דהן (ש"ס):
       
       זה בניגוד לחוק כי לא היה חוק.

היו"ר ראובן ריבלין:

	בוודאי, אבל צא ולמד מה היתה תל-אביב אם כיכר האופרה היתה 300 מטרים מהים, וכיכר מוגרבי היתה קילומטר אחד.

נסים דהן (ש"ס):

	שום דבר לא היה קורה. היא היתה עוברת את גוש-דן עוד קצת.

היו"ר ראובן ריבלין:

	אבל בסוף לא היה לך מה להחזיר, חבר הכנסת דהן. 

       אנחנו עוברים לסדר-היום. יש הודעה למזכיר הכנסת.

מזכיר הכנסת אריה האן:
       
       ברשות יושב-ראש הכנסת הריני להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – 
       
       לדיון מוקדם: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון – תקנון הבורסה), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת נעמי בלומנטל; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – פרסום מכרזים בשפה הרוסית), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת בנימין אלון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שחרור על-תנאי ממאסר (תיקון – הגבלת שחרור על-תנאי בעבירות מין ואלימות חמורה), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת הסטטיסטיקה [נוסח חדש] (סייגים לחובות), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת נעמי בלומנטל; הצעת חוק לתיקון פקודת הסטטיסטיקה [נוסח חדש] (עבירת קנס), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק העמותות (תיקון – שכר מרבי), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון – מעמד לארגון העוסק בהגנה על פרטיות), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת נעמי בלומנטל; הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטין), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק איסור מסירת מידע על-אודות נפטר, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק העונשין (עונש מוות על רוצחי אנשי ציבור שנרצחו בשל תפקידם בלבד), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת איוב קרא; הצעת חוק העונשין (תיקון – המרדה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת צבי הנדל; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – קביעת חובת יידוע ומועד להעברת כספי תמיכות), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת קולט אביטל; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – ייצוג הולם לעולים חדשים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת בנימין אלון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (מינוי ללא מכרז של ממלא-מקום), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת מיכאל איתן; הצעת חוק העמותות (תיקון – חובת פרסום מקבלי השכר הגבוה ביותר), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק הגנת השכר (הגבלת כספי דמי טיפול מקצועי), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת אתי לבני וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים) (תיקון – נוכחות עורך-דין בחקירה בתחנת משטרה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – הגבלת פגיעה ביחסיות הבחירות), מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – איסור הפליה מחמת מקום מגורים), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק-יסוד הממשלה (תיקון – סייג לחתימת הסכם), מאת חבר הכנסת בנימין אלון; הצעת חוק-יסוד: שלמות המולדת, מאת חבר הכנסת אריה אלדד; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – גיל הבוחר), מאת חבר הכנסת דוד אזולאי; הצעת חוק שיפוט בתי- דין רבניים (נישואין וגירושין) (תיקון – סמכות לדון בענייני הקדש), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת בנימין אלון; הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון – הגדרת סכום שאינו שנוי במחלוקת וריבית בשל עיכוב תגמולי ביטוח על-ידי מבטח), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת מיכאל גורלובסקי; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת חופשת לידה באשפוז יילוד לתקופה של עד 12 שבועות), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת זהבה גלאון ושאול יהלום; הצעת חוק גבולות העיר דימונה, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת מיכאל איתן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חופש התארגנות פוליטית במוסדות חינוך על-תיכוניים, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק חופש התארגנות פוליטית במוסדות חינוך על-תיכוניים, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשויות המקומיות (חובת הקמת אתר אינטרנט), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יגאל יאסינוב; הצעת חוק הרשויות המקומיות (מאבק בנגע הסמים), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק הידוק הקשר בין המערכת האזרחית והצבאית בדבר רשיון החזקת ונשיאת כלי ירייה (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – ביטול תשלומי הורים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק פינוי מאחזים והתנחלויות בלתי מאושרות, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק האזרחות (תיקון – התיישנות עבירות), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת יורי שטרן ומיכאל גורלובסקי; הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון – נקי יהיה לביתו שנה אחת ושימח את אשתו אשר לקח), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת בנימין אלון, צבי הנדל ואליעזר כהן; הצעת חוק הירושה (תיקון – תיעוד חזותי וביטול מעמד נוטריון כרשות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק העונשין (תיקון – עבירות מין שנעשו בקטין על-ידי בן משפחה אומנת, בן-דוד או בת-דוד), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק לטיפוח אתיקה בארגונים, התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת אתי לבני וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק אחריות נושאי משרה בתאגידים ציבוריים, התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת יורי שטרן, דוד אזולאי, רשף חן ואליעזר כהן; הצעת חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון – איסור הנפקת ניירות ערך וניהול תיקי השקעות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק צער בעלי-חיים (הגנה על בעלי-חיים) (תיקון – נטישת חיות בית וזכות טיעון לארגון למען בעלי-חיים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יולי-יואל אדלשטיין.

	עוד אודיעכם כי חברת הכנסת אתי לבני מבקשת להסיר את שמה מהצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון - החזקת קטין), התשס"ד-2004, של חבר הכנסת חמי דורון וקבוצת חברי הכנסת, שמספרה פ/1919. תודה רבה. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה למזכיר הכנסת.


שאילתות ותשובות

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       יש שאילתא אחת לשר התשתיות. שר התשתיות הלאומיות ישיב על שאילתא של חבר הכנסת ברכה, שמספרה 1701, בעניין חיבור מבנים לחשמל באזור הנגב. 
       
1701. חיבור מבנים בנגב לחשמל
       
חבר הכנסת מוחמד ברכה שאל את שר התשתיות הלאומיות
       ביום ד' בתמוז התשס"ד (23 ביוני 2004):
       
       המועצה הארצית לתכנון ולבנייה החליטה ב-13 בינואר 2004, שיסופקו שירותי חשמל למבנים המספקים שירותי חינוך ובריאות ביישובים הבלתי-המוכרים בנגב. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם יחוברו לחשמל כל מבני הבריאות בכפרים האלה, ואם לא – מדוע?
       
       2. האם תיושם החלטת המועצה, ואם כן – מתי?

שר התשתיות הלאומיות אליעזר זנדברג:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר, אני מתכבד להשיב על שאילתא מס' 1701, של חבר הכנסת ברכה. 
       
       1-2. המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, בישיבתה מיום 13 בינואר 2004, החליטה לאשר הקמת מבנים יבילים ארעיים לצורך מתן שירותים חיוניים לאוכלוסייה הבדואית בנגב במקומות שצוינו ברשימה שצורפה להחלטת המועצה.

        בהתאם להבהרות שהתקבלו מהיועץ המשפטי של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה במחוז הדרום, חיבור המבנים מותנה בקבלת היתר בנייה למבנים ותעודות גמר, טופס 4, המעיד כי המבנה הוקם לפי תנאי ההיתר.
       
       חברת החשמל תחבר את המבנים לרשת החשמל לאחר שמזמיני החיבור ימציאו את האישור הנדרש בסעיף 157א לחוק התכנון והבנייה וישלמו את עלות החיבור, כפי שנקבע על-ידי הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל.

היו"ר ראובן ריבלין:

	חבר הכנסת ברכה, האם יש לך שאלה נוספת?
       
מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל):
       
       אדוני השר, לא מזמן התקבלה הארכה של הוראת השעה שמחייבת חיבור לחשמל. שמענו היום שחבר הכנסת כחלון מתכוון להציע הצעה בנושא של קיום בסיסי, לרבות הזכות לחיבור למים וחשמל. אני חושב, שיש מקום במקומות ציבור, ובמיוחד בבתים פרטיים, שאנשים וילדים חיים בהם, שהצורך הזה של חיבור לחשמל לא יהיה מותנה בסרבולים ביורוקרטיים, עם כל ההבנה או האי-הבנה שיכולה להיות לדבר הזה בהתאם להשקפת העולם. אני חושב שהנושא הזה אינו נושא פרוצדורלי–פורמלי, אלא נושא עקרוני, בסיסי. 

היו"ר ראובן ריבלין:

	תודה. אדוני השר, בבקשה.
       
שר התשתיות הלאומיות אליעזר זנדברג:
       
       חבר הכנסת ברכה, חברת החשמל פועלת על-פי חוק ומחויבת לפעול על-פי חוק. כל עוד החוק לא ישתנה, המצב החוקי הוא זה שמכתיב. אני יכול לומר לך, שהאינטרס של חברת החשמל הוא לחבר כמה שיותר, מכיוון שבהרבה מקרים מי שלא מחובר גונב חשמל, מסב נזק לרשת ועושה דברים אחרים שהם מסוכנים לו ולאחרים. הכול צריך להיעשות על-פי חוק, וחברת החשמל לא יכולה ואסור לה לנהוג אחרת. לכן, ברגע שחוק קובע מסלול אלטרנטיבי, או מסלול נוסף שבו אפשר לבצע חיבורים, כמו אותה החלטה שהתקבלה ב-13 בינואר 2004, חברת החשמל פועלת על-פי חוק. אם תבוא הצעת חוק אחרת, ישמחו לחבר אנשים לחשמל ולקבל מהם כסף בעבור השירותים שיינתנו להם. זה הרבה יותר טוב מאשר גנבת החשמל הסיטונית שמתבצעת היום על-ידי אותם אנשים.

היו"ר ראובן ריבלין:

	תודה רבה לשר התשתיות מודי זנדברג. יעלה ויבוא שר התיירות, השר גדעון עזרא, על מנת להשיב על שאילתות של חברי הכנסת. 

1549. דיווח מנהל לשכת ראש הממשלה לאמריקנים בנוגע לפינוי המאחזים הבלתי-מורשים
       
חבר הכנסת מאיר פרוש שאל את ראש הממשלה
       ביום י"ג בסיוון התשס"ד (2 ביוני 2004):
       
       
       פורסם, כי על מנהל לשכת ראש הממשלה, עורך-הדין דב וייסגלס, הוטלה העברת רשימת המאחזים המיועדים לפינוי לשגריר ארצות-הברית בישראל, מר דן קרצר.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם אושר צעד זה על-ידי הממשלה?
       
       2. אם כן – מדוע לא הוטל על שר החוץ הטיפול בנושא זה? 
       
תשובת שר התיירות גדעון עזרא:
       
       1. נושא המאחזים הבלתי-מורשים הוא נושא פנימי ישראלי. במסגרת מפת הדרכים, שאותה קיבלה הממשלה, התחייבה ישראל לפנות מאחזים אלו. ראש הממשלה חזר על מחויבות ישראל בוועידת עקבה בנוכחות נשיא ארצות-הברית.
       
       2. במסגרת ביקורו האחרון של ראש הממשלה בוושינגטון העביר מנהל לשכת ראש הממשלה, עורך-הדין וייסגלס, לגברת קונדוליסה רייס, היועצת לביטחון לאומי, מכתב ובו מודיע ראש הממשלה כי הוא מחויב לאמירותיו הקודמות ולהחלטות ממשלת ישראל.
       
1600. פינוי יישובים וקווי היסוד של הממשלה
       
חבר הכנסת אריה אלדד שאל את ראש הממשלה
       ביום כ' בסיוון התשס"ד (9 ביוני 2004):
       
       פורסם, כי במסגרת תוכנית ההתנתקות בכוונתך להוריד יישובים. בהסתייגות השנייה למפת הדרכים, המהווה חלק מקווי היסוד של הממשלה, נאמר כי התנאי הראשון להתקדמות הוא הפסקה מוחלטת של הטרור, האלימות וההסתה.
       
       רצוני לשאול:
       
       כיצד מתיישבת תוכנית ההתנתקות עם קווי היסוד?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת אלדד, כידוע לך, תוכנית ההתנתקות המתוקנת אושרה על-ידי הממשלה, והיא איננה חלק ממפת הדרכים. זוהי פעולה חד-צדדית של ממשלת ישראל, שמטרתה להגביר את ביטחונה של ישראל ולהקטין את החיכוך בין ישראלים לפלסטינים. במסגרת זו קיבלה הממשלה החלטה על פינוי יישובים. אל תבלבל את הציבור, זה פשוט לא מדויק מה שאתה אומר.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אלדד - בבקשה, אדוני.
       
אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני מבקש להסתייג מהביטוי, שאני מנסה לבלבל את הציבור. נציגי הממשלה אמרו לנשיא ארצות-הברית, שתוכנית ההתנתקות היא חלק ממפת הדרכים. מפת הדרכים מהווה חלק מקווי היסוד של הממשלה, היא לא תוכנית שעומדת בפני עצמה. האם הורדת יישובים איננה עומדת בסתירה מוחלטת לקווי היסוד של הממשלה, שאמרו שכל התקדמות בנושא הזה תהיה תלויה בהפסקה מוחלטת של הטרור?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       שאלתך ברורה לחלוטין.
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       כאשר נקבעו קווי היסוד של הממשלה, אנשיך ואנשי מפלגתך היו חלק מהממשלה. נפל דבר מה בישראל, וממשלת ישראל קיבלה החלטה בנושא ההתנתקות, ולכן אי-אפשר בכלל להשוות למה שהיה כאשר דובר על מפת הדרכים. מדינת ישראל נאמנה למפת הדרכים מעבר להחלטה לגבי פינוי יישובים בחבל-עזה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. חבר הכנסת אלדד, שאלתך מצריכה שאלות רבות אחרות. הרי למפת הדרכים יש 14 הסתייגויות, שהאמריקנים אינם יודעים עליהן. 
       
       השר ישיב על שאילתות שהוגשו לראש הממשלה. שאלתו של חבר הכנסת דוד אזולאי – אינו נוכח, לפרוטוקול. 
       
1761. מינוי במועצה הדתית בעכו
       
חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את ראש הממשלה
       ביום י"ח בתמוז התשס"ד (7 ביולי 2004):
       
       פורסם, כי יושב-ראש הוועדה הממונה בעכו החליט למנות עובד בשכר ללא מכרז, ללא בחינת מועמדים נוספים הראויים לתפקיד וכשהמועצה בהליך הבראה, וכי הוא הודיע שהוא יקצץ בתקציב כדי לשלם את משכורתו של העובד.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הפרטים נכונים?  
       
       2. אם כן - מה יקוצץ כדי לממן משכורת זו?
       
       3. מה מהות התפקיד ומה גובה המשכורת?
       
       4. האם התאפשר למועמדים נוספים להתמודד על תפקיד זה, ואם לא – מדוע?
       
תשובת שר התיירות גדעון עזרא:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       1. הרועה הרוחני שעליו מדובר הוא הרב נחשון כהן. הרב כהן שימש מנובמבר 2001 כרועה הרוחני בעיר עכו, כחלק משירותי הדת שהעיר מחויבת לספק לתושביה, על-פי החוק העוסק במועצות הדתיות - בשיתוף הרשות המקומית. בשל הקפאת תקנים, ובהם תקני רבני שכונות, על-ידי משרד ראש הממשלה, ובשל הרצון להמשיך ולספק את השירותים שניתנו על-ידי הרועה הרוחני, נמשכה העסקתו באופן זמני בדרך של חוזה אישי.   
       
       2. המקור לכספים בעבור פעולתה השוטפת של המועצה הוא התקציב שנקבע על סמך תוכנית ההבראה שהוכנה על-ידי הוועדה הממונה. לא נפגעו שירותי דת אחרים על מנת להעסיק את הרועה הרוחני. מאידך גיסא, קוצצו הוצאות מיותרות בתחומים שאינם קשורים למתן שירותי הדת. לא מיותר לציין, שאחרי שנים של ניהול כספי לא מאוזן ובזבזני, המועצה הדתית, בניהול ממונים מטעם ראש הממשלה, נמצאת באיזון כספי ומשלמת את משכורות העובדים ואת חובות הספקים.
       
       3. רועה רוחני ממלא תפקידים דומים לרב שכונה. בעבר המשכורת בתפקיד זה היתה כ-6,500 ש"ח, וכיום היא קוצצה לכ-5,500 ש"ח.
       
       4. כאמור, מדובר בפתרון זמני בלבד, שנועד למנוע פגיעה בשירותים שניתנים, ולא בתקן של רב שכונה הנבחר במכרז. אם יאושר תקן שכזה, תצא המועצה למכרז למילוי התפקיד.
       
1762. ביטול המשרד לענייני דתות
       
חבר הכנסת נסים דהן שאל את ראש הממשלה
       ביום י"ח בתמוז התשס"ד (7 ביולי 2004):
       
       בעקבות ביטול המשרד לענייני דתות, רצוני לשאול:
       
       1. אילו מחלקות ופעילויות בוטלו בעקבות ביטול המשרד?
       
       2. כמה כסף נחסך למדינה מביטול המשרד?
       
       3.האם נשקל ביטולם של משרדים נוספים, ואם כן – אילו? 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת נסים דהן, בתשובה על שאלותיך: 
       
       1. כל המחלקות על פעילויותיהן הועברו לאחריות שבעה משרדי ממשלה שונים, שכוללים את משרד ראש הממשלה, משרד הבינוי והשיכון, המשרד לקליטת הקליטה, משרד המשפטים, משרד החינוך, משרד הפנים ומשרד התיירות. 
       
       2. נכון להיום, אין נתונים המתייחסים בהיבט הכספי להשוואת המצב טרם פירוק המשרד ואחריו. עם זאת, לפירוקו של משרד ממשלתי שהיה נגוע בפוליטיזציה חמורה מצד מפלגות שונות, יש ערך ציבורי גדול, לצד הערך של החיסכון הכספי, יתרון שבלי ספק יבוא לידי ביטוי לאורך זמן.
       
       3. לקראת שלהי כהונתה של הממשלה ה-29, המליצה ועדת-יצחקי לרפורמה בשירות הציבורי על פירוק משרדי הדתות, המדע והתקשורת. פירוקו של משרד התקשורת והפיכתו לרשות על-פי חוק נמצאים בתהליך מתקדם, ופירוקו של משרד המדע בשלב זה איננו על הפרק. פירוק משרד הדתות, כמו פירוקם של משרדים אחרים, מטרתו לייעל את השירותים הניתנים ולחסוך בכספי הציבור.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת דהן, שאלה נוספת.
       
נסים דהן (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, כבוד השר, לצערי הרב, לא קיבלתי תשובה על שום שאלה מהשאלות ששאלתי, ואני אחזור על השאלות, וגם אגיד מה התשובות שקיבלתי. שאלתי, אילו מחלקות ופעילויות בוטלו, וכבודו ענה לי מה עבר למשרדים אחרים. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       לא בוטל.
       
נסים דהן (ש"ס):
       
       אז אני אומר לך, כבוד השר, שלא סיפרו לך את האמת. אני מכיר את משרד הדתות לא פחות, הייתי שם משנה למנכ"ל, ישבתי שם שלוש שנים, אני מכיר את משרד הדתות על-פה, ישר והפוך. עבודת המחלקות שהעבירו למשרדים שכבודו הזכיר - משפטים, ראש הממשלה, חינוך, שיכון - היא חלק  מהפעילות המבורכת שהיתה במשרד הדתות למרות הפוליטיזציה שרמזת עליה, שאיננה מקובלת עלי. אין משרד ממשלתי, שברגע שיושב בו שר שהוא פוליטי, שהוא אינו לוקה בפוליטיזציה, ותסתכל על מה שקורה בימים האחרונים במשרדי הממשלה שהשרים שלכם נמצאים בהם, מה עושה מרכז הליכוד במשרדי הממשלה האלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה.
       
נסים דהן (ש"ס):
       
       עוד לא גמרתי, עם כל הכבוד, אדוני היושב-ראש. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       הוא לא שואל שום שאלה.
       
נסים דהן (ש"ס):
       
       לא קיבלתי תשובה, אילו מחלקות ופעילויות בוטלו, כי יש מחלקות ופעילויות שבוטלו, ואם אתה רוצה, אספר לך. אני רוצה לדעת מה הממשלה יודעת. אם הממשלה אומרת שהם לא בוטלו, זאת אומרת שהיא לא יודעת מה קורה שם.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני חוזר על שאלותיו.
       
נסים דהן (ש"ס):
       
       כמה כסף נחסך למדינה? כבוד השר, בתזכיר שהוגש לממשלה, שהיו לי הזכות והכבוד להיות חבר בה, היה כתוב במפורש, שחור על גבי לבן, סכום שלדעת משרד האוצר היה אמור להיחסך. הסכום הזה נחסך או לא נחסך? המטרה הושגה או לא? 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת דהן, אדוני שאל שאלות מוגדרות, והשר השיב עליהן. אדוני מרחיב הרבה, אבל כמובן, הוא רשאי לומר את עמדתו.
       
נסים דהן (ש"ס):
       
       שאלה אחרונה, אדוני היושב-ראש. כבוד השר, אתה חבר בממשלה הזאת, שפירקה את משרד הדתות ולא נתנה מענה על שירותי הדת במדינת ישראל, ואתה יודע שיש היום מועצות דתיות שכבר לא קוברות מתים. אין שירותי קבורה, מחר יפסיקו את שירותי הנישואין, והיד עוד נטויה, כי האנשים אינם מקבלים שכר. מתי כבר יקבלו האנשים האלה את שכרם?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת דהן, זו לא שאילתא בעל-פה. אדוני מתייחס לשאילתא בזמן שהיא נכתבה, ובזמן שהיא נכתבה עדיין לא באו הצרות האלה על ראשינו. כמובן, השר יכול להשיב על מה שהוא חפץ.
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אני מאוד מעריך את הידע שלך על תהליכי העבודה בכנסת. לגבי עבודתך במשרד הדתות ופעילויות משרד הדתות, אני מבקש להדגיש שאין פעולה אחת שמשרד הדתות עשה בעבר, שאיננה היום חלק מהעבודה שצריכה להתבצע במשרדי הממשלה השונים, להוציא הנושא הפוליטי. משרד הדתות היה מהמשרדים הפוליטיים ביותר שהיו במדינה. אני לא בא בטענות לאף אחד, אני רק קובע עובדה. לצערי, חלק מההתמוטטות של שירותי הדת נובע במידה רבה מניהולו של משרד הדתות כפי שנוהל בעבר .
       
       הכוונה הכללית של כל משרדי הממשלה - ואני יכול להגיד לך שאני כשר התיירות - כל אחד מאתנו מחויב לטפל לטובת מדינת ישראל, והנושא הפוליטי איננו חלק מהאג'נדה שלנו. תודה.
       
1763. מימון לימודים ופעילות לקייסים של העדה האתיופית
       
חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את ראש הממשלה
       ביום י"ח בתמוז התשס"ד (7 ביולי 2004):
       
       פנו אלי קייסים של העדה האתיופית בטענה כי המדינה הפסיקה את מימון לימודיהם ואת מימון פעילותם הרוחנית והחברתית.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם נכון הדבר? 
       
       2. אם כן - מי מימן עד כה את לימודיהם ופעילותם ובאילו סכומים?
       
       3. האם יחודש מימון זה?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת מרגי, אני בהחלט שמח על השאילתא שאתה מגיש הנוגעת לעדה החשובה הזאת,  לקייסים שלה. 
       
       1-2. מימון פעילות הקייסים חודש לאחרונה, לאחר שהושלמו ההעברות התקציביות הרלוונטיות. 
       
       בכוונת המערכת לבחור בוועדת המכרזים יועץ מקצועי, שתפקידו לכוון את פעילות המערכת לטובת צורכי הקהילה, ובכלל זה מעמד הקייסים והגדרת צורכיהם. 
       
       שכר עבודת הקייסים ממומן מתקנה תקציבית מיועדת בהיקף של כ-6 מיליוני שקלים. בנוסף, יש תקנה תקציבית בסך 60,000 שקלים לטובת לימודיהם ופעילותם הרוחנית והחברתית. 
       
       הטיפול בקייסים מצוי בתחום אחריות משרד ראש הממשלה. 
       
       3. בתקציב 2004 יש כאמור מימון להמשך פעילותם הרוחנית והחברתית של הקייסים.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה, חבר הכנסת מרגי.
       
יעקב מרגי (ש"ס):
       
       אני מודה לכבוד השר על התשובה המפורטת. רציתי לשאול, אולי השר יהיה מצוי בתשובה, מטבע הדברים הקייסים הם מנהיגי העדה הרוחניים של העדה האתיופית, הם מבוגרים, חלק גדול מהם קשישים, חלק מהם אף הלכו לעולמם. האם יש תוכנית להשלמת התקנים של אותם קייסים שנפטרו?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. בבקשה, אדוני השר. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       מטבע הדברים, אינני בקיא בנושא הזה. אני מציע שתגיש שאילתא נוספת. בוודאי נשיב לך תשובה לאחר הפגרה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני יכתוב מכתב ויקבל תשובה בכתב, אלא אם כן הוא רוצה לשאול שאילתא נוספת. הוא יכול גם לכתוב לך מכתב ולקבל תשובה מהמקצוענים. 
       
1764. מניעת השתתפות כתב ערבי בפמליית שר החוץ
       
חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את ראש הממשלה
       ביום י"ח בתמוז התשס"ד (7 ביולי 2004):
       
       
       כתב ערבי של  Ynet לא הורשה להצטרף לפמליית שר החוץ שיצאה למצרים. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם השב"כ הורה למנוע את נסיעת הכתב? 
       
       2. אם כן – מדוע?
       
       3. אילו לקחים הוסקו מהאירוע?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       לפני שאני משיב לך תשובה, חבר הכנסת בניזרי, אני רוצה לומר שאני מצטער על כל מקרה שבו אדם לא עולה לטיסה שהוא מיועד לעלות אליה. 
       
       אשר לשאילתא שלך, הצטרפותו של מר עלי ואקד לפמליית שר החוץ נמנעה מסיבות ביטחוניות, שלא ניתן לדון בהן במליאת הכנסת. פיקוח פרלמנטרי לעניין זה ניתן לקיים, במידת הצורך, בוועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון, שהיא הוועדה לשירותים חשאיים.
        
שלמה בניזרי (ש"ס):
       
       אדוני השר, האם אוכל לקבל באופן אישי את הנתונים, מדוע הוא לא הורשה להצטרף? אני חושב שיצירת מצג כזה, כאילו יש אפליה בין עיתונאים ערבים ליהודים, בטח לא מוסיפה כבוד למדינת ישראל. אם זה לא המקום, אני גם חבר ועדת החוץ והביטחון, ואני אשמח לקבל את הפרטים אם זה אפשרי. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       השר ישקול זאת ויעביר לך בכתב, אם יהיו פרטים שאפשר להעבירם. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אני חושב שאת הסוגיה הזאת צריך לפתור לא רק בנושא של ערבים, אלא בכלל בנושא של זרים. אני יודע שיש בעיות גם בנמל התעופה בן-גוריון עקב התנגשות בין האינטרס לאפשר לאזרחים לעבור לבין הצורך לבדוק אותם. 
       
       היום ממשלת ארצות-הברית מקפידה בחומרה רבה גם על נושא הטיסות. הנושא הזה טעון בדיקה מתמדת, לרבות הנושא של עלי ואקד. אני משוכנע שלמערכת, ולי לפחות כשר התיירות, יש בהחלט עניין להפחית את מספר האנשים שייפגעו כתוצאה מהעניין הזה. 
       
רן כהן (יחד):
       
       הפתרון שהצעת הוא פתרון סביר בהחלט, ואתה יכול בוועדת המשנה - - -
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       ידידי, אני אומר לך שאם הוועדה לשירותים חשאיים תחליט לקיים דיון בנושא הזה, קודם כול אני אברך אותה על כך - ועל כל נושא עלי ואקד. אין לי כל ספק שיהיה לכם שיתוף פעולה מלא. לי אישית יש עניין בקיומו של הדיון הזה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חברי הכנסת, השר אומר את דבריו. יש פה חברים בוועדת החוץ והביטחון. חבר הכנסת בניזרי וחבר הכנסת רן כהן, תיזמו את הדיון. 
       
1801. סיווג מסמכי החלטות ועדת השרים לענייני חקיקה
       
חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את ראש הממשלה
       ביום כ"ה בתמוז התשס"ד (14 ביולי 2004):
       
       מזכירות הממשלה מסמנת את כל מסמכי החלטות ועדת השרים לענייני חקיקה במלה "שמור".
       
       רצוני לשאול:
       
       1. מה היא המשמעות של סיווג מסמכים אלה כ"שמור"?
       
       2. האם אין בשימוש הרחב במושג "שמור" כדי להביא לזלזול הציבור בכללי הסיווג הביטחוני?
       
תשובת שר התיירות גדעון עזרא:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

       1-2. מזכירות הממשלה מסווגת את כל החלטות הממשלה וועדות השרים באחד משלושת הסיווגים הבאים: "סודי ביותר","סודי" ו"שמור" – הכול לפי העניין. מבחינת מזכירות הממשלה, הסיווג "שמור" שווה-ערך לקביעה "בלתי מסווג", וכל מסמך הנושא סיווג זה ניתן לכל דורש ללא הגבלה.
       
       אולם, מטרת הסיווג "שמור", מבחינת מזכירות הממשלה, היא לגרום לכך שכל המחזיק בידיו מסמך המסווג בסיווג זה יכבד את הכתוב בו ואת המסגרת שיצרה אותו (ממשלה או ועדת שרים), כל זאת כדי למנוע זילות גם אם אין במסמך רגישות ביטחונית או מדינית.
       
       נקל לשער מה היתה יכולה להיות התגובה הציבורית אילו מסמכים המצטטים החלטות ממשלה או ועדת שרים היו עושים דרכם לאשפתות, מתגוללים בראש חוצות או משמשים ניירת טיוטה וכיוצא באלה שימושים, וזאת משום שאין הם נושאים שום סיווג המחייב לשמור על "כבודם".
       
       עם זאת, מזכירות הממשלה ערה לכך כי הסיווג "שמור" נתפס על-ידי הציבור, וכך הוא גם מוגדר בקריטריונים של אבטחת מידע, כסיווג המורה על רגישות ביטחונית או מדינית. לפיכך, מזכירות הממשלה מחפשת דרך שעל-פיה יוסר הסיווג "שמור" ממסמכים שאינם ראויים לשאתו ולקבוע קביעה אחרת שתמנע זילות אפשרית ושימושים לא מכובדים וראויים במסמכים המצטטים החלטות ממשלה והחלטות ועדות שרים.
       
1822. תוצאותיה של התנגדות מתיישבים לפינוי
       
חבר הכנסת נסים זאב שאל את ראש הממשלה
       ביום כ"ה בתמוז התשס"ד (14 ביולי 2004):
       
       פורסם, כי בישיבת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת אמר ראש הממשלה: "מי שיכה חיילים או שוטרים, יפגע בהם או יישמע להוראות - - - הקוראות להתנגד להתנתקות, צריך לדעת שיש לזה מחיר".
       
       1. האם הציטוט מדויק? 
       
       2. אם כן – מה הוא המחיר?
       
שר התיירות גדעון עזרא:

	1. התשובה היא כן. 

	2. במסגרת תוכנית ההתנתקות המתוקנת, הוחלט על הקמת ועדה לפינוי, פיצוי והתיישבות חלופית בראשות מנכ"ל משרד המשפטים. הוועדה בוודאי תשקול, במסגרת השיקולים השונים, מהו מחיר האלימות נגד כוחות הביטחון, אם תהיה כזאת, מצד המתיישבים. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה, חבר הכנסת נסים זאב. אדוני הוא עתיר נכסים בשאלות. 
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אדוני כבוד השר, אדוני היושב-ראש, אני התייחסתי לשתי נקודות. לגבי האלימות, ברור לי שאסור שתהיה אלימות כלשהי. אבל גם דיברתי על מי שחושבים שאסור להתנתק ומתנגדים להתנתקות ויוצאים נגד ההתנתקות. גם לגביהם ראש הממשלה אמר שיש לזה מחיר. אני חושב שזה במסגרת הדמוקרטיה שיש דעות לכאן ולכאן, והם לא צריכים לשלם מחיר בשל הבעת הדעות שלהם. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אני בהחלט מסכים אתך, שמי שפועל בדרכים דמוקרטיות, כמו "השרשרת האנושית" שהיתה בגוש-קטיף, פועל פעולה לגיטימית. אנחנו מדברים על פעולות לא חוקיות ולא לגיטימיות. לכך כוונו דברי. תודה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. 
       
1840. קידום פרויקטים בנגב ובגליל
       
חבר הכנסת אלי אפללו שאל את ראש הממשלה
       ביום כ"ה בתמוז התשס"ד (14 ביולי 2004):
       
       פורסם, כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה יעמוד בראש צוות בין-משרדי לקידום פרויקטים בנגב. 
       
       רצוני לשאול:
       
       האם תקום באופן מיידי ועדה בין-משרדית לקידום פרויקטים בצפון?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חבר הכנסת אלי אפללו, מנכ"ל משרד ראש הממשלה מטפל באופן של תיאום בין-משרדי בפרויקטים בנגב, אבל גם בפרויקטים בגליל ובצפון ובכל מקום שבו נדרשת התערבות מיוחדת של משרד ראש הממשלה. 
       
       מהכתבה המצוטטת שאתה הבאת עולה כי הוקמה ועדה במיוחד לפרויקטים בנגב. לא כך האמור. יש גופים קבועים, כמו הקבינט הכלכלי-החברתי שמטפל בפרויקטים מיוחדים בתחום הכלכלי והחברתי. מעבר לכך, כל בעיה ברמה התכנונית והמעשית ליישום פרויקטים לאומיים בכל מקום בארץ מגיעה למשרד ראש הממשלה ומטופלת באופן ישיר על-ידי הצוות המקצועי של המשרד. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה, חבר הכנסת אליהו אפללו. אם כל דני הוא דניאל וכל מיכי הוא מיכאל, אז גם כל אלי הוא אליהו. 
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני מברך על כך שמנכ"ל משרד ראש הממשלה מטפל בבעיות בנגב, ואני תומך בכך ומעודד זאת. אלא שאני חושב שמה שנעשה בגליל ובנגב רחוק מלהיות מספיק. אני מציע לאדוני השר לנסות לזרז את ועדת השרים באופן מיוחד לגליל ולנגב ולשנות סדרי עדיפויות, כי שם תהיה בעייתנו בעתיד, אם לא נטפל בזה היום. תודה רבה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני, אני מכיר כמוך את הבעיות בגליל ובנגב. אני חושב שמחובתנו לטפל בכל בעיה בנפרד. אני חושב שכל בעיה שמגיעה לפתחה של הממשלה, למשרד כזה או אחר, צריכה לזכות לטיפול. יש לנו בעיות רציניות מאוד שלא מצאנו להן פתרון. אין לי כל ספק שהממשלה חייבת לטפל בכל בעיה ובעיה בנפרד, לא משנה איפה היא קיימת. היא יכולה להיות גם בפתח-תקווה, והיא בעיה חמורה. נטפל בכל נושא בנפרד. 
       
1886. תשלום משכורות וגמלאות לעובדי הרשויות המקומיות והמועצות הדתיות

חבר הכנסת אליהו ישי שאל את ראש הממשלה
       ביום ג' באב התשס"ד (21 ביולי 2004):
       
       עובדי רשויות מקומיות ומועצות דתיות רבים אינם מקבלים את שכרם זה חודשים רבים. כמו כן, גמלאים רבים אינם מקבלים את קצבתם. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. באילו רשויות מקומיות ומועצות דתיות מדובר?
       
       2. בכמה עובדים ובכמה חודשים מדובר?
       
       2. מתי ישולמו המשכורות?

תשובת שר התיירות גדעון עזרא:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

       ראשית, ברצוני להדגיש כי תשובתי נוגעת רק למועצות הדתיות. על מנת לקבל נתונים בנוגע לרשויות המקומיות, אני מציע לחבר הכנסת להפנות שאילתא למשרד הפנים.
       
       1. המשבר הפיננסי של המועצות הדתיות הוא משבר ברמה הארצית, והוא נוגע כמעט לכל המועצות הדתיות. פרק הזמן שבו לא שולמו משכורות לעובדים ולפנסיונרים של המועצות הדתיות הוא בין כמה חודשים ועד שנתיים. 
       
       2. בתאריך 22 ביולי 2004, לאחר מאמצים רבים, הועברה הקצבה למועצות הדתיות, וזאת מעבר לתקציבים השוטפים, במטרה לכסות לפחות חלק מחובות העבר לעובדים. משרד ראש הממשלה פועל באינטנסיביות להשלמת תוכניות ההבראה של המועצות, אשר במסגרתן יכוסו כל החובות לעובדים ולספקים. נדבך חשוב ביכולת המועצות הדתיות לעמוד בהתחייבויותיהן כלפי עובדיהן תלוי במידה רבה בכך שהרשויות המקומיות יעבירו את חלקן, 60% מהתקציב הכולל של המועצה, לקופתן של המועצות הדתיות.

1922. מינויים במועצות הדתיות

חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את ראש הממשלה
       ביום ג' באב התשס"ד (21 ביולי 2004):
       
       בו' באייר התשס"ד, 27 באפריל 2004, פורסם כי ראש הממשלה או אנשי משרדו ימנו מנהלים תחת ראשי מועצות דתיות. 
       
       רצוני לשאול:
       
1. האם הידיעה נכונה? 

       2. אם כן - האם מאז התאריך הנ"ל מונו מנהלים או עובדים אחרים במועצות הדתיות ברחבי הארץ?
       
       3. אם כן – באילו מקומות, מי התמנה ועל-ידי מי?  
       
       4. האם בין המנהלים החדשים יש חברי ליכוד או אישים המוכרים לך אישית?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, ידידי חבר הכנסת דוד אזולאי, לשאלותיך:
       
       1. מינוי ממונים במועצות דתיות שלא הורכבו מחדש עד לתאריך 2 במאי 2004 התקבל בהחלטת ממשלה מס' 1825, בתאריך 25 באפריל 2004, וזאת על-פי סעיף שהוכלל בחוק ההסדרים לשנת 2004. ככלל, בכל רשות מקומית שבה לא הורכבה מועצה דתית על-פי דין, יש בסמכות ראש הממשלה למנות שני ממונים על מנת שינהלו את מערך שירותי הדת במקום. 
       
       2-3. מאז 2 במאי 2004 מונו על-ידי ראש הממשלה ממונים במקומות הבאים: א. קריית-אונו – יוסי כוכבי ואריאל קפאח, על-פי הצעת ראש העיר; ב. גדרה – שלמה תנעמי ויעקב זוהר, בהתייעצות עם ראש העיר. 
       
       יש רשויות מקומיות שבהן יש כוונה למנות ממונים: א. בנימינה--גבעת-עדה; ב. לכיש; ג. נס-ציונה; ד. קדימה. 
       
       שמות הממונים עברו לפרסום ברשומות ולמתן תוקף חוקי למינוי. 
       
       4. אין לראש הממשלה היכרות על רקע אישי עם המתמנים, ואין ברשות ראש הממשלה מידע לגבי תוקף חברותם במפלגתו שלו או במפלגה אחרת. ההצעות למינוי ממונים הובאו על בסיס תנאי הכשירות לכהונת ממונה במועצה הדתית. תנאי כשירות אלה אושרו על-ידי היועץ המשפטי לממשלה ועל-ידי הממשלה עצמה. 
       
	מתוך הכרה בנחיצות שיתוף הפעולה עם הרשות המקומית, רוב הממונים הוצעו למינוי על-ידי ראש הרשות ובהתייעצות עמו. 

	ודבר אחרון, אני אומר לך מלה משלי. מה לעשות, שליש מהארץ היום הוא ליכוד, אז כתוצאה מכך אתה יכול למצוא מועמדים כאלה ואחרים, גם של הליכוד. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. חבר הכנסת אזולאי, שאלה נוספת. 

דוד אזולאי (ש"ס):
       
       אדוני השר, תודה רבה. אני מעריך מאוד ומודה על שאתה מודה שאכן יש מינויים של הליכוד, ולמה אתה מסתתר? 

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אני לא אמרתי. אמרתי: שליש מאזרחי המדינה הזאת הם אנשי ליכוד. ולכן, בהחלט יכול להיות שחלק מהמתמנים הם אנשי ליכוד. 

דוד אזולאי (ש"ס):
       
       עם חברי הליכוד אין לי בעיה. הבעיה שלנו עם חברי מרכז הליכוד - ואתה יודע, אדוני השר, שחלק מהמתמנים, ואתה לא אומר את זה מעל דוכן הכנסת, הם חברי מרכז הליכוד, והם קיבלו את המינוי הזה בזכות היותם חברי מרכז הליכוד.

אלי אפללו (הליכוד):
       
       כל המינויים שלכם - - -

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אני אמרתי לך שההצעות - - -

אלי אפללו (הליכוד):
       
       - - -

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       סליחה, סליחה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אפללו. האם חבר הכנסת אפללו לא סומך על השר?

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אפללו, אל תעזור לי. אל תעזור לי. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       האם חבר הכנסת אפללו לא סומך על השר?

אלי אפללו (הליכוד):
       
       תתבייש - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני חשבתי שאדוני יאמר שבזמנו הוא היה מינוי, והוא היה מינוי טוב למרות שהוא היה חבר מרכז. זה קורה שחברי מרכז הם גם מינויים טובים. זה מה שחשבתי שאדוני רוצה לומר. זה לא תמיד קורה, אבל זה קורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):
       
       - - -

עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       - - -

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       הרדיפה הבלתי-פוסקת הזאת, לדעתי, אני אמרתי לך - השמות הוצעו על-ידי ראשי הערים, ואם ראשי הערים מעוניינים באנשים הללו, והם נמצאו כשירים לשרת, אז לא חשוב כרגע אם שייכים לש"ס או שייכים למפלגה אחרת.
       
       אני יכול להגיד לך - וזה בתשובה על שאילתא קודמת שהיתה - על מה שנעשה במשרד הדתות כאשר אתם הייתם אחראים לאותו משרד, ולכן מוטב לכם, לפי דעתי, בנושא הזה לתת לממשלה לנהל את הדברים על-פי חוק ועל-פי דין, ואם יש לך דברים מפורשים נגד פעולות הממשלה, תעלה אותם.

דוד אזולאי (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, אני עדיין לא שאלתי את השאלה הנוספת. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה.

דוד אזולאי (ש"ס):
       
       תודה רבה, אדוני היושב-ראש. אני לא רוצה להיכנס לוויכוח אתך, כבוד השר, אבל את העובדות כולנו מכירים וכולנו יודעים, ונפעל בהתאם.
       
       לגבי שאלה נוספת, אני רוצה להגיד לך - אדוני השר, הוחלט למנות ממונים במועצות הדתיות כדי לאפשר תשלום משכורות, וממה שאדוני מנה כאן, מדובר בקושי על עשר מועצות דתיות. לא פלא שאתם לא ממנים, וכתוצאה מכך אנו עדים לביזיון המת בגלל הממשלה הרעה הזאת, שאנשים קוברים את מתיהם - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       זאת לא שאלה, זאת הבעת עמדה.

דוד אזולאי (ש"ס):
       
       ואני שואל, אדוני השר: עד מתי תיתנו לביזיון הזה לפגוע במתי ישראל, ולא תאפשרו קבורת מתים, על-ידי מתן שכר לעובדי הרשויות המקומיות והמועצות הדתיות?

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. צריך לזכור שזו שאלה נוספת. 

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       הנושא של המועצות הדתיות עולה פה כל שבוע. קראתי גם, ויש חברים שלך לסיעה ששאלו שאילתות בעניין הזה - כשתורם יגיע - נדמה לי שיושב-ראש הסיעה שלך היה צריך לקבל תשובה בנושא הזה, והוא איננו פה, ולכן לא יכולתי לענות.
       
       אני יכול לענות לך את התשובה שעמדתי לענות ליושב-ראש הסיעה שלך: נושא המועצות הדתיות נמצא בטיפול מתמיד.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       יושב-ראש התנועה. כבוד השר, יושב-ראש הסיעה זה יאיר פרץ; יושב-ראש תנועת ש"ס זה אליהו ישי.

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       סליחה, יושב-ראש התנועה. ואתם - כל השאילתות הן שלכם בנושא הזה, לאורך כל הדרך, ובנושא הזה הממשלה עושה מאמצים בלתי פוסקים. 
       
       הצטברו שם חובות, מינו שם אנשים בלי חשבון - - -

דוד אזולאי (ש"ס):
       
       - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אזולאי. אתה שאלת שאלות, השר משיב. אי-אפשר לכעוס על השר שהוא משיב. יכול להיות שהתשובה לא מוצאת חן. בבקשה, אדוני. 

דוד אזולאי (ש"ס):
       
       לא, אבל עובדות. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. הוא לא מעיד, זה לא בית-משפט פה. כולם הרי רוצים שהציבור ישפוט.

       חבר הכנסת כהן, אנחנו עסוקים בשאילתות ואנחנו חייבים להתקדם. 

יצחק כהן (ש"ס):
       
       בסוריה יש - - -  פה אין. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת כהן, תודה רבה. כבוד השר עזרא ישיב בשם ראש הממשלה על שאילתא מס' 1945, של חבר הכנסת משולם נהרי, בעניין שביתת עובדי המועצות הדתיות בחצור-הגלילית. אינו נוכח - לפרוטוקול. 

1945. שביתת עובדי המועצה הדתית בחצור-הגלילית
       
חבר הכנסת משולם נהרי שאל את ראש הממשלה
       ביום י' באב התשס"ד (28 ביולי 2004):
       
       פורסם, כי עובדי המועצה הדתית בחצור-הגלילית החריפו את העיצומים והפסיקו לקבור נפטרים. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הידיעה נכונה? 
       
       2. אם כן - מה ייעשה כדי למנוע שביתה זו ולמנוע פגיעה בנפטרים?
       
תשובת שר התיירות גדעון עזרא:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

       1. מיום 21 ביולי 2004 החריפו עובדי המועצה הדתית בחצור-הגלילית את העיצומים שהם נוקטים זה כמה חודשים וסירבו לקיים הלוויה לאשה שנפטרה ביישוב באזור.
       
       2. משרד ראש הממשלה התערב בעניין, וביום 25 ביולי 2004 הופסקו העיצומים ועובדי המועצה הדתית חזרו לעבודה מלאה.
       
       במסגרת הטיפול במועצה הדתית הועברה הקצבה של כ-113,000 ש"ח לקופת המועצה הדתית, נוסף על 60,000 ש"ח מהרשות המקומית. בכך התאפשר לשלם לעובדי המועצה הדתית חלק מחובות שכר העבודה שהגיעו להם. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       שאילתא 1975, של חבר הכנסת רשף חן, בעניין: נישואין באמצעות עמותת "צוהר".  בבקשה, אדוני. 
       
1975. נישואין באמצעות עמותת "צוהר"
       
חבר הכנסת רשף חן שאל את ראש הממשלה
       ביום י' באב התשס"ד (28 ביולי 2004):
       
       פורסם, כי לאחרונה התלוננו זוגות שביקשו להינשא באמצעות רבני עמותת "צוהר", כי פקידי הרבנות סירבו לפתוח עבורם תיק נישואים, בטענה שרק רב המכהן בתפקיד רשמי רשאי להשיא.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. על-פי אילו קריטריונים נקבע רב מוסמך להשיא?
       
       2. האם רבנים שאינם מ"צוהר" נתקלים באותו קושי?
       
       3. האם מטרת ההחלטה היא לחייב זוגות להינשא דרך הרבנות?
       
       4. איזה פתרון מוצע לזוגות המתחתנים בימים אלה?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת רשף חן, בתשובה על שאלותיך: 
       
       1. יש החלטה של מועצת הרבנות הראשית, שרק רבנים המכהנים בפועל בתפקידי רבני קהילות  - בשכונה, בעיר, באזור וכדומה - יוכלו לרשום לנישואין. החלטה זו פורסמה גם במסגרת חוברת נהלים שיצאה לאור באוקטובר 2003 על-ידי הרבנות הראשית.
       
       2. על אף האמור בהוראות הרבנות הראשית, יש רבנויות מקומיות שמאפשרות להינשא גם על-ידי מי שאינם רבני קהילה. משמע, הסכמת הרבנות המקומית היא תלוית מקום. בפועל, יש רבנים - לא רק רבני "צוהר" - שנתקלים בהתנגדות הרבנות לרשום זוגות שנישאו על-ידם. כשמגיעה בקשה מזוג להינשא על-ידי עמותת "צוהר", היא מטופלת במטרה לאשרה על-פי רצון בני הזוג, כך נעשה במרבית הבקשות שמגיעות.
       
       3.  לא, זו לא מטרת ההחלטה.
       
       4. כל זוג שנתקל בקשיים להירשם לנישואין ברבנות המקומית, יכול לפנות מיידית למחלקת הרבנות במשרד ראש הממשלה, ושם יטופל העניין.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. חבר הכנסת רשף חן, בבקשה, שאלה נוספת. 

רשף חן (שינוי):
       
       אני מודה על התשובה, אבל התשובה הזאת בכל זאת מעלה שאלה, ובאמת עולה כאן שאלה נוספת: אני מבין שהנוהל אומר רק רבנים רשמיים, וזה נוהל מתקבל על הדעת. אבל מתברר שהרבנויות המקומיות פיתחו איזה חריג לנוהל הזה. גם החריג הזה הוא על פניו מתקבל על הדעת, בלבד שמתקיימות לגביו אחידות ואי-אפליה, כי הרי לא יכול להיות שזאת תהיה החלטה אישית של הרב המקומי שתהיה תלויה בקשריו, ודברים שאני לא רוצה אפילו להעלות על דל שפתיים.
       
       חייב להיות איזה קריטריון אחיד, שלפיו אותם רבנים חיצוניים - מאפשרים להם, או לא מאפשרים להם. זה בוודאי לא יכול להיות תלוי בשאלה אם אותו רב הוא במקרה חובש כיפה סרוגה, או חובש כיפה שחורה, כפי שעולה  מהעניין הזה.
       
       אז שאלת ההבהרה שלי שאני מבקש - ואני מניח שלא תוכל לענות לי בשנייה זו - היא מה הקריטריון האובייקטיבי שלפיו מחליטות רבנויות מקומיות אם לאפשר או לא לאפשר לרב חיצוני להשיא.

שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אני יכול להגיד לך - מאחר שאמרתי לך שזה ניתן להחלטה במקומות שונים על-ידי רבנים שונים, ממילא אין קריטריונים ברורים בעניין הזה, ואני משוכנע שהרבנים דואגים שהחתונה הזאת, או הרישום של הנישואין, ייעשו על-ידי אנשים שאין ספק בכך שהם עושים את הדברים על-פי חוקי הרבנות הראשית. זה מה שאני יכול להגיד לך. אין חוקים לרבנות הראשית בנקודה המסוימת שאתה מעלה. תודה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. עד כאן השאילתות שהוגשו לשר עזרא כנציגו של ראש הממשלה. עכשיו ישיב כבוד שר התיירות, השר גדעון עזרא, על שאילתא של חבר הכנסת אילן ליבוביץ, שמספרה 1921, בעניין: הסכנה לבתי-המלון בים-המלח. הים העולה ומגיע לקומה הראשונה אצלם.

1921. ידיעה על סכנה לבתי-מלון בים-המלח
       
חבר הכנסת אילן ליבוביץ שאל את שר התיירות
       ביום ג' באב התשס"ד (21 ביולי 2004):
       
       
       פורסם, כי זרימה תת-קרקעית של מי ים מחלישה את יסודות המלונות בים-המלח, עד כי ייתכן שייאלצו להורסם ולבנותם מחדש במקום אחר.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הפרסום נכון? 
       
       2. אם כן - האם מדובר בסכנה מיידית?
       
       3. מה הוא סדר-גודל הפגיעה הצפויה, והאם צפויה פגיעה בתיירות לים-המלח? 
       
       4. אילו פתרונות בוחן משרדך ומה היא עלותם?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חבר הכנסת אילן ליבוביץ, לשאילתא שלך – 1-4. הפרסום אינו מדויק והכותרת אינה נכונה. לא מדובר כלל בסכנה מיידית. ממש בשבוע האחרון התמניתי אני, שר התיירות, לאחר שהנושא היה בידי משרד התשתיות, להיות אחראי לנושא הזה. מדינת ישראל מתכוונת להשקיע כספים רבים וגדולים על מנת למנוע כל אפשרות שבתי-המלון באזור ים-המלח ייפגעו - לא כתוצאה מעליית מפלס מי הים, הים כבר מזמן איננו שם, אלא מהעובדה שיש בריכה של ים-המלח שבתוכה מצטברים כל שנה 20 ס"מ של מלח,  וכתוצאה מכך עולה מפלס המים, וקיימת גם אפשרות שמי תהום יגיעו לחופי הים. 
       
       לכן, ההגנה המיידית עד שנת 2008 כבר בוצעה למעשה, ובה אנחנו לא מתכוונים לעסוק. מאידך גיסא, אנחנו כן מתכוונים - ובצורה רצינית מאוד - לדאוג שבעתיד לא יקרה שום דבר למלונות ים-המלח, ולצורך העניין הקצו השבוע 10 מיליוני שקלים על מנת לבחור את האלטרנטיבה המתאימה לטיפול בעניין.                                              

       כרגע אנחנו עוסקים במציאת חברת ייעוץ, שתסייע לנו בבחירת האלטרנטיבה המתאימה. 
       
       אני חוזר ואומר: אין שום סכנה, לא לים-המלח ולא לבתי-המלון, אלא צריך לטפל בנושא הזה לעתיד לבוא. תודה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אילן ליבוביץ - בבקשה, אדוני. יש במקום אחד באזור תמר, שהבריכה ממש - - -
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       במלון "נירוונה", אבל מראש ידעו שזה יהיה שם.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       יש שם שקיעה.
       
אילן ליבוביץ (שינוי):
       
       אדוני השר, אני רוצה להבין. אמרת ש-10 מיליוני שקלים הוקצו רק כדי לבדוק את הפתרון.
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       כל הוצאה, כל מה שיהיה שם, זה יהיה כסף גדול מאוד. אני מדבר אתך על מאות מיליוני דולרים. על מנת שלא נעשה טעות ונבחר את האלטרנטיבה הנכונה - קיימות כמה אפשרות, ואני מוכן להשמיע לך: אפשרות אחת היא "קציר" של המלח והורדת המפלס. האפשרות השנייה היא בניית בריכה, לגונה, שזו האלטרנטיבה המועדפת כרגע, והאלטרנטיבה השלישית היא סוג כזה או אחר של לגונה במקום עמוק יותר. לי עדיין לא ידוע מי המומחה הגדול בעניין הזה, ומי בעולם נתקל בבעיה מהסוג הזה, וניכנס לעבודה מאומצת בעניין.
       
אילן ליבוביץ (שינוי):
       
       אדוני, השאלה שלי מאוד פשוטה. העניין הזה עלה בדוח מבקר המדינה לפני שנתיים, ועכשיו אתה אומר שיש פתרון זמני עד שנת 2008, ורק לאחריו – אם הבנתי נכון את תשובתך -  אתם נכנסים לפתרון קבע, או שעכשיו אתם מחפשים את הפתרון היותר קבוע? אני רוצה להבין מתי יהיה פתרון סופי לבעיה הזאת, ומתי נדע שאין עוד סכנה כזאת או אחרת למלונות שם?
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       הממשלה השקיעה, וסיימה להשקיע בנושא עליית המפלס, כתוצאה מעליית המלח בבריכה ב-20 ס"מ, ובנתה הגנה לצורך העניין. ההגנה הזאת מספקת עד שנת 2008. זה סעיף א'. סעיף ב', לעתיד לבוא – מאחר שנראה לנו שצריך פתרון ארוך טווח, אנחנו מחפשים עכשיו את האלטרנטיבה הנכונה, כדי שלא נבזבז את הכספים בחינם, ובנושא הזה נעשה את העבודה המקצועית ביותר עם האנשים המקצועיים ביותר שקיימים, לא רק בארץ, אלא בעולם כולו, על מנת לפתור את הבעיה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה לשר התיירות, השר גדעון עזרא, גם בשבתו כשר התיירות וגם כעונה בשם ראש הממשלה.

       סגן השר מיכאל רצון יענה וישיב על שאילתות רגילות. ובכן, סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה ישיב על שאילתא מס' 1584, של חבר הכנסת יעקב מרגי, בעניין רשתות השיווק הפועלות בשבת. בבקשה, אדוני.
       
1584. פתיחת רשתות שיווק בשבת
       
חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה
       ביום כ' בסיוון התשס"ד (9 ביוני 2004):
       
       
       ב"ידיעות אחרונות" מיום ז' בסיוון התשס"ד, 27 במאי 2004, פורסם כי "רוב הציבור מתנגד לפתיחה של רשתות השיווק בשבתות".
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם יחוזקו ויתוגברו פקחי השבת? 
       
       2. האם יפעל משרדך למניעת חילול שבת במרכזי הקניות, מעבר לעבודת הפקחים?
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת מרגי, 1-2. מספר משרות המפקחים האוכפים את חוק שעות עבודה ומנוחה הוא ארבע ושלושה-רבעים של משרה, ועדיין לא ידוע לי על שום תגבור. 
       
       חוק שעות עבודה ומנוחה איננו חוק דתי שמטרתו מניעת חילול שבת, אלא הוא חוק חברתי. החוק בא להסדיר את ימי מנוחת העובדים באופן שעבודת שכיר יהודי אסורה בשבת. לעומת זאת, עבודת שכיר שאינו יהודי מותרת בשבת אם קיבל יום מנוחה אחר. כך שבעיקרון מרכז קניות יכול לפעול באמצעות עובדים לא-יהודים, והפעלתו היא על-פי דין. תודה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה, חברת הכנסת מרגי. אדוני מסתפק?
       
יעקב מרגי (ש"ס):
       
       אני מודה מאוד לסגן השר על תשובתו. בכוונה התייחסתי בשאילתא לסקר שהתפרסם ב"ידיעות אחרונות". האם לאור הממצאים במשרד התעשייה המסחר והתעסוקה יעשו שיקול דעת, ולא משנה מה המניעים שבגללם החוק נוצר, אם זה חילול שבת, חוק שעות עבודה ומנוחה של עובדי ישראל היהודים – האם לאור הממצאים בסקר, שלפיהם רוב הציבור אכן רוצה את שמירת השבת, האם לא יגדל מספר התקנים המוקצים לעניין?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה, אדוני.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       מאחר שהמדינה מטפלת גם ברוב וגם במיעוט, איננו יכולים לאסור פתיחה או סגירה במקומות שמותר, והציבור רשאי לעשות ככל שהוא רוצה היכן שמותר, לא היכן שאסור. עניין המפקחים הוא כמובן עניין תקציבי, וכמו שאתה יודע, אנחנו חיים באילוצים קשים ביותר. אם תצליח לסייע לנו להגביר את הפיקוח ולהגדיל  את מספר המפקחים, נודה לך.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. כבוד סגן השר ישיב על שאילתה מס' 1689, של חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, בעניין מכרז למכירת מגרשי בנייה בעיר כרמיאל.
       
       
1689. מכרז למכירת מגרשי בנייה בכרמיאל
       
חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה שאל את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה
       ביום ד' בתמוז התשס"ד (23 ביוני 2004):
       
       
       פורסם ב"א-סינארה" ב-11 ביוני 2004, כי מינהל מקרקעי ישראל הקפיא מכרזים למכירת מגרשים לבנייה בגבעת-מכוש בכרמיאל, לאחר שהוברר כי בין הזוכים יש גם ערבים.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הידיעה נכונה? 
       
       2. אם כן - כמה מגרשי בנייה מכר המינהל בחמש השנים האחרונות בכרמיאל וכמה מהזוכים הם ערבים? 
       
       3. כמה מגרשי בנייה מכר המינהל בחמש השנים האחרונות בכל אחד מהכפרים: מג'ד-אל-כרום, בענה, דיר-אל-אסד, נחף וראמה?
       
       4. מה היא עמדת משרדך בנושא?
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת דהאמשה, נדמה לי שעניתי על השאלה הזאת לא לפני הרבה זמן, אולי שבועיים.
       
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):
       
       יש כמה נתונים, חוץ מהעניין הכללי.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       נדמה לי שעניתי לך כמעט על אותה שאלה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       זאת שאילתא רגילה, ואדוני יענה.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       1. הידיעה אינה נכונה, המכרז לא בוטל ולא הוקפא. 
       
       תקנון קרן-הקיימת לישראל אינו מאפשר את רכישת קרקעותיה על-ידי מי שאינו יהודי. על מנת שניתן יהיה להקצות לזוכים שאינם יהודים את המגרשים שבהם זכו - - -
       
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       יש להחזיר את האדמות האלה למדינה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת מח'ול.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       אולי תתאזר בסבלנות, חבר הכנסת מח'ול, ותשמע את כל התשובה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת מח'ול, כרגע הוא עונה לחבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       על המינהל ועל הקרן הקיימת לבצע חילופי מקרקעין ביניהם באופן שבסופם יעברו מגרשים  שבהם זכו האדונים הנכבדים ושהינם עתה בבעלות הקרן הקיימת, לבעלות רשות הפיתוח או המדינה, בדיוק כמו שאמרת, חבר הכנסת מח'ול. ביצוע מהלך זה, מעצם טיבו, כרוך בזמן, ומינהל מקרקעי ישראל עושה להשלמתו בהקדם האפשרי. על כן ניתנה דחייה של המועדים למימוש העסקאות בהתאם.
       
       2. לשאלה הנוספת שלך - מספר המגרשים למגורים ששווקו בכרמיאל בחמש השנים האחרונות הוא 95, מתוכם ארבעה לזוכים ערבים. 
       
       3. המגרשים למגורים ששווקו בחמש השנים האחרונות: בדיר-אל-אסד - אחד. בבענה - 12. בנחף - תשעה. במג'ד-אל-כרום - שניים. בראמה - שלושה. תודה רבה.
       

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת דהאמשה ישאל את אדוני שאלה נוספת.
       
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):
       
       כבוד היושב-ראש, מכובדי סגן השר, אני יודע שלאחר שהשאילתא הוגשה פורסם שוב בעיתון "א-סינארה", שעכשיו, לאחר שהקפיאו את זה זמן מסוים, הוציאו את המכרז במהדורה חדשה וכתבו שם שהאדמות הן של הקרן הקיימת, כלומר, שרק יהודים יוכלו לרכוש אותן.
       
       אני אומר שני דברים: דבר ראשון, ברגע שהמגרשים משווקים על-ידי המינהל, אפילו היתה האדמה של הקרן הקיימת או היתה מופקעת, או היתה רכוש נכסי נפקדים, מה שלא יהיה, ברגע שבן-אדם הגון משווק את זה, הוא חייב לשווק את זה לכל האזרחים. זה לא עניין של יהודים בלבד.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       זה לא דו-שיח עכשיו. ישאל, אדוני, שאלות נוקבות.
       
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):
       
       זו שאלה נוקבת. ברגע שזה משווק על-ידי המינהל, כבר לא חשוב מאיפה זה בא, הוא חייב לשווק את זה לכולם, ויש על זה בג"ץ. 
       
       השאלה השנייה: מה יעשה כבודו לגבי מדיניות המשרד? האם ישווקו גם מגרשים לערבים בערים האלה? יש חלק שיש להם מגרש אחד או שני מגרשים, ויש חלק שיש להם שלושה מגרשים. במכלול יש פה תושבים שמספרם הוא לפחות פי אחד-וחצי או פי-שניים מתושבי כרמיאל, אני לא יודע בדיוק, אין לי מספרים מדויקים, אבל עשרות אלפי תושבים, גם להם מגיעים מגרשים. מה תעשו בעניין הזה? תודה רבה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. בבקשה, אדוני.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       עניתי לך על החלק הראשון של השאלה. המכרז לא הוקפא, ועושים החלפת קרקעות, ומי שזכה בקרקעות האלה, על-פי הבנתי את תשובת המינהל - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אורון, עוד מעט קט יהיה סגן יושב-ראש הכנסת, ואדוני יבין, כשישב פה, כמה מפריע שמשוחחים בקול רם בשולי הבמה. בבקשה.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       על-פי הבנתי את העניין, בסיכומו של הדבר הזוכים יקבלו את המגרשים שהם זכו בהם.
       
       לגבי העניין השני, אני לא הבנתי את הנתונים שמסרת לי כאן, אבל אני מבין שאין מניעה שייגשו גם בני המיעוט הערבי למכרזים הללו. אם יזכו ותהיה אותה בעיה, יצטרכו לתת את אותו פתרון.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. סגן השר ישיב על שאילתא מס' 1700, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן, בנושא: תנאי העבודה בתעשיות ים-המלח.
       
1700. תנאי העבודה ב"מפעלי ים-המלח"
       
חבר הכנסת אבשלום וילן שאל את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה
        ביום ג' באב התשס"ד (21 ביולי 2004):
       
       ב-9 ביוני 2004 פורסמו בערוץ-2 עדויות של עובדים ב"מפעלי ים-המלח", המועסקים בתנאים קשים ולכאורה לא חוקיים.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם בדק משרדך את הנושא?
       
       2. אם לא – מדוע?
       
       3. אם כן – מה הן מסקנות משרדך, וכיצד יטופל הנושא?
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת וילן, האגף לאכיפת חוקי עבודה במשרד התמ"ת אמון, בין היתר, על אכיפת חוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987. משרדנו רואה בחומרה רבה את הפרת חוק שכר מינימום, ואם מעסיק מפר את החוק, ניתן להטיל עליו קנס בגובה של 5,000 שקלים לכל עובד ולכל חודש שבו לא שולם שכר מינימום. לחלופין, ניתן להגיש נגד המעסיק המפר את החוק כתב אישום, ואם המעסיק יורשע, הקנס הכספי המרבי הוא 202,000 שקלים.
       
       1-3. לגופו של עניין, אגף האכיפה ערך ביקורת אצל המעסיק שהוזכר בכתבה. משרדנו פעל לאיסוף חוזי התקשרות בין "מפעלי ים-המלח" לספקי השירות, ובימים אלה מתבצעת חקירה בשטח שבמהלכה נאספים נתונים משלימים. אם יתברר כי יש הפרה של החוק על-ידי המעסיק, יועבר חומר החקירה לבחינה במחלקה המשפטית במשרד התמ"ת. עד כמה שידוע לי, בערך בתוך שבועיים תסתיים החקירה ויהיו לנו הממצאים והדוח.
       
       לידיעה - בשנת 2003 הוטלו 56 קנסות מינהליים בגין הפרת חוק שכר מינימום בסכום של 261,400 שקלים. מינואר עד יוני 2004 הוטלו 164 קנסות מינהליים בגין הפרת חוק שכר מינימום, בסכום של מיליון ו-633,800  שקל.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. חבר הכנסת וילן מסתפק. סגן השר ישיב לפרוטוקול על שאילתא מס' 1881, מאת חבר הכנסת אברהם רביץ, שאינו נוכח, בנושא: בטיחות מתקני שעשועים לילדים.
       
1881. בטיחות מתקני שעשועים לילדים 
       
חבר הכנסת אברהם רביץ שאל את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה
       ביום כ"ה בתמוז התשס"ד (14 ביולי 2004):
       
       מדוח של מכון התקנים שהוצג בוועדת החינוך עולה, כי רוב המתקנים בגני-שעשועים ובמוסדות חינוך מהווים סכנה בטיחותית.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם יש בידי משרדך צוות המפקח על מפגע ציבורי זה?
       
       2. מה ייעשה למניעת מפגעים אלו?
       
תשובת סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:	
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       1-2. תקן ישראלי רשמי ת"י 1498 – מתקני משחקים: בדיקות ותחזוקה - מטיל את האחריות לתחזוקת המתקנים על בעלי המתקן, דהיינו הרשויות המקומיות.
       
       לגבי כל מתקן נדרשת הרשות לבצע בדיקה חזותית לפחות פעם בחודש, ולפחות פעם ב-12 חודשים - להזמין בדיקה תקופתית על-ידי מעבדה מאושרת. אם בבדיקה התקופתית נמצאו ליקויים חמורים או קריטיים, באחריות הרשות המקומית למנוע שימוש במתקן עד לתיקונו ועד לקבלת תעודת בדיקה המאשרת את תקינות המתקן. 
       
       הממונה על התקינה אחראי על-פי חוק התקנים, התשי"ג-1953, לאכיפת תקנים רשמיים. במסגרת אכיפת ת"י 1498, הממונה על התקינה בודק מתקנים למשחקי ילדים, לרבות אופן תחזוקתם על-ידי הרשויות המקומיות.
       
       מדי שנה הממונה בודק כמה רשויות מקומיות, כאשר בכל רשות נבדקים בין חמישה לעשרה גנים ציבוריים. המתקנים שנמצא שהם בלתי מתאימים לדרישות התקן מסומנים במהלך הבדיקה על-ידי בודק מכון התקנים בשלט אזהרה. תוצאות הבדיקה מועברות לראשי הרשויות המקומיות מייד לאחר קבלתן על-ידי הממונה. נגד הרשויות שבשטחן נתגלו ליקויים, נפתחת חקירה פלילית.
       
       למען שיפור מצבם של המתקנים, בימים אלו הממונה על התקינה פועל לשינוי תקן לגבי אופן בדיקת התחזוקה השנתית, על מנת לאפשר לרשויות להכשיר את העובדים הטכניים שלהן לבצע בדיקה ובכך להגדיל את האחריות האישית של אנשי הרשויות לתקינות המתקנים ולפנות עלויות בדיקה לתיקון המתקנים ולהחלפתם. כמו כן, משרד התמ"ת פועל להכנת צו שיטיל חובת סימון בתו-תקן של מתקני משחקים ויאפשר להפעילם רק לאחר בדיקה ואישור של מעבדה מאושרת.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       שאילתא מס' 1905, מאת חבר הכנסת דניאל בנלולו, שאינו נוכח, בנושא: ליקויים בטיחותיים בגני-השעשועים - לפרוטוקול.
       
1905. ליקויים בטיחותיים בגני-השעשועים 
       
חבר הכנסת דניאל בנלולו שאל את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה
       ביום ג' באב התשס"ד (21 ביולי 2004):
       
       פורסם, כי לפי סקר שערך מכון התקנים ופורסם בשבוע שבו יצאו ילדי ישראל לחופשת קיץ, ב-80% מגני-השעשועים ברחבי הארץ נמצאו ליקויים בטיחותיים. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הידיעה נכונה? 
       
       2. אם כן - מדוע לא תוחזקו הגנים לקראת חופשת הקיץ?
       
       3. האם מתוחזקים גני-השעשועים באופן קבוע, ואם לא – מדוע?
       
       4. כיצד יובטח שלום ילדינו בחופשת הקיץ?
       
תשובת סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:	
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       הדיווח על 80% מגני-השעשועים שנמצאו בהם ליקויים הוא דיווח של מכון התקנים, והוא מסתמך על תוצאות בדיקות תקופתיות שנעשו על-ידי  המכון וביוזמתן של הרשויות המקומיות במהלך שנת 2003.
       
       לגוף השאלות:
       
       1-4. על-פי תקן ישראלי רשמי ת"י 1948 – מתקני משחקים: בדיקות ותחזוקה - האחריות לתחזוקת מתקנים למשחקי ילדים מוטלת על בעלי המתקן,  קרי הרשות המקומית.
       
       במסגרת התחזוקה, לגבי כל מתקן נדרשת הרשות לבצע בדיקה חזותית לפחות פעם בחודש, ולפחות פעם בשנה להזמין בדיקה תקופתית על-ידי מעבדה מאושרת.
       
       כמו כן, אם בבדיקה התקופתית במתקנים נתגלו ליקויים חמורים או קריטיים – באחריות הרשות המקומית למנוע שימוש במתקנים עד לתיקונם ולאישורם על-ידי המעבדה.
       
       הממונה על התקינה, האחראי על-פי חוק התקנים, התשי"ג-1953, על אכיפת החוק, בודק במסגרת סמכויותיו מתקנים ברשויות מקומיות, לרבות אופן תחזוקתם על-ידי הרשויות.
       
       יודגש, הממונה על התקינה אינו אחראי על תחזוקת מתקנים, אלא על אכיפת החוק המחייב את בעל המתקן לבצע תחזוקה בהתאם לדרישות התקן.
       
       במסגרת האכיפה בודק הממונה כמה רשויות מדי שנה, כאשר בכל רשות מקומית נבדקים בין חמישה לעשרה גנים ציבוריים.
       
       ברשויות שבהן נתגלו ליקויים נפתחת חקירה פלילית. תוצאות הבדיקה מועברות לראשי הרשויות המקומיות מייד לאחר קבלתן על-ידי הממונה על התקינה.
       
       החל משנת 2004 מפרסם הממונה את כתובות המגרשים שנבדקו במסגרת האכיפה ונמצאו מסוכנים לשימוש.
       
       כמו כן, פורסמה רשימת הרשויות שהזמינו בשנת 2003 בדיקה תקופתית למתקנים הנדרשת על-פי התקן.
       
       עתה משרד התמ"ת פועל להכנת צו שיטיל חובת סימון בתו-תקן של מתקני משחקים ויאסור הפעלת אתרי משחקים אלא אם האתר נבדק על-ידי מעבדה מאושרת ואושר על-ידה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       שאילתא מס' 1906, מאת חבר הכנסת דניאל בנלולו, שאינו נוכח, בעניין החלטת ועדת-אפרתי - לפרוטוקול.
       
1906. החלטת ועדת-אפרתי 
       
חבר הכנסת דניאל בנלולו שאל את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה
       ביום ג' באב התשס"ד (21 ביולי 2004):
       
       לפני כשנה הודיעה ההסתדרות כי תגבה 10% ממחירי דירות שבנתה בשנות ה-50. רוב בעלי הדירות הם קשישים וגמלאים שלא היו מודעים לחוק הזה כשרכשו את הדירות. ועדת-אפרתי, שהוקמה כדי לבדוק את טענות התושבים, היתה אמורה להחליט בנושא עד ל-30 באפריל, אולם טרם עשתה כן. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. מדוע מתעכבת החלטת הוועדה, ומתי היא תתקבל?
       
       2. מה ייעשה כדי לסייע לתושבים?
       

תשובת סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:	
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

       מדובר בהסכם ש"חברת העובדים" הינה צד לו, ועל בסיסו טוענת "חברת העובדים" שהיא זכאית לקבל, בעת העברת זכויות בין משתכנים, 10% מהשקעות המשתכן שמעביר את זכויותיו. מדובר על הסכם בין צדדים שקובע מנגנון לפתרון חילוקי הדעות ביניהם. המינהל לא יכול, חד-צדדית, לבטל הסכם אם אין הסכמה בין הצדדים.
       
       1-2. ממלא-מקום ראש הממשלה מינה ועדת חקירה לנושא, בהתאם לסעיף הקיים באותו הסכם, אשר מאפשר לקק"ל למנות "ועדת חקירה" על מנת לבדוק אם "חברת העובדים" מנצלת לרעה זכויות שהוענקו לה במסגרת אותו הסכם. הוועדה לא הגישה עד כה את מסקנותיה, הואיל ונתגלו עיכובים משפטיים. התברר כי "האגודה השיתופית לשיכון בקריית-משה" ו"חברת העובדים" החלו בהליך שיפוטי בפני רשם האגודות השיתופיות, וסוכם שם שהם יפנו לבורר שיחליט בענין חילוקי הדעות ביניהם. רשם האגודות השיתופיות עדיין מחכה להחלטת הבורר.
       
       כמו כן, באותו הסכם שבין האגודה השיתופית ל"חברת העובדים" קיימת הפניה להליך שיפוטי בפני רשות השיפוט של ההסתדרות במקרה של חילוקי דעות ביניהם. כמו כן, הועלתה טענה שדרישה למימוש זכות חוזרת לפי ההסכם אינה מהווה ניצול לרעה של אותה זכות.
       
       לאור כל האמור לעיל, לא ברור מתי תוכל הוועדה להגיש את המלצותיה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מאוד מודה לסגן השר.
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       אדוני היושב-ראש, אני מודה לך ולאלה שלא הגיעו.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הייתי אומר לך "שר", אבל כיוון שאתה סגנו של השר אולמרט, אינני רוצה שיחשבו שאני רוצה, חלילה - - -
       
סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון:
       
       תודה.
       

הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) 
(תיקון - איסור קבלת קצבה ומשכורת יחד), התשס"ד-2004
       ["דברי הכנסת", חוב' ל"ו, עמ'  .]
(הצעת חבר הכנסת שלום שמחון)
 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אנחנו ממשיכים בסדר-היום. חבר הכנסת שמחון, אדוני עדיין צריך להשיב או לומר דבר? תעלה רק לרענון. לפני שבועיים התחייבתי לפני חבר הכנסת שלום שמחון שנושא שהעלה בהצעת חוק מקדמית יועלה להצבעה אם הממשלה לא תיתן לו תשובה, גם אם יהיה הדבר ביום האחרון שבו אין הצעות חוק מקדמיות. הואיל והבטחה צריך לקיים, אנחנו מקיימים. אדוני עולה ויאמר את דברו ויאמר אם הסכים עם הממשלה דבר או לא, ואנחנו נלך להצבעה. אני מודיע לכם שבעוד שלוש דקות תיערך ההצבעה, או מרגע ששלום שמחון יסיים את דבריו - הכול לפי הזמן המאוחר יותר.
       
שלום שמחון (העבודה-מימד):
       
       אדוני היושב-ראש, הצעת החוק שאנחנו עומדים להצביע עליה עוסקת בנושא הפנסיות הכפולות.
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       מה פנסיות כפולות? פנסיות ושכר - - -
       
שלום שמחון (העבודה-מימד):
       
       פנסיות ושכר מקופת המדינה באותה עת.
       
       שוחחתי הבוקר עם שר המשפטים, והסכמנו שהחוק יתואם עם הממשלה. על כן, הממשלה תתמוך בהצעת החוק. הוא הודיע באותו נוסח גם ליושב-ראש הקואליציה. 
       
       אני שמח שהממשלה חושבת שהחוק נכון מבחינה ציבורית, או כלשונו של שר המשפטים, ואני מצטט: "יש לחוק חשיבות אדירה".
       
       קיבלתי מאות פניות אוהדות מהציבור, מאנשים שסבורים שהחוק מתקן כשל גדול במערך הפנסיוני במדינת ישראל, ויחד עם זאת אני חייב לומר בשביל הגילוי הנאות, שקיבלתי מחאות לא מעטות מצד ארגונים המייצגים מקבלי פנסיות ושכר באותה עת מקופת המדינה. אני רוצה לומר להם, שמנסים להוליך או להטיל אימה על ציבור שלם. החוק קובע במפורש, שמדובר במי שמשתכרים שלוש פעמים השכר הממוצע במשק, ואני חושב שמדובר בשכר גבוה. לכן, אין שום סיבה בעולם להתנגד, כיוון שזה לא פוגע בבעלי השכר הנמוך והבינוני. יש פה ניסיון להטיל אימה גדולה מאוד, מצד בעלי ההכנסות הגבוהות.
       
       אני רוצה להגיד משהו ברמה המוסרית - משהו שהוא מוסרי וחברתי. לא יכול להיות שמדינה שלא משלמת שכר לעובדי רשויות כבר שנה שלמה, תשלם לעובדי מדינה כפל שכר. זה לא מתאים לנו, זה לא נכון וזה גם לא צודק. מטרת הפנסיה היא לאפשר לאדם שפרש לגמלאות לקיים רמת חיים כפי שהוא התרגל אליה בעת התקופה שהוא עבד בה, ולא  להתעשר על חשבון קופת המדינה.
       
       על כן, חברי חברי הכנסת, אני מציע לכולנו ביום סיום המושב, ברגע של גילוי לב, לעשות משהו שהוא נכון ברמה הציבורית למדינת ישראל, והוא ייתן את אותותיו בתקציב המדינה בשנים שיבואו באופן די משמעותי. על כן, אני מבקש את תמיכתכם. 
       
       אני רוצה להודות ליושב-ראש הכנסת על כך שאפשר באופן חריג להצביע.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני גם לא אשתתף בהצבעה, משום שאני עתיד להגיע בעוד כמה ימים לגיל 65, ולכן אינני רוצה להשפיע. אבל, כמובן הבטחה חייבים לקיים.
       
       חבר הכנסת בר-און רצה לשאול שאלה, בבקשה.
       
חיים אורון (יחד):
       
       מה זה שייך לגיל 65? יש לך פנסיה מאיזה מקום?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       מי שהיה שר, בגיל 65 זכאי - - - אינני יודע אם אדוני היה שר מספיק זמן, אבל נדמה לי שהדבר נוגע גם אליו.
       
דני יתום (העבודה-מימד):
       
       הוא יהיה פעם.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       לא. הוא היה שר החקלאות.

דני יתום (העבודה-מימד):
       
       הוא היה שר מספיק זמן.

קריאה:
       
       זה מעניין. מה - - -?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני לא יודע. את זה צריך לשאול. לכן, אני לא מתערב.
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, קודם כול, אני רוצה להודות לשר האוצר ולשר המשפטים, שגילו הבנה להצעת החוק של חבר הכנסת שמחון. אתה הבטחת בישיבה האחרונה, שאתה תבקש חוות דעת משפטית בשאלה אם נכון או לא נכון לכמה מחברי הכנסת שמושפעים באופן אישי מהחוק הזה להשתתף בהצבעה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אמרו לי, שהעניין המקדמי הוא לא - - -. הואיל ומסכימים, אני מציע לאנשים שהדבר הזה נוגע להם להימנע.
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       נכון.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       גם חברת הכנסת פולישוק-בלוך ביקשה.
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       נכון, היא ביקשה זאת ממך אז, ואתה אמרת שתבקש חוות דעת. אני שמח שאתה אמרת את מה שאמרת.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני משאיר זאת לשיקולו של כל אחד.
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       אני מקווה שזה נפל על אוזניהם של החברים האחרים שנוגעים לא-נוגעים בעניין לפחות כמוך.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת בר-און. אין צורך יותר. זו הצעה מקדמית.
       
       הממשלה הביעה את עמדתה שהיא לא מתנגדת להצעת החוק, ואין מישהו שמתנגד. יש מישהו שרשאי להתנגד? אין מישהו שמתנגד.
       
דני יתום (העבודה-מימד):
       
       אני.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני מבקש להתנגד?
       
דני יתום (העבודה-מימד):
       
       כן, אני מתנגד.
       
שלום שמחון (העבודה-מימד):
       
       - - - בפעם הקודמת.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       מי דיבר קודם?
       
שלום שמחון (העבודה-מימד):
       
       חבר הכנסת ברכה דיבר קודם.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת ברכה דיבר? אני מצטער. צ'יטה, הבנתי.
       
דני יתום (העבודה-מימד):
       
       אני מתנגד לחוקים פופוליסטיים.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הבנתי. את זה יאמר אדוני אחרי זה לעיתונות. כל אחד יאמר לעיתונות.
       
       חבר הכנסת הרצוג. חבר הכנסת גדעון סער. 
       
       אני עובר להצבעות.
       
אהוד יתום (הליכוד):
       
       היות שאני בין אלה שיש להם שתי פנסיות, למען הגילוי הנאות - אני מתכוון לא להצביע.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בסדר גמור. חברי הכנסת, הודעתי שאין איסור מדאורייתא. כל אחד ינהג לפי - - -
       
שר הרווחה זבולון אורלב:
       
       למען הגילוי הנאות, אני מתכוון להצביע בעד החוק.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בסדר. רבותי, עכשיו לא נתחיל לעשות פה - יום כיפור הבא עלינו לטובה יגיע בעשירי בחודש תשרי, וכל אחד יעשה את הווידויים שלו באותו יום, השר זבולון אורלב והשר יתום. כולכם ביום כיפור תבואו ותאמרו.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       לא להסכים - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת נסים זאב, אדוני לא שומע שעברתי להצבעה? אתה מכולם? לפעמים רק אני ואתה נמצאים פה, ואתה מצביע ואני מכריז, ועכשיו אתה לא יודע שאי-אפשר להפריע בהצבעה?
       
       נושא הדיון הוא הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון - איסור קבלת קצבה ומשכורת יחד), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שלום שמחון, בהגבלתו את עצמו על-פי הממשלה.
       
שר המשפטים יוסף לפיד:

       - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני, כבר סיימנו את הדיון, והוא הסכים למה שאמרת.
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       הוא הודיע?
       
חיים אורון (יחד):
       
       מה הסכמת?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הוא הודיע שהוא מסכים. לכן, אני מודיע שאנחנו מצביעים על הצעת החוק של חבר הכנסת שלום שמחון, בהסתייגות שהוא סייג את עצמו, בהסכימו עם עמדת שר המשפטים בשם הממשלה שלא יקדם את החוק אלא בעצה עם הממשלה. 
       
       לכן, אני מעלה זאת להצבעה. מי בעד? מי נגד? מי נמנע?
       
הצבעה מס' 1
       
בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה - 33
בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק - 11
נמנעים - 5
ההצעה להעביר את הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון - איסור קבלת קצבה ומשכורת יחד), התשס"ד-2004, לדיון מוקדם בוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בעד - 33, נגד - 11, ונמנעים - 5. אני קובע שהצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון - איסור קבלת קצבה ומשכורת יחד), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שלום שמחון, עברה בקריאה טרומית ותועבר - לוועדת הכנסת? חבר הכנסת שמחון, זו ועדת הכספים?
       
שלום שמחון (העבודה-מימד):
       
       ועדת הכלכלה.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       כספים.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       היא תועבר לוועדת הכנסת, על מנת שתקבע את הוועדה שבה יידון העניין, בכפוף להסתייגות של חבר הכנסת שמחון כפי שהוצהרה כאן מעל הבמה. תודה למשתתפים.

       
התבטאויותיו של הרב אביגדור נבנצל והתבטאות ראש השב"כ 
בקשר להתנגדות לתוכנית ההתנתקות
       ["דברי הכנסת", חוב' ל"ה, עמ' .]

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אנחנו עוברים לסיכום דיון ולהצבעה על הנושא: התבטאויותיו של הרב אביגדור נבנצל והתבטאות ראש השב"כ בקשר להתנגדות לתוכנית ההתנתקות. חבר הכנסת סער, נא לקרוא את הצעת הסיכום מטעם סיעות הליכוד, מפד"ל ושינוי.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הודעת סיכום מטעם סיעות הליכוד, מפד"ל ושינוי:
       
       הכנסת קוראת לכל מנהיגי הציבור ושליחיו לפעול לשמירת אחדות העם ולקיים את הוויכוח הציבורי הנוקב באיפוק, בסובלנות ובכבוד הדדי ומתוך הפנמה כי אנו בני עם אחד ולכולנו עתיד משותף. בכלל זה מן הראוי להיזהר בביטויים אשר עלולים להסית לעבור על החוק.
       
       הכנסת שוללת עבריינות פוליטית או אידיאולוגית, קרי עבירות על החוק כחלק ממאבק פוליטי, ורואה בסוג כזה של עבריינות פגיעה במשטר הדמוקרטי.
       
       הכנסת קוראת להימנע מהטלת דופי ומהאשמת ציבורים שלמים.
       
       הכנסת רואה בציבור המתיישבים ביש"ע ציבור נאמן של אזרחים שומרי חוק וקוראת להימנע מהטלת דופי בו.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה לחבר הכנסת גדעון סער. הצעת סיכום מטעם סיעת העבודה - חבר הכנסת אופיר פינס-פז, בבקשה.
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אדוני היושב-ראש, הצעת סיכום מטעם סיעת העבודה:
       
       סיעת העבודה מגנה בשאט-נפש את דבריו של הרב נבנצל ומזהירה מפני התבטאויות מסיתות ואלימות דומות, העלולות לגרור גם אלימות פיזית. 
       
       החברה הישראלית חייבת להכיר בעליונות שלטון החוק וההכרעות הדמוקרטיות המתקבלות בכנסת ובממשלה.
       
       העבודה דורשת ממערכות אכיפת החוק לטפל בנחישות ובהתאם לחוק בכל גילוי של הסתה לאלימות.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. סיעת ש"ס ביקשה להצטרף להצעת ההחלטה של האיחוד הלאומי. את הצעת הסיכום מטעם האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו וסיעת ש"ס יציג חבר הכנסת אורי אריאל. הצעת הסיכום של סיעת ש"ס לא תישמע.
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת - אין לי משקפיים, תקרא למישהו אחר.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מבקש שיקרא זאת אחד מחברי האיחוד הלאומי שיש לו משקפיים.
       
קריאה:
       
       - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       או שכהו העיניים בגלל מה שהן רואות. הכול לפי הפרשנות של העין למוח.
       
מיכאל מלכיאור (העבודה-מימד):
       
       - - -
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       מכובדי היושב בראש, חברי חברי הכנסת, הצעת סיכום מטעם הסיעות ש"ס והאיחוד הלאומי:
       
       אנו מאמינים שלא היתה כוונת הסתה בדברי הרב נבנצל, אך חכמים היזהרו בדבריכם ומלאכים היזהרו במעשיכם.
       
       הכנסת קוראת לכל מנהיגי הציבור להימנע מלהעביר מסרים שיש בהם כדי ללבות יצרים, כדי למנוע סכנת מלחמת אחים, וקוראת לשב"כ ולכוחות הביטחון למלא את חובתם בהגנה על המדינה, על ראשיה, בלי להסתבך שוב בהשתלת פרובוקטורים שכדי להפיק מודיעין הם יוצרים מחתרת.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. יעלה נציג סיעת יחד, סיעת מרצ, על מנת להציג את העמדה. חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.
       
שר הרווחה זבולון אורלב:
       
       חבר הכנסת הנדל, מה זה: ראשיה?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       למה הסדרנים הוציאו את הכיסא של סגן ראש הממשלה מהמקום שליד ראש הממשלה? חסר כיסא ליד ראש הממשלה. צריך שלא תהיינה פרשנויות מטעם הנהלת הכנסת כאילו היא מתערבת.
       
אבשלום וילן (יחד):
       
       אדוני היושב-ראש, להלן הצעת הסיכום של סיעת יחד בנושא:
       
       הכנסת מגנה בתוקף את התבטאויות הרב נבנצל בדבר דין רודף כנגד ראש הממשלה ואת הקריאות לפעולות אלימות שנשמעו על-ידי ראשי המתנחלים. 
       
       השבר הנורא כתוצאה מרצח ראש הממשלה יצחק רבין ז"ל טרי וכואב, ועל כן חובה על כולנו לעשות הכול כדי לעקור את האלימות הפוליטית מן השורש.
       
       הכנסת קוראת לממשלת ישראל ולמוסדות אכיפת החוק לפעול נמרצות כדי למנוע מחוגים ימניים קיצוניים פעולות פוליטיות אלימות מכל סוג שהוא.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה. חבר הכנסת ברכה או חבר הכנסת מח'ול, בבקשה להציע את הצעת ההחלטה מטעם סיעת חד"ש-תע"ל.
       
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       הודעת סיכום מטעם סיעת חד"ש-תע"ל בנושא ההתבטאויות של הרב אביגדור נבנצל והתבטאות ראש השב"כ בקשר להתנגדות לתוכנית ההתנתקות:
       
       1. הכנסת רואה בחומרה את דברי ההסתה של הרב אביגדור נבנצל, רבנים אחרים וכנופיות המתנחלים ומנהיגיהם. ההסתה של המתנחלים או רבניהם היא פרי הבאושים של הכיבוש וההתנחלויות ושל מדיניות ההשתלחות וההסתה של הימין בישראל.
       
       2. הכנסת קובעת שדברי הסתה מהסוג הזה אומנם הביאו לפגיעה ולרצח של פלסטינים, אבל זה הביא לרצח ראש ממשלה בישראל.
       
       3. הכנסת קובעת שהיחס הסלחני של השלטונות ושל רשויות אכיפת החוק כלפי המתנחלים המתפרעים רק מעודד אותם להמשיך בהתנהגות מופקרת זו ואף להקצינה. ההסתה נגד הערבים איננה נעצרת שם.
       
       4. הכנסת קובעת שככל שתקדים הממשלה בפירוק ההתנחלויות, תיטיב עם כולם. תודה רבה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת מח'ול. יעלה חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, על מנת לקרוא את הצעת ההחלטה של סיעת בל"ד. האחרון שיגיע הוא חבר הכנסת דהאמשה.
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       הכנסת קוראת לממשלה להתחיל מייד בפינוי כל ההתנחלויות.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. חבר הכנסת דהאמשה – בבקשה, אדוני. אנחנו עוברים מייד להצבעה. נא לשבת, רבותי. יש לנו פה כמה הצבעות. אני מבקש לשבת. 
       
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):
       
       הצעת סיעת רע"ם לסיכום הדיון בהתבטאויותיו של הרב נבנצל: 
       
       1. הכנסת קוראת לממשלה להבהיר לכל דיכפין, כי במדינת חוק לא תותר הסתה נגד הרשויות החוקיות במדינה וכי הקריאה שלא לכבד פקודות על רקע פוליטי הינה הפרת חוק בוטה ומסוכנת, לאין שיעור. 
       
       2. הכנסת קוראת לכול ללמוד את הלקח מהסתות קודמות בעלות אופי דומה ועל אותו רקע ואותה מחלוקת פוליטית, אשר הביאו לרצח ראש ממשלה. 
       
       3. אין להקל ראש בהסתות הקוראות לפריקת עול מסיבות פוליטיות, וגם כאשר הסתות אלה הן במלים בעלות אופי לאומני או מוזנות מהסכסוך עם הפלסטינים הן עדיין מסוכנות דיין ומאיימות על אושיות משטר החוק במדינה וסכנתן בלתי מוגבלת. 

היו"ר ראובן ריבלין :
       
       רבותי חברי הכנסת. בתחילת הישיבה אמרתי שעדיין צריך עיון עניין חוק החופים. הנני להודיעכם, כי לאחר שהתייעצתי עם כל הנוגעים בדבר, ולאחר שהתברר לי שכולם הגיעו להבנה והסכמה ביניהם, אני קובע שהנושא, חוק החופים, יעלה על סדר-היום היום, יידון ויוצבע במשך היום. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על התבטאויותיו של הרב אביגדור נבנצל והתבטאות ראש השב"כ בקשר להתנגדות לתוכנית ההתנתקות. אנחנו מצביעים מהסיעה הקטנה לסיעה הגדולה. ולכן, הצבעה ראשונה היא על הצעת סיעת רע"ם. 
       
       אני מבקש מחברי הכנסת - מי בעד, מי נגד הצעת סיעת רע"ם? בבקשה. 
       
הצבעה מס' 2 
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה - 16
נגד - 39
נמנעים - 5
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה לא נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :

	ובכן, בעד - 16, נגד - 39, חמישה נמנעים. אני קובע שהצעתה של סיעת רע"ם לא נתקבלה. 

       אנחנו עוברים לסיעת בל"ד, להצבעה על הצעת החלטה מטעם סיעת בל"ד. נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 3
       
בעד הצעת הסיכום  שהביא חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה -  19
נגד - 42
נמנעים - 3
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת ג'מאל זחלקה לא נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       בעד - 19, נגד - 42, שלושה נמנעים. אני קובע שהצעת סיעת בל"ד לא נתקבלה. 
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת סיעת חד"ש-תע"ל. נא להצביע - מי בעד, מי נגד, מי נמנע. 
       
הצבעה מס' 4
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עסאם מח'ול - 21
נגד - 43
נמנעים - 4
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עסאם מח'ול לא נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       21 בעד, 43 נגד, ארבעה נמנעים. אני קובע שהצעת סיעת חד"ש-תע"ל לא נתקבלה. 
       
       חבר הכנסת, ראש תנועת תע"ל, נא לצאת עם הטלפון. 
       
       רבותי, אנחנו עוברים להצעת החלטה מטעם סיעת מרצ-יחד. 
       
       חברת הכנסת רוחמה אברהם מודיעה שהיא טעתה בהצבעתה. אינני משנה את ההצבעה, שכן יש לי חשש שאולי תחת לחץ היא שינתה את הצבעתה. 

רוחמה אברהם (הליכוד):
       
       לא תחת לחץ. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       רבותי, תיזהרו. יש הצעת החלטה בעניין הרב נבנצל שאומרת: חכמים היזהרו בדבריכם, כפי שהיטיב לקרוא זאת נציג האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו וש"ס. אני מציע לחברות וחברי הכנסת - היזהרו בהצבעתכם. 
       
       רבותי, הצעת סיעת מרצ-יחד - נא להצביע. מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
       
הצבעה מס' 5
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אבשלום וילן - 20
נגד - 46
נמנעים - 4
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אבשלום וילן לא נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       20 בעד, 46 נגד, ארבעה נמנעים. אני קובע שהצעת ההחלטה שהביא חבר הכנסת אבשלום וילן לא נתקבלה. 
       
       אנחנו עוברים להצעת סיעות האיחוד לאומי - ישראל ביתנו וש"ס. נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 6
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת צבי הנדל - 12
נגד - 53
נמנעים - 3
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת צבי הנדל לא נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       12 בעד, 53 נגד, שלושה נמנעים. אני קובע שהצעת הסיעות האיחוד הלאומי וש"ס לא נתקבלה. 
       
       רבותי חברי הכנסת, הצעת סיעת העבודה - נא להצביע. מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
       
הצבעה מס' 7 
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אופיר פינס-פז - 22
נגד - 45
נמנעים - 2
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אופיר פינס-פז לא נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       בעד- 22, 45 נגד, שני נמנעים. אני קובע שהצעת סיעת העבודה לא נתקבלה. 
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אתה לא מתבייש להצביע נגד? גם מזה אתה עושה פוליטיקה? תתבייש, פוליטרוק. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       חבר הכנסת פינס, אדוני. אדוני, כאחד מהבולטים בכנסת השש-עשרה אני מבקש להזכיר לאדוני שלא קוראים קריאות ביניים בזמן הצבעה.
       
       עכשיו אנחנו עוברים להצעות סיעות הליכוד—שינוי--מפד"ל. נא להצביע. 
       
אבשלום וילן (יחד):
       
       איזה מפד"ל, של אפי איתם? 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       המפד"ל היא סיעה אחת. אף אחד לא בא ומחה שם. 
       
הצבעה מס'  8
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת גדעון סער - 38
נגד - 28
נמנעים - 2
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת גדעון סער נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       38 בעד, 28 נגד, שני נמנעים. אני קובע שהצעת סיעות הליכוד, שינוי ומפד"ל נתקבלה ואושרה על-ידי הכנסת. 
       

החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג בעניין גדר ההפרדה 
       ["דברי הכנסת", חוב' ל"ו, עמ'   .]
       
היו"ר ראובן ריבלין :
       
       אנחנו ממשיכים בסדר-היום. חבר הכנסת אופיר פינס יבוא לסכם את הדיון כיוזם, ולאחר מכן נעבור להצבעה על הצעות ההחלטה. הובטח לו אז שהוא יסיים את הדיון במקום להתחיל אותו. 
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       תודה, אדוני היושב-ראש. 
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אין ספק שבנייתה של גדר הביטחון, גדר ההפרדה, היא אחד המעשים החשובים ביותר שנעשו כאן במאבק הבלתי-מתפשר בטרור. זכותה של מדינה - הייתי אומר, חובתה של מדינה -  להגן על ביטחון תושביה. זה לא עניין שצריך להיות שנוי במחלוקת או בוויכוח ציבורי, לא בארץ, וגם לא בחוץ-לארץ. 
       
       הבעיה היתה כשהתחילו לשרבב לתוך המוטיב הביטחוני הברור שיקולים פוליטיים. זו היתה הבעיה, ולכן לא השגנו את שלוש המטרות. המטרה הראשונה היתה להשלים את בניית הגדר מהר ככל האפשר. עד עכשיו אין לנו גדר ביטחונית שלמה, רק בגלל שיקולים פוליטיים, כי אם היינו הולכים על הקו הקצר ביותר, שהיה קשור ל"קו הירוק", היתה לנו היום גדר ביטחונית שלמה. 
       
       דבר שני -  אנחנו לא השכלנו לשכנע את העולם כולו בצדקת דרכנו ובזכותנו להגן על ביטחון תושבינו, משום שבנינו גדר על תוואי בלתי מוסכם, על תוואי פוליטי, על תוואי שבסופו של דבר גם בית-המשפט העליון בשבתו כבג"ץ במדינת ישראל נאלץ לפסול. אני אומר נאלץ, כי הוא לא רצה, אבל לא היתה לו כבר ברירה. והיום הממשלה מיישרת קו - הייתי אומר, מיישרת תוואי - על-פי מה שאנחנו הצענו לה לפני הרבה מאוד זמן, וחבל. לו הייתם שומעים בעצתנו, כמי שיזם - אנחנו יזמנו את עניין הגדר, הרי ראש הממשלה לא רצה גדר הפרדה, אחרים לא רצו גדר הפרדה, אנחנו יזמנו. תנו לנו. אנחנו מבינים את העניין. אנחנו מקצוענים. אנחנו הובלנו את נושא הביטחון והשלום במדינת ישראל עוד לפני היווסדה; בוודאי אחרי היווסדה. אבל לא שעיתם לעצתנו. פעלתם על-פי דרככם, ובסופו של דבר נאלצם לסגת אחור. 
       
       בכל מקרה, מה שנעשה נעשה ולא נבכה על חלב שנשפך. אנחנו מברכים על כך שעכשיו הגדר מתוקנת והתוואי שלה הרבה יותר סביר. אנחנו קוראים לממשלה להשלים את העבודה במהירות האפשרית, לזרז את כל הגורמים, שגם כך עובדים בקצב מזורז כדי שגדר ההפרדה תושלם מהר ככל האפשר, משום שבחלקים שהיא כבר הושלמה, אין ספק, באופן אפקטיבי ביותר היא מגינה על שלום הציבור וחוסמת מתאבדים, וחוסמת מרצחים מלהיכנס לתוך גבולות המדינה. 
       
       אדוני היושב-ראש, בסיום הדיון החשוב הזה אני רוצה לשלוח ברכה ותודה מיוחדת לכוחות הביטחון, לצבא-הגנה לישראל, לשירות הביטחון הכללי, ליתר גורמי הביטחון, שעושים עבודה מדהימה ומצילים חיי אדם יום-יום, שעה-שעה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה. תודה לחבר הכנסת אופיר פינס פז. 
       
       חברי הכנסת, נעבור להצעות סיכום של הסיעות לדיון הזה. הראשונה היא הצעת הסיכום של סיעות הליכוד, שינוי ומפד"ל. חבר הכנסת גדעון סער, יושב-ראש הקואליציה, בבקשה. 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מכובדי ראש הממשלה, הודעת סיכום מטעם סיעת הליכוד, שינוי ומפד"ל: 
       
       1. הכנסת קובעת כי פסק-הדין של בית-הדין הבין-לאומי בהאג הוא פוליטי, והוא מהווה עיוות מוחלט בהתעלמו ממשפט וצדק ובעידוד שהוא נותן לטרור ולארגוני הטרור. 

       2. הכנסת שבה ומדגישה כי לישראל זכות להגנה עצמית כלכל אומות העולם. ישראל ואזרחיה חשופים לטרור רצחני יותר מכל עם אחר בעולם. ישראל תוסיף לעמוד על זכותה להגנה עצמית, המעוגנת גם במשפט הבין-לאומי. 

       3. הכנסת קובעת כי גדר הביטחון הינה אמצעי הגנה שנועד לתת ביטחון לאזרחי ישראל. משום כך תוואי הגדר אינו יכול להיות על גבולות 1967, שאינם גבולות בני-הגנה, ועליו לכלול גושי התיישבות ביהודה ובשומרון. תודה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת גדעון סער. הצעת סיכום מטעם סיעת העבודה - חבר הכנסת אופיר פינס-פז, בבקשה, אדוני. 
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אדוני היושב-ראש, הצעת סיכום מטעם סיעת העבודה. 
       
       סיעת העבודה תומכת בהמשך בניית הגדר הביטחונית המצילה חיים. זכותה וחובתה של כל מדינה להגן על ביטחון תושביה.
       
       עם זאת, העבודה תומכת בבניית הגדר על התוואי של "הקו הירוק" בתיקונים המתחייבים. 
       
       העבודה קוראת לממשלה לזרז את הבנייה ולהשלים את בניית הגדר מהר ככל שניתן. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז. הצעת סיכום מטעם סיעת ש"ס - חבר הכנסת נסים זאב. 
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אדוני היושב בראש, סיעת ש"ס קוראת לממשלת ישראל ולראש הממשלה, אל תירא ואל תיחת להמשיך בחיזוק ובביצור גדר הביטחון לביטחונם של אזרחי מדינת ישראל במניעת רצח ושפיכות דמים על-ידי המרצחים כנגד אזרחי ישראל החפים מפשע. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת נסים זאב. הצעת סיכום לדיון מטעם האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו. חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה. 
       
אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       הצעת החלטה של סיעת האיחוד הלאומי לגבי חוות הדעת של בית-הדין הבין-לאומי בהאג של סיעת האיחוד הלאומי: 
       
       לשום גורם בין-לאומי, ודאי לא לבית-הדין בהאג או לעצרת האו"ם, אין סמכות חוקית או תוקף מוסרי להנחות את ישראל כיצד להגן על עצמה בארצה שלה בין הירדן לים. 
       
       עם זאת, הכנסת שבה ומזהירה, כי הגדר מקימה בפועל מדינת טרור פלסטינית בגבולות "הקו הירוק", וכי הממשלה אינה מתכוונת למעשה לעמוד בהחלטותיה על תוואי הגדר והכללת גושי יישובים בתוכה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה לחבר הכנסת אריה אלדד. הצעת סיכום מטעם סיעת יחד - חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה. 
       
חיים אורון (יחד):
       
       הצעת הסיכום של סיעת יחד על החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג בעניין גדר ההפרדה: 
       
       הכנסת סבורה כי זכותה של ישראל לבנות גדר הפרדה לצורך הגנה מפני מחבלים שחודרים לשטח המדינה כדי לבצע פעולות רצחניות. 
       
        הגדר היא גדר ביטחונית, ועל כן אסור לה לספח שטחים או תושבים פלסטיניים. 
       
       תוואי הגדר שנבחר על-ידי הממשלה הוא תוואי מזיק שהסב נזקים חמורים לישראל, ובכלל הנזקים גם החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג. 
       
       השיקולים שהביאו את הממשלה לבחירת התוואי היו שיקולים פוליטיים ולא ביטחוניים, והם התקבלו בלחץ של המתנחלים. 
       
       הממשלה שנאלצת עכשיו, על-פי פסיקת בג"ץ, לשנות את התוואי, חוזרת ושוגה, ושוב בשל לחצים מפלגתיים וקואליציוניים, שהמתנחלים ושותפיהם מפעילים בלי הרף. 
       
       הכנסת קוראת לממשלה לכבד את החלטת הבג"ץ במלואה, לבנות את הגדר על "הקו הירוק" או בשטח ישראל, כדי שתשרת את הצרכים הביטחוניים של ישראל וכדי למנוע הסתבכויות מדיניות ומשפטיות נוספות. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת חיים אורון. הצעת סיכום מטעם סיעת חד"ש-תע"ל - חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה. 
       
מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת סיכום מטעם סיעת חד"ש-תע"ל לסיכום הדיון בנושא החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג: 
       
       1. הכנסת תובעת מהממשלה להפסיק את בניית חומת ההפרדה ולפרק את החלקים שכבר נבנו בשטחים הכבושים. 

       2. הכנסת מברכת על החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג ורואה בה ניצחון של המצפון, הרגש האנושי והצדק. הכנסת קוראת לממשלה לכבד את ההחלטה הנ"ל ולפעול ליישום החלטתו בנדון. 

       3. הכנסת קוראת לממשלה לחזור לשולחן המשא-ומתן עם אש"ף והרשות הפלסטינית, תוך הבעת נכונות לנסיגה כללית ומלאה מהשטחים שנכבשו ביוני 1967, לרבות ירושלים המזרחית. רק פתרון המבוסס על משא-ומתן יבטיח שלום וביטחון לשני עמי הארץ, הישראלי והפלסטיני, ולאזור כולו. תודה רבה. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת מוחמד ברכה. הצעת סיכום מטעם סיעת בל"ד - חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה. 
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       הכנסת קוראת לממשלה לקבל כלשונה את החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג, להפסיק את בניית הגדר, להרוס את הקטעים שנבנו ולפצות את התושבים הפלסטינים שנפגעו כתוצאה מבניית הגדר. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת זחאלקה. האחרונה שבהצעות הסיכום, הצעת הסיכום מטעם סיעת רע"ם - חבר הכנסת דהאמשה, בבקשה. מייד בתום דבריו של חבר הכנסת דהאמשה נעבור להצבעות. אני מבקש מחברי הכנסת לשבת. 
        
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):

       הצעה לסיכום הדיון בעניין החלטת בית-המשפט הבין-לאומי בהאג בעניין גדר ההפרדה: 
       
       1. הכנסת קוראת לממשלה לכבד את החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג, לפרק את הגדר שהוקמה בשטחים הפלסטיניים ולפצות את הפלסטינים על הנזקים שנגרמו להם. 

       2. הכנסת קוראת לממשלה, אם היא עומדת על כך שתוקם גדר, להקימה אך ורק על "הקו הירוק", ועדיף שלא להקימה בכלל. 
       
       3. הכנסת ערה לטיעון הביטחוני כי הגדר מוקמת משיקולי ביטחון, ואם כך הם פני הדברים, אזי יש להקימה על "הקו הירוק" האמור, אך יש דרך יעילה ובטוחה יותר, והיא מניעת האיבה והליכה לסיום הכיבוש ולפתרון של שלום עם הפלסטינים. כך ורק כך יובטח ביטחונה של ישראל. 
       
       4. היחסים עם הפלסטינים ועם העמים מסביב חייבים להיות מושתתים על כבוד הדדי ועל הכרה בזכויות האחר לחירות, לעצמאות ולהגדרה עצמית במולדתו, ולא על גדרות וחומות שמסמלות איבה וניתוק ומשדרות איבה. 
       
       5. גם גדרות אחרות שהוקמו לאורך כל ההיסטוריה סופן להיות הרוסות ומפורקות. כך היה בברלין וכך יהיה גם עם הגדר-החומה הזאת. גם אם החומה הסינית לא פורקה פיזית, הרי היא פורקה בפועל מנפשם של כל הנוגעים בדבר, והיכן שהיא נשמרה, היא נשמרה כאתר ארכיאולוגי והיסטורי. תודה רבה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת דהאמשה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעות. אנחנו מצביעים על הצעת סיכום דיון בנושא: החלטת בית הדין הבין-לאומי בהאג בעניין גדר ההפרדה, מטעם סיעת רע"ם.
       
הצבעה מס' 9
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה - 10
	נגד – 57
	נמנעים – 4
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה לא נתקבלה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       עשרה בעד, 57 מתנגדים וארבעה נמנעים. אני קובע כי הצעת הסיכום מטעם סיעת רע"ם לא נתקבלה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הסיכום מטעם סיעת בל"ד. 
       
הצבעה מס' 10
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה - 6
נגד – 59
נמנעים – 8
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה לא נתקבלה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       שישה בעד, 59 מתנגדים ושמונה נמנעים. אני קובע כי גם הצעת הסיכום מטעם סיעת בל"ד לא התקבלה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הסיכום של סיעת חד"ש-תע"ל. 
       
הצבעה מס' 11
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת מוחמד ברכה - 6
נגד – 60
נמנעים – 7
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת מוחמד ברכה לא נתקבלה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       שישה בעד, 60 מתנגדים ושבעה נמנעים. גם הצעת הסיכום של חד"ש-תע"ל לא נתקבלה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הסיכום מטעם סיעת יחד. 
       
הצבעה מס' 12
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת חיים אורון - 20
נגד – 46
נמנעים – 6
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת חיים אורון לא נתקבלה. 
       

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       20 בעד, 46 מתנגדים ושישה נמנעים. אני קובע כי גם הצעת הסיכום מטעם סיעת יחד לא נתקבלה.
        
       אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הסיכום מטעם סיעת האיחוד הלאומי. 
       
הצבעה מס' 13
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אריה אלדד - 11
נגד – 56
נמנעים – 1
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אריה אלדד לא נתקבלה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       11 בעד, 56 מתנגדים ונמנע אחד. גם הצעת הסיכום מטעם האיחוד הלאומי לא נתקבלה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הסיכום מטעם סיעת ש"ס. 
       
הצבעה מס' 14
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת נסים זאב - 13
נגד – 49
נמנעים – 6
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת נסים זאב לא נתקבלה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       13 בעד, 49 מתנגדים ושישה נמנעים. גם הצעת הסיכום של סיעת ש"ס לא נתקבלה. המתח עולה מהצעה להצעה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הסיכום מטעם סיעת העבודה. 
       
הצבעה מס' 15
       
בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אופיר פינס-פז - 18
נגד – 55
נמנעים – 2
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אופיר פינס-פז לא נתקבלה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       18 בעד, 55 נגד ושני נמנעים. גם הצעת הסיכום מטעם סיעת העבודה לא נתקבלה. 
       
	אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הסיכום מטעם הליכוד, שינוי ומפד"ל. 

הצבעה מס' 16

בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת גדעון סער - 42
נגד – 35
נמנעים – אין
הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת גדעון סער נתקבלה. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברי הכנסת, 42 בעד, 35 נגד ואין נמנעים. אני קובע כי ההצעה היחידה שהתקבלה לסיכום הדיון בנושא: החלטת בית-הדין הבין-לאומי בהאג בעניין גדר ההפרדה, היא ההצעה מטעם סיעות הליכוד, שינוי ומפד"ל. 

       
בחירת סגן ליושב-ראש הכנסת 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הנושא הבא שעל סדר-היום הוא: בחירת סגן ליושב-ראש הכנסת. יציג את הנושא יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת רוני בר-און. מייד בתום דבריו המלומדים תיערך הצבעה. 
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, על-פי תקנון הכנסת, משהתפטר סגן יושב-ראש הכנסת, שומה על הכנסת לבחור סגן אחר תחתיו. קיבלתי מכתב מסגנית היושב-ראש, חברת הכנסת אתי לבני, שלפיו היא מתפטרת מתפקידה. קיבלתי פנייה מיושב-ראש סיעת שינוי, חבר הכנסת רשף חן, ולפיה על-פי הסכמי הרוטציה ועל-פי ההסכמים הפנימיים בתוך הסיעה, במקום חברת הכנסת אתי לבני יבוא חבר הכנסת חמי דורון. 
       
       על-פי סעיף 1 לתקנון הכנסת, יושב-ראש הכנסת והסגנים במספר שתקבע הכנסת ייבחרו על-ידי הכנסת בבחירות גלויות, ועל-פי סעיף 3(ב) - נתפנתה משרה של יושב-ראש הכנסת או של סגן יושב-ראש הכנסת, תבחר הכנסת את הבא במקומו. על-פי הנוהל המופיע בהערות השוליים בתקנון הכנסת, מביאה הוועדה המסדרת או ועדת הכנסת הצעה למינוי סגני היושב-ראש לאישור הכנסת. 
       
       בישיבתה היום החליטה ועדת הכנסת להציע למליאה לבחור את חבר הכנסת חמי דורון במקום חברת הכנסת אתי לבני לתפקיד סגן יושב-ראש הכנסת. תודה רבה, אדוני היושב-ראש. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לחבר הכנסת רוני בר-און, וכפי שמתבקש על-ידי התקנון, אנחנו נצביע לאחר שחברי הכנסת ישבו במקומותיהם, ונראה אם מליאת הכנסת מאשרת את מינויו של חבר הכנסת חמי דורון לתפקיד החשוב והנכסף – סגן יושב-ראש הכנסת. 
       
       חברי הכנסת, נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 17
       
בעד הצעת ועדת הכנסת – 56
נגד – 1
נמנעים – 3
הצעת ועדת הכנסת לבחור את חבר הכנסת חמי דורון לסגן יושב-ראש הכנסת נתקבלה. 
       

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       56 בעד, אחד נגד ושלושה נמנעים. אני קובע כי חבר הכנסת חמי דורון נבחר זה עתה לתפקיד סגן יושב-ראש הכנסת. אנחנו מאחלים לחבר הכנסת דורון לבלות את הפגרה בשינון התקנון ובהשתתפות בקורסים בהנחיית דיונים. מזל טוב לחבר הכנסת דורון. 
       
       חברת הכנסת אתי לבני, סגנית היושב-ראש המתפטרת, מבקשת לומר כמה דברים למליאה, ואנחנו בוודאי מאפשרים לה לעשות זאת. 
       
אתי לבני (שינוי):
       
       אדוני היושב-ראש, חברותי וחברי חברי הכנסת, אני לא מתפטרת כיוון שאני לא אוהבת את התפקיד, או כיוון שלא נעים לי או כיוון שאני לא חושבת שהוא חשוב. נבחרתי היום ליושבת-ראש הוועדה למעמד האשה, ואני רוצה להקדיש לתפקיד זה את כל האנרגיה והזמן. זה דבר מאוד מאוד חשוב. אני מקווה שבתפקידי כסגנית היושב-ראש נהגתי בכולם בהגינות. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברי הכנסת, נא לכבד את סגנית יושב-ראש הכנסת לשעבר, וכרגע יושבת-ראש הוועדה למעמד האשה, חברת הכנסת לבני.

אתי לבני (שינוי):
       
       אחזור על המשפט. אני מקווה שנהגתי בכולם בהגינות, נתתי לכולם את הזמן השווה ואת הכבוד הראוי, וגם אם הוצאתי מישהו, זה ודאי הגיע לו, ומייד החזרתי אותו.
       
       אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לכך שיש לנו עכשיו שבעה סגני יושב-ראש, ואין לנו אף אשה אחת בתפקיד זה. צריך לעשות תיקון. 
       
       בהצלחה לחברי חבר הכנסת דורון. נכונו לך ימים טובים ומעניינים. תודה.

מיכאל מלכיאור (העבודה-מימד):
       
       למה לא בחרתם אשה?

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחברת הכנסת אתי לבני. נשקול את ההצעות שלך בנושא אשה כסגנית היושב-ראש. 
       

מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הודעה לסגן מזכיר הכנסת. בבקשה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב:
       
       ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע כי הונחה על שולחן הכנסת – 
       
       לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004, שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה; הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004, שהחזירה ועדת הכלכלה. תודה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לסגן המזכיר. 

       
הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 22) 
(הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור הזיכיון), התשס"ד-2004 
       ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' .]
(קריאה ראשונה)

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אנו עוברים לסעיף הבא: הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 22) (הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור הזיכיון), התשס"ד-2004, של חבר הכנסת איוב קרא - קריאה ראשונה. הדיון כבר התקיים ואנחנו כרגע בהצבעה בלבד, לכן אני מבקש מכולם לשבת. 

       אני רואה שיש בעיה במחשב. כדי להסיר כל ספק, הנושא שלנו הוא הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 22), התשס"ד-2004; היוזם - חבר הכנסת איוב קרא; קריאה ראשונה. נא להצביע.
       
הצבעה מס' 18
       
בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 44
נגד – 5
נמנעים – אין
ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 22) 
(הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור הזיכיון), התשס"ד-2004, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       44 בעד, חמישה מתנגדים, אין נמנעים. אני קובע כי הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 22) (הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור הזיכיון) אושרה בקריאה ראשונה.

אורית נוקד (העבודה-מימד):
       
       הצבענו פעמיים על אותו נושא.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הכרזתי לפרוטוקול, כי המסך אינו משקף את נושא ההצבעה. הבעיה תוסדר, והפרוטוקול ודאי ישים לב לדברי. 

       
הצעת חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004
       ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' .]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הנושא הבא הוא הצעת חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004 -קריאה שנייה וקריאה שלישית. 
       
       בהעדר הסתייגויות, אנחנו מצביעים בקריאה שנייה על הצעת החוק, עם לוח התיקונים המצורף. 
       
הצבעה מס' 19
       
בעד סעיפים 1-3 – 37
נגד – 1
נמנעים – אין
סעיפים 1-3 נתקבלו.

שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):

       אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת קרא מברך בשם ועדת הכלכלה. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בעד – 37, נגד – 1, אין נמנעים. הצעת חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004, עם לוח התיקונים, אושרה בקריאה שנייה. 
       
       שמעתי את בקשתו של יושב-ראש ועדת הכלכלה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על החוק בקריאה שלישית. 
       
הצבעה מס' 20
       
בעד החוק – 42
נגד – 1
נמנעים – אין
חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004, נתקבל.


היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בעד – 42, נגד – 1, אין נמנעים. חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004, אושר בכל שלוש הקריאות, ולכן אני מזמין את חבר הכנסת איוב קרא לומר דברים בשם ועדת הכלכלה.

איוב קרא (בשם ועדת הכלכלה):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בראשית דברי אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שמחון, וגם לשר דני נוה. יחד הלכנו כברת דרך כדי להעביר את הצעת החוק הזאת, שבעצם מסמנת מפנה בחשיבה לגבי הבריאות של בני-הנוער בישראל. 
       
       אני חושב שהדבר הזה מתחייב נוכח ההידרדרות לסמים המסוכנים, שהניקוטין שבסיגריות הוא חלק מהם, המשפיעים קשות על בריאות הציבור, ובמיוחד על בריאות בני-הנוער. אני חושב שיצאנו לדרך חדשה מבחינה בריאותית בקרב הצעירים ובני-הנוער, בכלל זה בבתי-הספר. 
       
       אנחנו מברכים את כל מי שעזר לנו בישיבות שקיימנו, בא אלינו ועמל קשות כדי שנעביר את הצעת החוק. אני מודה לכל חברי הכנסת שתמכו בנו, ואני מאוד רוצה לברך ולהודות לאתי בנדלר, היועצת המשפטית של ועדת הכלכלה, וללאה ורון, שהיתה לה סבלנות אלי בקשר לחוק הזה, שכן מאוד האצתי בה לסיים אותו. אני מודה לכולכם, ושנשמע רק בשורות טובות ונצא לדרך חדשה בכל הנוגע לבריאות של בני-הנוער. תודה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לחבר הכנסת איוב קרא ומברך אותו גם על החוק הקודם, שעבר בקריאה ראשונה. 
       

הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004 
       [מס' כ/44; "דברי הכנסת", חוב' ל"א, עמ' , חוב'  כ"ו, עמ' ;  נספחות.]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אנו עוברים להצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004, קריאה שנייה וקריאה שלישית. יציג את החוק יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חבר הכנסת ד"ר יורי שטרן. בבקשה.

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       כבוד היושב-ראש, כבוד ראש הממשלה, חברי הכנסת, הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004, היא הצעה חשובה וערכית. היא באה לתקן עיוות מאוד רציני שנוצר בשנים האחרונות במערכת, והוא גיוס של אנשים צעירים שהם תושבי המדינה, תושבי קבע, אינם אזרחים, והם אינם אזרחים - לא כי הם נגד המדינה או כי הם אינם רוצים להיות אזרחים, אלא בראש ובראשונה רובם ככולם של המקרים הם תוצאה של הפרדוקס שנוצר בחוק השבות. 
       
       לפי חוק השבות, הורים שהם נכדים ליהודים, מקבלים את מעמד האזרחות, וילדם, הקטין, שבא אתם, שבא לפי החוק, הוא אינו אזרח. צריך לחכות עד גיל 18 להתחיל בתהליכים, ואז הוא מגויס לצה"ל. בצה"ל משרתים היום אלפי אנשים שאינם אזרחים. הם מסכנים את חייהם, הם יכולים ליפול בקרב, והם אינם אזרחים. החוק, נכון להיום, נותן להם אזרחות באופן אוטומטי בתום תקופת השירות. 
       
       היו שתי הצעות חוק של חברי הכנסת שאוחדו: הצעת חוק של חברת הכנסת מרינה סולודקין והצעת חוק של חברי הכנסת חיים אורון, זהבה גלאון ורן כהן. ההצעה שלפנינו באה לתקן את המצב חלקית ולהכריז שכעבור 18 חודשי שירות, שזה בערך מחצית התקופה המקובלת ברוב המקרים, אדם מקבל אזרחות באופן אוטומטי. 
       
       אנחנו מצמצמים בזה את העיוות שנוצר, אבל אני חושב שהתיקון חייב להיות יותר משמעותי. לפי הדיווח האחרון של משרד הפנים לוועדת העלייה והקליטה של הכנסת, חיים היום בארץ 83,000 ילדים שהם תושבי המדינה ואינם אזרחים. רובם הגיעו כקטינים שנספחו להוריהם שעלו לפי חוק השבות. התיקון שאני מציע בחקיקה אחרת הוא, להחליט שמעמדם של הילדים חייב להיות שווה למעמדם של הוריהם, ואם ההורים הם אזרחים, גם הילדים הם אזרחים. אבל לעת עתה, כל עוד החוק לא תוקן, ואף שאלה רוב המקרים, יש גם מקרים של קטינים שבאו כתוצאה מנישואים של ישראלים עם אזרחים זרים – זאת אומרת, יש עוד מקרים – אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק הזאת. 
       
       לגבי העיקרון שדיברתי עליו, מצוינים בחוק גם מקרים אחרים. כאשר אדם שוחרר וטרם מילא את 18 החודשים בשירות הצבאי בגלל, חלילה, מלחמה, חבלה, פציעה ודברים כאלה, החוק חל עליו גם אם לא שירת 18 חודש. לעומת זאת, אדם שעבר עבירה, הועמד לדין ונמצא לא מתאים, או מקרים מסוימים, בודדים או כלליים, ששר הפנים יחליט עליהם – את אלה מוציאים מחוץ לחוק. כי במקרים אלה לא מגיעה לאדם אזרחות ישראלית.
       
       אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת חוק זו ולהוריד את כל ההסתייגויות. אני גם מזמין את חברי הכנסת מהמפלגות שהתנגדו לחוק לחשוב שוב על מה שאנחנו עושים פה. אני פונה לחברי הכנסת שיושבים מולי, מסיעת ש"ס, למשל. החוק היום אומר שבתום השירות הצבאי אדם כזה מקבל את האזרחות. אנחנו חושבים שאם הוא בצבא וכבר עבר את מחצית התקופה, מגיעה לו אזרחות. אנחנו לא משנים במהות את המצב החוקי הנוכחי. אנחנו עושים צדק עם חיילים שלנו. 
       
       הערך של זה הוא גם ערך אזרחי וגם ערך ציוני חשוב. זה לא הופך את צה"ל ללגיון הזרים, כפי שמתבטאים מדי פעם חברי הכנסת. זה לא נכון. מי שמשרת בצה"ל ומי שמקבל אזרחות לפי החוק הזה, הוא גם כך אזרח בכוח, גם כך מגיעה לו אזרחות עוד כמה חודשים. הוא אינו מתגייס לצה"ל בשביל לקבל אזרחות. הוא חי אתנו, הוא נלחם אתנו, הוא מגן עלינו, והאזרחות מגיעה לו לפי החוק. אנחנו מתקנים את המציאות, שנעשתה קצת עגומה. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה. השר רוצה להתייחס עכשיו?

שר הפנים אברהם פורז:
       
       כן.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בבקשה. שר הפנים אברהם פורז רוצה להתערב בדיון. לאחר מכן נשמע את המסתייגים, אם הם ירצו להשמיע את דברם.

שר הפנים אברהם פורז:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני תומך תמיכה מלאה בהצעת החוק, אף שהיא אינה משנה את המצב הנוכחי.  
       
       אני מבקש שתדעו, שזמן קצר לאחר שנכנסתי לתפקידי שיניתי את ההנחיות הקודמות, וכל מי שמשרת היום בצה"ל מקבל אזרחות ישראלית. היה לנו מצב, לדעתי עגום, שבו חיילים ששירתו בצה"ל חיו ללא אזרחות. בדרך כלל אלה היו נינים של יהודים. כשהאב היה זכאי חוק שבות וקיבל אזרחות, בנו, שעלה אתו, קיבל רק תושבות קבע, גויס לצבא ולא קיבל אזרחות. באמת היה לנו מצב של חיילים רבים שלא קיבלו אזרחות, ואני חושב שזו היתה בושה שהמצב הזה נמשך הרבה שנים. כאמור, הדבר תוקן בהחלטת ממשלה. אבל משום שאני יודע שהמצב עלול להתהפך ועלול להיות שר פנים אחר בעתיד, שיחשוב אחרת ממני, מצאתי לנכון לקבע את זה בחקיקה ראשית.

יצחק כהן (ש"ס):
       
       מותר לחשוב אחרת. 

שר הפנים אברהם פורז:
       
       זה יותר רחוק ממה שאתה חושב, חבר הכנסת כהן.

יצחק כהן (ש"ס):
       
       אני אומר שמותר לחשוב אחרת.

שר הפנים אברהם פורז:
       
       אני מתכוון שאתם יודעים שכבר היו שרי פנים ממפלגות אחרות שהשלימו עם המצב המחפיר הזה, שחיילים משרתים בצבא בלי אזרחות, וכשהם השתחררו הם נשארו רק תושבים, והיו צריכים לצאת מהארץ עם תעודות מעבר, Laissez Passer, בלי אזרחות, ואני חושש שהגלגל עלול להתהפך – אני מקווה שהחשש הוא חשש שווא – ולכן יש לי עניין גדול מאוד שהעניין הזה יהיה מקובע בחקיקה ראשית, כדי שגם אם יבוא שר פנים אחר, שירצה להחזיר את הגלגל, יהיה לו מאוד קשה. הוא יצטרך לבוא לכנסת ולהחזיר את הגלגל לאחור, ואני מקווה שתהיה לכך התנגדות חריפה. 
       
       לכן, מדובר בהצעת חוק ראויה, צודקת וטובה.

יצחק כהן (ש"ס):
       
       זה מסכם את הקדנציה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לשר הפנים אברהם פורז. נצביע תחילה על שם החוק.

חיים אורון (יחד):
       
       לא, יש הסתייגויות. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       סליחה, זו טעות שלי. קודם כול נשמע את המסתייגים. לסעיף 1 - הסתייגות של חבר הכנסת אריה אלדד.

רן כהן (יחד):
       
       תבקש מכולם שיקצרו בהסתייגויות.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מציע שהמליאה תבקש. לנגד עיני התקנון. אחרי חבר הכנסת אלדד יש הסתייגות של חברי הכנסת חיים אורון ומרינה סולודקין. מי מהם שירצה להשמיע דבריו, יוכל לעשות זאת.

חיים אורון (יחד):
       
       כל אחד.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בבקשה.

אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, חברי חברי הכנסת, שתי הסתייגויות. הראשונה – אני סבור באמת שרק אזרחים צריכים לשרת, ולא לאזרח משרתים. אנחנו לא מדינה של לגיון זרים שמעניקה אזרחות  בשכר שירות. מי שצריך ללכת לצבא, שקודם יאזרחו אותו. כי אם מגיע לו לאחר מעשה, שקודם יאזרחו אותו. כי אחרת אנחנו משלמים בתעודת זהות של אזרח ישראלי עבור שירות צבאי. זה סוג של לגיון זרים.
       
       הבעיה השנייה היא בעיה תוכנית בעצם החוק, ואני מבקש להסב את תשומת לבכם לכך.  עלולה להיווצר פרצה משמעותית בחוק האזרחות. החוק מאפשר גם למי ששוחרר משירותו הצבאי לאחר תקופה קצרה בגלל מחלה, החמרת מחלה, או חבלה שאירעו תוך כדי ועקב השירות. אינני יודע עד כמה אתם מכירים את המצב, אבל מרבית המשתחררים מצה"ל במהלך שירותם הצבאי בגלל מחלה, עושים זאת על רקע נפשי. לצערנו, עד היום אין לפסיכיאטריה או לפסיכולוגיה שום כלים מדויקים שיכולים להבדיל ולהבחין בין חולה למתחלה, בין חוסר מוטיבציה להפרעה נפשית. בצה"ל מדובר באלפים רבים מאוד שמשתחררים משירותם הצבאי בחודשים הראשונים לשירותם. לפיכך צפוי שרבים שקודם לכן סירבו בכלל להתגייס, בנימוקים נפשיים, יבקשו עכשיו לשרת בצבא כי זה יאזרח אותם, ישתחררו מחוסר יכולת להבחין בין מי שבאמת סובל מהפרעה נפשית ובין מי שאיננו סובל מהפרעה כזאת, ישתחררו בתוך כמה חודשים, יזכו גם באזרחות בגין הדבר הזה, ובגין כל מה שהאזרחות הזאת גוררת עמה.
       
       אני קורא לחברים להחזיר את החוק לעבודה נוספת, כדי למנוע יצירת פרצה כזאת בחוק. תודה רבה. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת אריה אלדד. חבר הכנסת חיים אורון, גם כן הסתייגות לסעיף 1. לאחר מכן – חברת הכנסת מרינה סולודקין.

חיים אורון (יחד):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הגשנו את הצעת החוק כאשר לפי הנוסח המקורי החייל  או החיילת יקבלו אזרחות ישראלית אחרי מחצית תקופת שירותם, במקום מה שמופיע פה, 18 חודש, כי חשבנו שכאשר חייל או חיילת משרתים מחצית השירות, מגיעה להם אזרחות ישראלית. אם אתם שואלים לדעתי, הייתי מציע לעשות זאת לאחר הטירונות, אבל הבנתי שאת זאת אי-אפשר להעביר, לכן בשלב החקיקה הקודמת התפשרנו על מחצית השירות. לצערי הרב, הממשלה, מנימוקים שעד היום אינני מבין אותם בדיוק,  עמדה על כך שזה יהיה 18 חודש, מה שאומר שלגבי חיילות, נשים, זה כמעט עד תום השירות. 
       
       אבל היות שחשוב לי, כמו לחברת הכנסת מרינה סולודקין, להעביר את החוק אפילו במתכונת הזאת, אני בסופו של דבר לא אבקש להצביע על ההסתייגות שלי, ואני מקווה שבימים קצת יותר טובים נצליח להעביר אותה. 
       
       אבל, אני רוצה להתייחס לדבריו של חבר הכנסת אלדד ולחברי הכנסת מהסיעות הדתיות שמתנגדים לחוק מכול וכול. יש פה מציאות מאוד משונה: אנחנו באים ואומרים שלשרת בצבא זה בסדר, אבל אזרחות לא תקבל. תבואו ותשנו את חוק הגיוס לצה"ל ותאמרו שלא משרת בצה"ל אלא מי שהוא אזרח. אבל את זה אתם לא באים ואומרים. 
       
       אני מתנגד לזה, כי אני חושב שהדרך לפתור את בעייתם של אותם עשרות אלפים - ואני מאוד מקווה שהמספר שחבר הכנסת יורי שטרן נקב בו מוגזם קצת, 83,000 - - - 

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       - - -

מרינה סולודקין (הליכוד):
       
       - - -

חיים אורון (יחד):
       
       לכן, אני מציע, חבר הכנסת שטרן, גם בהנחה שמדובר במספר יותר קטן - מספיק שמדובר בכמה עשרות. אגב, לא כולם בתרגיל. רובם הגדול מתגייס לצה"ל כי הם התחנכו בארץ, במסגרות שונות, אם  במסגרת נעל"ה, אם בבתי-הספר הרגילים, וכחלק ממהלך התאזרחותם כאן וכניסתם המהותית לעם היהודי, הם משרתים בצה"ל. אז אתם שמים מכשולים, כאילו יש התפרצות ענקית, ומעמיסים על הדיון הזה. חברי הכנסת מסיעת ש"ס, שהולכים לעשות מזה הצעת אי-אמון, מעמיסים על הדיון הזה את כל המחלוקת על מיהו יהודי. תגידו אתם לשיטתכם, תגישו הצעת חוק לתיקון חובת השירות בצה"ל, ותגידו שתצביעו נגד, ואז יהיה היגיון לעמדה שלכם. מה אתם מציעים עכשיו? אתם מציעים, שמי שמשרת ותורם את תרומתו - ואני לא רוצה לחזור לסיפורים הקשים של חיילים שנפצעו או חס וחלילה נפלו לא כאזרחי ישראל. זה מה שאתם רוצים להוביל?
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       נא לסיים.
       
חיים אורון (יחד):
       
       לכן, אני איאלץ להסיר את ההסתייגות ולא להצביע עליה מנימוקים של פרלמנט. חשבתי שההצעה המקורית יותר נכונה, אבל כפי שאמר שר הפנים - להפסיק את המצב, זה תלוי ברצונו הטוב או באי-רצונו של שר זה או אחר להפוך את זה לחלק מספר החוקים. אני מקווה שבעתיד נשפר את זה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לחבר הכנסת חיים אורון. חברת הכנסת מרינה סולודקין, הסתייגות  לסעיף 1.
       
רן כהן (יחד):
       
       אדוני היושב-ראש, לתהייה של חבר הכנסת אורון, ש"ס לא רק שהם נגד זה שחיילים שמשרתים לא יהיו אזרחי ישראל, אלא שהם רוצים שאלה שלא משרתים, כן יהיו אזרחי ישראל. זה האבסורד.
       
מרינה סולודקין (הליכוד):
       
       אדוני ראש הממשלה, חברי כנסת נכבדים, אני יזמתי את החוק הזה בכנסת החמש-עשרה, ובמקביל, חבר הכנסת לשעבר מוסי רז יזם חוק דומה. לצערי הרב, בכנסת החמש-עשרה לא היו תנאים מתאימים לקבלת החוק ולא יכולנו להעביר אותו. עכשיו אני חושבת שהעם והכנסת יותר מוכנים לאחדות בנושאים מאוד חשובים, כמו השירות בצה"ל ועידוד השירות בצה"ל.
       
       הגשתי הסתייגות האומרת שגם לנשים צריך לתת אזרחות אחרי מחצית השירות. אני חושבת שזה נכון, אבל בתנאים הקיימים בכנסת ובשל הרצון של האנשים שלא מבינים עד כמה חשובים אחדות העם, השירות בצה"ל וגם קיום המדינה שלנו, אני מבטלת את ההסתייגות. 
       
       אני מאוד מודה לראש הממשלה ולשר הפנים, שהסכימו להעביר את החוק הזה, חוק מאוד חשוב לעולים. תודה רבה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחברת הכנסת סולודקין. הסתייגותו של חבר הכנסת דוד אזולאי, גם כן לסעיף 1 בחוק. אחריו - חבר הכנסת משה גפני.
       
דוד אזולאי (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, אחת הסיבות לכך שאני מתנגד להצעת חוק האזרחות היא, שכשאני מסתכל על החוק במקורו - אני אקרא לכם פסקה מתוך החוק: "לעניין פסקה זו - - - כמי שהשלים 18 חודשי שירות סדיר, אף אם שוחרר קודם לכן מחמת מחלה, החמרת מחלה או חבלה שאירעו בתקופת שירותו". זה אומר, שיכול להיווצר מצב שגם אדם ששירת פחות ממחצית התקופה, גם הוא יקבל אזרחות. אני שואל, האם אנחנו בעצם לא נותנים את ידנו לכך, שבחוק הזה מאפשרים לכל מיני אנשים, שכל מטרתם היא אחת ויחידה, לבוא ולקבל אזרחות - הם נכנסים לתקופה קצרה ביותר לצבא באמצעות כל מיני "פוילע שטיקים", נקרא לזה - - -

רן כהן (יחד):
       
       שנה וחצי זה תקופה קצרה מאוד?
       
דוד אזולאי (ש"ס):
       
       לא, אני דיברתי על אותם אנשים שבאים לתקופה קצרה, ואחר כך, עם כל מיני בעיות, מחלות נפשיות וכו' - הזכיר זאת כאן חבר הכנסת אריה אלדד. ואז, התוצאה היא שאחרי שלושה, ארבעה חודשים אתה תיתן לו אזרחות. ההסתייגות שלי אומרת: בואו נשאיר את המצב הקודם שהיה עד היום. תשאירו את זה ל-35 חודשים, ולא כפי שהיה היום, כי לא יכולתם לעשות 36 חודשים, אז זה 35 חודשים. ואז, אותם אנשים יוכלו לבוא ולקבל את האזרחות. לא שאני מסכים עם זה, אבל לפחות אנחנו לא הופכים את הצבא לכלי שמאפשר מתן אזרחות לכל דיכפין. 
       
       לגבי חבר הכנסת רן כהן - - -

רן כהן (יחד):
       
- - -
       
דוד אזולאי (ש"ס):
       
       אני לא יודע מה הקריטריון שלך לאזרחות. אם אזרח שנולד בארץ ומשרת את המדינה ולאו דווקא בצבא, בהרבה דברים אחרים לא פחות חשובים מצבא, בשבילי הוא אזרח לא פחות טוב. הוא משלם מסים, הוא מביא ילדים לעולם הזה. אחרת, אנחנו במדינה הזאת, מי יודע מה יהיה סופנו. לכן, רן כהן - -
       
רן כהן (יחד):
       
       על מה אתה מדבר? העולה מוכן גם לעבוד וגם לשרת בצבא - - -
       
דוד אזולאי (ש"ס):
       
       - - אתה בוודאי לא תבוא להגיד לי, שמי שלא משרת בצבא הוא לא אזרח במדינה הזאת ומי שמשרת בצבא הוא אזרח. לא יעלה על הדעת, כפי שאתה אומר כאן, שאפילו אדם שלא משרת בצבא כי הוא לא יהודי, הוא סוג ב' והוא פחות מאותו בחור ישיבה שמשרת בצבא. כך משתמע מהדברים שלך.
       
רן כהן (יחד):
       
       אם הוא יהודי - - -
       
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת רן כהן, ביקשתי מהדוברים לקצר. בינתיים הם עושים את זה ואתה מפריע.
       
דוד אזולאי (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, לסיכום, ההסתייגות שלי מדברת על השארת המצב כפי שהיה: לאפשר לתת אזרחות רק לאחר 35 חודשים, ולא להפוך את הצבא לכלי שבא לאזרח אנשים, שאני לא יודע אם בכלל הם יכולים להיות אזרחים. 
       
       דבר נוסף, הגיע הזמן, ואני מצטרף לדעתו של חבר הכנסת אורון, לשנות את חוק הגיוס לצבא, והוא אומר, שמי שאינו אזרח מדינת ישראל, לא יכול לשרת בצבא. מה אני צריך גויים בצבא? אני לא צריך אותם.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת דוד אזולאי. אחרון המסתייגים הוא חבר הכנסת משה גפני.
       
משה גפני (יהדות התורה):
       
       אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני ראש הממשלה, אני פונה בעיקר לאנשי מרצ, סיעת יחד: מה קרה שהשירות הצבאי הפך להיות תנאי לקבלת אזרחות? אני שמעתי מכם פעמים אין-ספור, ולפעמים גם קיבלתי את זה, שהנושא של האזרחות איננו קשור לדברים אחרים. הנושא של האזרחות הוא דבר מאוד אוניברסלי, הוא איננו דבר שאפשר להתנות אותו, אפילו לא בשירות צבאי. שמעתי את זה מכם הרבה מאוד פעמים. 
       
קריאה:
       
       נכון, אין בעיה.
       
חיים אורון (יחד):
       
       יש הצעת חוק, שאתה יכול להצטרף אליה.
       
רן כהן (יחד):
       
       ברשותך, זה לא תנאי. אדם שבא לארץ והולך לשרת בצבא - - -
       
משה גפני (יהדות התורה):


       לא, אבל אני הולך להסביר אתכם עכשיו. חבר הכנסת רן כהן, אני מדבר רק על מה שמונח לפנינו וזאת הצעת החוק; הצעת החוק שהצטרפה אליה גם חברת הכנסת מרינה סולודקין, אבל אתם יוזמי החוק ואתם לראשונה עושים דבר מהסוג הזה. עכשיו, אני מבין את המצוקה. הרי נוצר במדינת ישראל מצב שלא היה בעבר. מדינת ישראל, לפני עשרות שנים, לא היתה מדינה אטרקטיבית, אנשים לא רצו לעלות אליה. נעשה מאבק של כל הממשלות בישראל להביא את היהודים לארץ-ישראל, להביא אותם למדינה. ברוך השם, חל מהפך. היום יש מצב שמדינת ישראל היא מדינה אטרקטיבית ואנשים רוצים לבוא אליה. אנשים רוצים לעלות לארץ-ישראל, ולאו דווקא יהודים. אם היינו פותחים את שערי מדינת ישראל לכל העולם, היינו יכולים לקבל פה עשרות ואולי מאות מיליונים. 
       
יוסי שריד (יחד):
       
       דווקא לא-יהודים - - - 
       
משה גפני (יהדות התורה):
       
       דווקא לא-יהודים. חבר הכנסת שריד, אני מקבל את התיקון שלך, נכון. 
       
יוסי שריד (יחד):
       
       - - - עולים מצרפת שהביאו כדי לערוך להם קבלת פנים. אין עלייה. 
       
משה גפני (יהדות התורה):
       
       נכון. לצערנו הרב, המציאות הזאת שלאחרונה יהודים עולים פחות למדינת ישראל, זה דבר שהוא בעוכרינו. 
       
       ואז נשאלת השאלה, רבותי ממרצ, האם זה המקום וזאת האכסניה, שבמין הצעת חוק כזאת אנחנו הולכים לדון על מעמדה של מדינת ישראל. יש דיון לאור המצב הזה, גם בעקבות חוק השבות שבעבר הוא היה מאוד חשוב, על כל סעיפיו, והיום הוא מהווה פתח לעליית מאסות של אנשים שאינם יהודים. האם זאת מטרת המדינה? האם מקיימים דיון על מהות חוק השבות, על חוק האזרחות, על מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, או שמכניסים בדרך אגב, כאשר אתם יודעים שהחוק הזה יביא בעקבותיו חוקים נוספים. זאת רק תחילת הדרך, ודובר על זה גם בוועדה. היום מדובר על 18 חודשים, בסופו של דבר זה גם יהיה פחות, ולאחר מכן תהיה סדרה שלמה של חוקים שכל הזמן נלך אחורנית, ומדינת ישראל מאבדת את צביונה כמדינה יהודית. 
       
       אני זוכר כאן את הרב פרץ, שהיה שר הקליטה. הייתי אז בכנסת, והוא עמד ואמר כשר הקליטה: עשרות אחוזים מהעולים אינם יהודים. איזו התנפלות היתה עליו. 
       
חיים כץ (הליכוד):
       
       גפני, יש לך רוב. בוא נצביע וזהו. 
       
משה גפני (יהדות התורה):
       
       האמן לי, אני סומך על רוב כזה בדברים אחרים, לא במקרה הזה. 
       
       צעקו על הרב פרץ. הם הופיעו בטלוויזיה, כמעט הלכו מכות. אני מציע היום, אם החוק הזה יתקבל, שכנסת ישראל תבקש סליחה מהרב פרץ, כי הוא צדק. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת משה גפני. 
       
       חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעות בנושא הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004, קריאה שנייה וקריאה שלישית. לשם החוק אין הסתייגויות, ולכן נצביע עליו כנוסח הוועדה. מי בעד? מי נגד? נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 21
       
בעד שם החוק – 56
נגד – 8
נמנעים – אין
שם החוק נתקבל. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       56 בעד, שמונה מתנגדים, אין נמנעים. שם החוק אושר כנוסח הוועדה. 
       
       צדק חבר הכנסת גפני באומרו שעל רוב כזה הוא סומך במקרים אחרים. 
       
       לסעיף 1 יש כמה הסתייגויות. חבר הכנסת אריה אלדד, להצביע?
       
אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       להסיר. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת חיים אורון, להסיר?
       
חיים אורון (יחד):
       
       להסיר. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברת הכנסת מרינה סולודקין, להסיר?
       
מרינה סולודקין (הליכוד):
       
       להסיר. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת דוד אזולאי, להצביע?
       
דוד אזולאי (ש"ס):
       
       להצביע. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברי הכנסת, אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת דוד אזולאי לסעיף 1 בחוק. מי בעד? מי נגד? ההצבעה החלה. 
       
הצבעה מס' 22
       
בעד ההסתייגות – 9
נגד – 59
נמנעים – 1
ההסתייגות של חבר הכנסת דוד אזולאי לסעיף 1 לא נתקבלה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תשעה בעד, 59 מתנגדים, נמנע אחד. אני קובע כי הסתייגותו של חבר הכנסת אזולאי לא נתקבלה. 
       
       חבר הכנסת משה גפני, להצביע על ההסתייגות?
       
משה גפני (יהדות התורה):
       
       מה פתאום, אתה רואה שחברי הכנסת לא מבינים. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת משה גפני מציע להסיר את ההסתייגות שלו, בלשון משלו. 
       
       חברי הכנסת, נצביע על סעיף 1 לחוק האזרחות (תיקון מס' 8) כנוסח הוועדה. מי בעד? מי נגד? נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 23
       
בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה – 60
נגד – 8
נמנעים – אין
סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       60 בעד, שמונה מתנגדים, אין נמנעים. סעיף 1 אושר כנוסח הוועדה. 
       
       מכיוון שלא נתקבלו הסתייגויות, אנחנו יכולים להצביע בקריאה שלישית על הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004. מי בעד? מי נגד? נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 24
       
בעד החוק – 59
נגד – 9
נמנעים – אין
חוק האזרחות (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004, נתקבל. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       59 בעד, תשעה מתנגדים, אין נמנעים. אני קובע כי תיקון מס' 8 לחוק האזרחות, התשס"ד-2004, אושר בשלוש קריאות. 
       
       יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חבר הכנסת יורי שטרן, מילות תודה קצרות. 
       
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, שרי הממשלה, אני שמח שהכנסת אישרה את החוק. 
       
       אני מודה ליועצת המשפטית, מירי פרנקל-שור, לצוות הוועדה ולכל מי שעזרו במלאכה, וכמובן למציעי החוק. 
       
       אני רוצה לומר שוב למתנגדים: המצב בארץ הוא אבסורדי. הגיעו אלינו יותר מרבע מיליון אנשים, שבאו למדינת ישראל בשביל להצטרף למדינה ולעם היהודי. במקום לדחות אותם, במקום להפוך אותם לנטע זר בתוך המדינה, במקום להרחיק אותם מהיהדות, צריך לחפש פתרונות להושיט להם יד ולקלוט אותם בתוך האוכלוסייה הישראלית-היהודית. ואם החוק הזה עוזר לזה במקצת, כבר עשינו משהו היום. זה רחוק מלהיות מספיק. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה ליושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חבר הכנסת יורי שטרן. 
       

הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) 
(הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004 
       [מס' מ/119;  "דברי הכנסת", חוב' ל"ה, עמ' ;  נספחות.]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הנושא הבא שלנו הוא הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004, קריאה שנייה וקריאה שלישית. יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת שאול יהלום. 
       
שאול יהלום (יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004. זאת הצעת חוק מטעם הממשלה. 
       
       לפני שלוש שנים קבע חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) (הוראת שעה), התשס"א-2001, תוכנית ניסיונית לשילובם של בנים שקיבלו פטור משירות צבאי, במסגרת שירות לאומי לבנים, בדומה לשירות הלאומי לבנות. התוכנית נקבעה כהוראת שעה לתקופות מצטברות של שלוש שנים, המסתיימות ב-31 באוגוסט 2004. 
       
       אדוני היושב-ראש, לאור הצלחתה של התוכנית הניסיונית, הוצע בהצעת החוק הממשלתית,  שאושרה  בקריאה הראשונה, להאריך את הוראת השעה עד ליום ז' באלול התשס"ו, 31 באוגוסט 2006, ולהסמיך את הממשלה באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, להאריך את הוראת השעה לתקופות נוספות של שנה אחת, כדי לאפשר לממשלה לבחון מעת לעת את העלות התקציבית הכרוכה בהמשך הפעלתה של התוכנית. 
       
       בדיון בוועדה בהצעת החוק קבעה הוועדה כי אין להשאיר את מסגרת השירות הלאומי לבנים כהוראה זמנית ללא הגבלת זמן, אלא נכון יהיה, לאחר תקופת ניסוי של כמה שנים, לקבוע בחקיקה הוראה קבועה שתאפשר לבנים אשר שוחררו משירות בצבא מסיבות רפואיות או מסיבות אחרות, לשרת את המדינה בדרך של שירות לאומי. לכן החליטה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות לאשר את הארכתה של הוראת השעה בשנתיים נוספות, עד סוף אוגוסט 2006, ללא אפשרות של הארכות שנתיות, בלתי מוגבלות, לאחר מכן.
       
       אדוני היושב-ראש, לפי הנתונים שהוצגו על-ידי נציגי הממשלה בוועדה, מדובר בכמה מאות בנים המשרתים בשירות הלאומי מדי שנה. כפי שאמרתי, מדובר בבנים שקיבלו פטור משירות בצבא, בעיקר מטעמים של בריאות וכושר לקוי.
       
       אני קורא דווקא לממשלה להתחשב בציבור הבנים אשר נבצר מהם לשרת בצבא, אשר מבקשים לשרת את המדינה במסגרת השירות הלאומי ולתרום למדינה. לכן על הממשלה לפעול בהקדם לקביעתה של התוכנית הניסיונית להוראה קבועה. 
       
       לאותם כמה מאות שמשרתים היום אני רוצה מכאן למסור את הוקרת הכנסת על כך שאף שהם מקבלים פטור משירות צבאי, הרי הם מצטרפים במסגרת עמותות השירות, ומשרתים בשירות לאומי בתחומים של נוער, בריאות - בדרך כלל בבתי-חולים, בעזרה לחולים, בעזרה לצוות הרפואי, ועל כך יבורכו. יצטרף כל אחד שיכול לתוכנית הזאת. גם אם היום התוכנית מצומצמת, וכוללת רק כמה מאות, אנחנו מברכים מכאן את העוסקים בה ומאחלים שהיא תתפתח ותהיה כמובן בעלת היקף יותר גדול. תודה רבה. 
       
       אני מבקש לאשר את החוק בקריאה שנייה ושלישית, ולדחות את ההסתייגויות, אם הן יישארו. 
       
       אני רוצה להודות מכאן לכל העוסקים בנושא, וכמובן לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בראשות מנכ"ל הוועדה, ולצוות המשפטי בראשות היועצת המשפטית. תודה רבה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד ליושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת שאול יהלום. אבל יש גם אנשים שכן מציעים הסתייגויות, והראשון שבהם, לסעיף 1 בחוק, הוא חבר הכנסת עסאם מח'ול. ההסתייגות היא בעצם של חברי הכנסת מוחמד ברכה, עסאם מח'ול ואחמד טיבי. מי שנמצא כאן הוא חבר הכנסת עסאם מח'ול, והוא זה שיציג את ההסתייגות.
       
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לנצל את הצעת החוק שהביא חבר הכנסת שאול יהלום, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כדי להעמיד את השאלה שעומדת על הפרק בצורה מסיבית בתקופה האחרונה - קריאות לכפות עבודה התנדבותית בתמורה לשוויון בחלקים בציבור, ובמיוחד כאשר מדובר בציבור הערבי. יוזמה - - - 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אתם רוצים רק זכויות בלי חובות.
       
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       תירגע, אל תסתער מהר מדי, גדעון סער. אי-אפשר לשחק עם השאלה של ההתנדבות. התנדבות, במהותה היא דבר שאיננו סחיר, איננו חלק מעסקה, איננו חלק ממיקח וממכר, כמו זכות. גם הזכות היא דבר שעומד בזכות עצמו, וגם ההתנדבות היא דבר שאסור שיהיה מותנה בהטבות שאתה מקבל. התנדבות במהותה היא התנדבות, היא לא צריכה להיעשות בתמורה לקבלת הטבה כזאת או הטבה אחרת, אחרת היא לא התנדבות, אחרת היא עסקה. זכות היא דבר שאי-אפשר כל יום להתנות אותו בהתניות חדשות, ולהגיד שאם אתה רוצה זכויות, אז תשלם עוד יותר. 
       
       אם חבר הכנסת גדעון סער העלה את השאלה של חובות, אני חושב שצריך לשאול אם גדעון סער רוצה שהקורבנות של מדיניות האפליה יפתרו את הסתירות של השלטון, שאיננו מעז אפילו ברמה של החובות, להטיל חובות שוות על כל אזרחי המדינה. האם אתה רוצה שהאוכלוסייה הערבית תפתור לך את הסתירה שאתה בחרת, כשלטון, לא לתבוע ממנה את כל החובות? אנחנו לא אמורים לפתור לך את הסתירה הזאת. את הסתירה הזאת אתה תפתור, ואת הקוצים האלה אתה תוציא מהאצבעות שלך, אל תחפש אצלנו את המענה. 
       
       העלאת הנושא של התנדבות היא מלאכותית כאשר היא נעשית בחקיקה. אני יודע על ימים שבהם, מאז עלתה חזית נצרת הדמוקרטית לשלטון בעיריית נצרת, היא ניהלה מדיניות של עבודה התנדבותית כל קיץ. 12 שנים, שנה אחרי שנה, כל מחנה עבודה התנדבותי משך אליו אלפים רבים, מעל ל-10,000 מתנדבים. מי הפריע להתנדבות הזאת? כוחות המשטרה, כוחות השב"כ, כל אלה שלא רצו שהעירייה תצליח. השלטון הפריע להתנדבות הזאת. עכשיו באים בטענות אלינו, ואומרים, אתם לא יכולים לקבל שוויון, מכיוון שאתם לא עושים עבודה התנדבותית? צריך להסתכל בעיניים של האנשים שעשו עבודה התנדבותית, והיא הופרעה על-ידי השלטון.
       
       מה שקורה עכשיו, מנסים להשתמש בחוק הזה, מנסים להשתמש ברעיון הזה, שהוא כשלעצמו יפה, עבודה התנדבותית, התנדבות לחברה, התנדבות לאומית - להשתמש בו ככסות למדיניות, כאליבי למדיניות האפליה וההזנחה כלפי האוכלוסייה הערבית שחייה כחיי המדינה הזאת. היום כל אחד מודה שיש אפליה כזאת, עכשיו מחפשים את הכיסוי ואת האליבי למדיניות הזאת, ומי שרוצה לפוצץ בפניו את האליבי, שיסתכל על מצבם של אותם אזרחים ערבים דרוזים וערבים בדואים, שמשרתים בצבא, ומקבלים "נה" מהממשלה, ומקבלים בוז מהמדיניות שלה, ולא שוויון ולא בטיח.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת עסאם מח'ול. קיימת גם הסתייגות של חברי הכנסת יוסי שריד, חיים אורון, רן כהן, זהבה גלאון, רומן ברונפמן ואבשלום וילן, אבל מכיוון שאף אחד מהם לא נמצא כאן, אנחנו יכולים לעבור להצבעה. חבר הכנסת עסאם מח'ול, אתה מבקש להצביע על ההסתייגות שלך? לא, אתה מסיר אותה.  
       
       אנחנו נעבור להצבעה. לשם החוק ולסעיף 1 - אין הסתייגויות, ולכן נוכל בהצבעה אחת להצביע. הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004 - מי בעד, מי נגד? נא להצביע.

הצבעה מס' 25
       
בעד סעיף 1 –  21
נגד –  2
נמנעים -  2
סעיף 1 נתקבל.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       21 בעד, שניים נגד, שניים נמנעו. החוק אושר בקריאה שנייה. 
       
       חברת הכנסת אתי לבני מודיעה שהיא טעתה בהצבעתה, אבל זה לא משנה את התוצאות. היא הצביעה נגד במקום בעד, אבל זה לא ישנה את התוצאות.
       
רוני בריזון (שינוי):
       
       יש מי שלוקח את השוויון ממש בקיצוניות. רק מפני שזה בנים?
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הצעת חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004 - קריאה שלישית. מי בעד, מי נגד - נא להצביע.
       
הצבעה מס' 26
       
בעד החוק – 23
נגד – 2
נמנעים – 1
חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004, נתקבל.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       להלן התוצאות: בעד - 23, שניים התנגדו ואחד נמנע. לכן, חוק שירות לאומי בהתנדבות (תוכנית ניסיונית לבנים) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2004, אושר בשלוש הקריאות.
       
       
הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 
(תיקוני חקיקה) (תיקון), התשס"ד-2004
       [מס' מ/64; "דברי הכנסת", חוב' ג', עמ' ; חוב' י"א, עמ' ; חוב' י"ב, עמ';  נספחות.]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אנחנו יכולים לעבור לנושא הבא: הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון), התשס"ד-2004. יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה - יושב-ראש ועדת הכלכלה שאיננו כאן. לא טוב המצב הזה. 
       
קולט אביטל (העבודה-מימד):
       
       אני אלך לקרוא לו. 
       
שאול יהלום (מפד"ל):
       
       אז נצא לפגרה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברי הכנסת, זכינו לראות את פניו של יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון, שיציג לנו עתה את הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון), התשס"ד-2004. בבקשה, אדוני. 
       
שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, קריאה שנייה וקריאה שלישית - השלמות לחוק הדואר. הצעת החוק המונחת היום לקריאה שנייה ולקריאה השלישית היא החלק הנוסף של התיקונים הנוגעים לרפורמה המבנית ברשות הדואר ובבנק הדואר, לאחר שבחלק הראשון עסקה ועדת הכלכלה של הכנסת במסגרת הטיפול בחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004. 
       
       כפי שוודאי זכור לכם, ועדת הכלכלה הניחה הצעת חוק ארוכה ומפורטת, ולפני כן פוצלו לבקשתה מהצעת החוק כמה סעיפים קטנים, כדי לאפשר לה להמשיך את הדיונים ללא מכבש הזמן של חוק התקציב וחוק המדיניות הכלכלית האמור שנלווה אליו. מסתבר כי חלוקת החוק היתה צעד נכון, שכן ניתן היה במהלך התקופה שעברה לקיים, מעבר לכך, דיונים רציניים ומעמיקים בשינויים המבניים האמורים ולעגן אותם בנוסח הצעת החוק. 
       
       מעבר לכך, פסק הזמן שנוצר כתוצאה מכך אפשר לכל הצדדים המעורבים, שהם האוצר, משרד התקשורת, הנהלת רשות הדואר, ובעיקר העובדים המסורים של חברת הדואר החדשה, להגיע להסכמות בדבר הבטחת זכויות העובדים וההסדרה הראויה של ההתנהלות הכספית של בנק הדואר במתכונתו החדשה, שלא במסגרת חוק בנק הדואר שבוטל, ולעגן גם את כל הנושאים האלה בהצעת החוק. 
       
       במגבלת הזמן העומד לרשותי להצגת הצעת החוק, בעיקר בהתחשב בעומס הנושאים העומדים היום על סדר-יומה האחרון של המליאה לפני צאתה לפגרה, אני מרשה לעצמי לקצר מאוד בהצגת התיקונים הכלולים בהצעה, וכל מי שמתעניין בכך, מוזמן לקרוא את הפרוטוקולים של דיוני הוועדה. 
       
       על קצה המזלג אזכיר, כי בהתאם להצעת החוק, בנק הדואר במתכונתו הנוכחית מתבטל, וימוזג בחברת הדואר באמצעות חברה-בת, אשר תוקם לצורך הגנה על כספי הלקוחות ותוכל לנהל חשבון בבנק ישראל. לצורך זה אושר תיקון מקביל בחוק בנק ישראל, סעיף 57א. 
       
       עוד אזכיר בקצרה את השלבים המתוכננים לפתיחת שוק הדואר לתחרות, כעולה מהתיקון שכבר התקבל ומהתיקון המונח עתה לפניכם. 
       
       השלב הראשון הוא החתימה על ההסכמים עם העובדים והפעלתה של חברת הדואר החדשה בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-1 בנובמבר 2004. 
       
       בשלב השני על חברת הדואר לבצע את מהלך ההתייעלות המקיף שעליו התחייבה, ולהכין את עצמה לשלב הבא של הרחבת התחרות, ובין היתר להפעיל מערכת תמחיר יעילה, שתסייע בידי הרשות ובידי הרגולטור לקבוע מנגנון לקביעת תעריפי השירותים אשר ייוותרו בבלעדיות חברת הדואר, ואשר יחול מ-31 בינואר 2006. כמו כן, בשלב זה על משרד התקשורת להשלים את ההסדרה הרגולטורית של השוק ולהטמיע את כללי הפעולה בו באמצעות גוף פיקוח ואכיפה יעיל ותכליתי. 
       
       בשלב השלישי, אשר יחל ב-31 בינואר 2006, תורחב התחרות באמצעות פתיחה חלקית של שוק הדואר הכמותי לתחרות. לעניין זה אזכיר, כי במסגרת ההצעה המונחת לפניכם כלול התאריך האמור, שדוחה את התאריך המקורי שנקבע בנוסח שהתקבל והיה 1 ביולי 2005. בכך נענתה הוועדה לבקשת נציגי העובדים, לאחר שהשתכנעה שדחייה זו היא חיונית ומוצדקת בנסיבות העניין. 
       
       בשלב הרביעי, אשר יחל ב-1 ביולי 2007, תורחב התחרות לכל שוק הדואר הכמותי, המהווה כ-50% מהתחום השמור כיום לבלעדיות רשות הדואר. 
       
       בשלב החמישי, אשר יחל ב-1 ביולי 2009, תורחב התחרות גם למשלוחי דואר נוספים, באמצעות הרחבת ההגדרה של שוק הדואר הכמותי. התחרות תכלול בשלב זה בין 65% ל-70% מהתחום השמור כיום לבלעדיות רשות הדואר. 
       
       בשלב השישי, ב-1 ביולי 2010, תיבחן האפשרות לתת רשיונות כלליים, מן הסוג שניתן לחברת הדואר, גם לגורמים נוספים. 
       
       בהצעה התייחסות לנושאים נוספים: 1. העברה של הנכסים, החובות, הזכויות וההתחייבויות מהמדינה לחברת הדואר והפחתה מדורגת בשיעור התמלוגים המוטלים על חברת הדואר; 2. הקמת קרן להבטחת תשלומי פנסיה לעובדי רשות הדואר, קביעת מנגנון לסגירת הגירעון האקטוארי והבטחת המקורות למימון פעולות אלה; 3. קביעת מנגנון ולוח זמנים להפעלת חברת הדואר ולהשלמת ההסכמים הכרוכים בכך: הסכם מעבר העובדים לחברה, הסכם עבודה קיבוצי והסכם פנסיה.
       
       לבסוף, אני גאה להזכיר שוב, כי הוכחנו - דווקא על רקע הימים האלה שבהם מתנהל המשא-ומתן עם רשות הנמלים ועם עובדי הנמלים - כי ניתן לנהל שינויים מבניים במשק ללא זעזועים וללא פגיעה בשירות לציבור, ובלבד שכל הנוגעים בדבר, הממשלה, הכנסת, ההנהלה והעובדים, רואים בהשגת המטרה הכוללת ובשיתוף הפעולה הנדרש לשם כך ערך חשוב יותר מהדחף להשיג יותר בסוגיה כזאת או אחרת ומהרצון להצטייר כ"מנצח". 
       
       בנקודת זמן זו, נראה כי הצעת החוק המונחת כיום לפניכם מספקת לממשלה מערכת ראויה של איזונים ובלמים, הכוללת מידתיות מושכלת של כלל האינטרסים הציבוריים, והמשמשת אמצעי סביר למימוש מדיניות השינוי המבני בשוק הדואר ולהשגת מטרותיו. 
       
       מכל מקום, בשינוי המוצע עשו כל הנוגעים בדבר את המירב ואת המיטב להצלחת המהלך, ונראה אפוא כי יש מקום לאופטימיות בדבר סיכויי השינוי המבני המתוכנן להגשים את יעדיו ולפתוח עידן חדש, מתקדם ומוצלח יותר בשוק הדואר בישראל. כעת נותר רק לקוות, כי כל השחקנים יעשו שימוש פורה, תכליתי ומועיל באמצעי זה לצורך מימוש יעדיו והעלאת הרווחה הציבורית לתועלת המשק והחברה. 
       
       לסיום, אני מבקש להודות מקרב לב לכל הגורמים הרבים אשר סייעו בהכנת ההצעה לשינוי החוק, בגיבוש התוכנית לשינוי המבני בשוק ובהשגת ההסכמים וההסכמות אשר עליהם מתבסס שינוי זה. 
       
       אני חייב לנצל את העובדה הזאת, אדוני ראש הממשלה, ולומר שאני חושב שהשינוי המבני בשוק הדואר, כמו ב"מקורות", שעבר בוועדת הכלכלה, מראה שאפשר לשתף פעולה,קואליציה ואופוזיציה גם יחד. נמצא פה חבר הכנסת בנלולו, שהיה הרוח הפעילה בשינוי הזה. נמצאת פה חברת הכנסת מלי פולישוק, שנתנה רוח גבית אדירה, כדי שלא נגיע למחלוקות ונוכל לפתור את כל הבעיות בלי להגיע לשביתות. מדובר כמובן בחברי כנסת נוספים, שאינם כאן, אבל אני מדבר על כל חברי הכנסת של ועדת הכלכלה - חבר הכנסת אליעזר כהן נמצא פה, כמובן, חבר הכנסת אילן ליבוביץ לא נמצא פה, ואחרים שבאמת תרמו ועשו כל מאמץ כדי שלא נגיע לשביתה בת יום אחד בשוק הדואר. 
       
       אני רוצה להודות בעניין הזה גם לצוות המסור באגף התקציבים, וכמובן להנהלת החברה, למנכ"ל, ליושב-ראש, לוועד העובדים, ולבסוף, לממלא-מקומך, שר התקשורת, שבהחלט נתן לעבוד באופן חופשי על מנת שיסתיים השינוי המבני החשוב הזה. 
       
       אני מבקש לאשר את הצעת החוק. תודה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה. אני מזכיר לו שגם את החוק הבא הוא יצטרך להציג, אז שלא יעזוב אותנו. 
       
       קיימת הסתייגות של חבר הכנסת דוד טל, אבל מכיוון שהוא איננו אנחנו נראה בכך הסרת ההסתייגות, ונוכל לעבור ישר להצבעה. נא לשבת. 
       
       הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון), התשס"ד-2004 - שם החוק וסעיף 1 ו-2 בהצבעה אחת. מי בעד? מי נגד? נא להצביע.
 
הצבעה מס' 27
       
בעד סעיפים 1-2 -  12
נגד -  4
נמנעים - אין
סעיפים 1-2 נתקבלו. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       12 בעד, ארבעה מתנגדים ואין נמנעים. החוק אושר בקריאה שנייה. 
       
       נוכל לעבור ולאשר אותו בקריאה שלישית. מי בעד? מי נגד? נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 28
       
בעד החוק – 15
נגד – 4
נמנעים – אין
חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון), התשס"ד-2004, נתקבל. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברי הכנסת, בעד - 15, ארבעה מתנגדים, אין נמנעים. אני קובע כי הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון), התשס"ד-2004, אושרה בשלוש הקריאות, ואני אבקש מחבר הכנסת דניאל בנלולו לומר מילות תודה קצרות בשם ועדת הכלכלה.

דניאל בנלולו (בשם ועדת הכלכלה):
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, שרים, חברי הכנסת, היום העברנו חוק - אני חושב אחד החוקים החשובים ביותר במדינת ישראל בשנת 2004.
       
       רשות הדואר - אני שמח לבוא ולומר לכם שהיו לי הזכות והכבוד להיות אחד מהעובדים שם במשך כחמש שנים, ואני רוצה לבוא ולציין כאן את העובדים המסורים שיש ברשות הזאת. יהיה קשה מאוד כשיקום מתחרה לרשות, אבל היא הופכת היום לחברה, וזה לאחר מאמצים רבים. 
       
       אני מבקש להודות כמובן לממלא-מקום ראש הממשלה, שר התקשורת אהוד אולמרט; מנכ"ל משרד התקשורת, אורי אולניק; יושב-ראש הדירקטוריון, יעקב אדרי; מנכ"ל רשות הדואר, יוסי שלו; יושב-ראש נציגות העובדים, ראובן כראזי; מינהל מקרקעי ישראל; הנהלת רשות הדואר; רשות החברות; האוצר, סגן הממונה על התקציבים, אמיר לוי; רכז צוות תקשורת באגף התקציבים, חיים פרננדס; החשב הכללי, ד"ר ירון זליכה; סגן החשב, צביקה חלמיש; סגן החשב, אבי גבאי; משרד המשפטים. למנהלת הוועדה, לאה ורון; למזכירת הוועדה, עידית חנוכה; ליועצת המשפטית, עורכת-הדין אתי בנדלר; לחברי הוועדה שהיו אתנו שעות רבות, חברי הכנסת, כמובן - מלי, צ'יטה, גילה, גלעד, רוחמה, דוד טל וכל החברים.
       
       אדוני ראש הממשלה, לסיום אני רוצה להודות לחבר יקר שאני שמח להיות חבר בוועדה שלו - למדתי המון בתקופה הזאת שאני חבר ועדת הכלכלה - לידידי יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת שלום שמחון, על העבודה הנפלאה ועל שהובלת לגיבוש התוכנית של חוק רשות הדואר. תודה רבה לכולם.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה. ועוד אומרים שחברי הכנסת לא יודעים לפרגן. 

       
הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004
       [מס' כ/46; "דברי הכנסת", חוב' , עמ' ;  נספחות.]
 (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אנחנו נעבור לנושא הבא: הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004, קריאה שנייה וקריאה שלישית. יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון, יציג את החוק. בבקשה.

אליעזר כהן (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       שלום, מברוכ על חוק הדואר.

שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):
       
       תודה, אבל החוק הבא יותר חשוב.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת כהן, העין הפקוחה של האח הגדול ראתה מה עשית שם. תיזהר להבא.

שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):
       
       אדוני היושב-ראש, אני רוצה לנצל את ההזדמנות, אדוני ראש הממשלה, שנמצא פה גם יושב-ראש הקואליציה, ולהקדיש לך, אדוני ראש הממשלה, בשמו ובשמי את הצעת החוק הבאה, ואני חושב, במלוא הצניעות, שהיא אחד החוקים הכי חשובים שעלו במושב הנוכחי, ותיכף אסביר.
       
       אם גדעון מרשה לי, אז אני רוצה שאתה ואני נקדיש את זה לראש הממשלה - לא לפי הפרוטוקול. 

גדעון סער (הליכוד):
       
       ראש הממשלה גם מעודכן בנושא הזה.

שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):
       
       הצעת החוק הבאה עוסקת בניתוקי מים, בהפסקת ניתוקי המים לאזרחי ישראל, מי כמוך מכיר את העניין ויודע. אני חושב שבעוד דקות מספר אנחנו עשויים לסיים אחת ולתמיד את הסאגה הקבועה של ניתוקי המים לאזרחי ישראל, וגם כאן נעשתה עבודה מאומצת ומשותפת. אף שזאת הצעת חוק פרטית, אני חייב לומר שנהניתי בה משיתוף פעולה מלא.

אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004, אשר אני יזמתי, לקריאה שנייה ולקריאה השלישית. הצעת חוק זו נועדה למנוע ניתוקי מים לרשויות מקומיות בשל חובותיהן לספקי המים המספקים להם מים. במצב הקיים, ספקי המים, שהעיקרי שבהם הוא חברת "מקורות", מספקים מים לרשויות המקומיות, והרשויות המקומיות הן שגובות מהצרכנים את התשלום בעבור המים. 
       
       לעתים נוצר מצב שלפיו גם צרכנים הגונים המשלמים את חשבון המים המוגש להם, "זוכים" לניתוק זרם המים לבתיהם בשל חובות של הרשות המקומית לספק המים. במצב כזה ספק המים נאלץ לנתק את הספקת המים לכל היישוב, תוך פגיעה בכל התושבים, גם באלה ששילמו את מה שנדרש מהם וגם באלה שלא, ללא כל הבחנה. 
       
       כל אחד מאתנו, חברי הכנסת, מקבל מדי יום פניות של אזרחים: תדברו עם מנכ"ל "מקורות" שיחבר את המים.
       
       ברצוני להדגיש שהזכות למים הינה זכות בסיסית, וכל אזרח זכאי לקבל מים תמורת תשלום. במסגרת הצעת החוק עמדה עובדה זו לנגד עינינו תמיד, ואנו נעשה כל שביכולתנו כדי למנוע ולצמצם ניתוקי מים של יישובים שלמים כבר בקיץ הזה. 
       
       נציין כי בהצעת החוק יש איזון בין הזכות למים, שלה זכאי כל אזרח תמורת תשלום, לבין הרצון שלנו שלא לפגוע בפעילות התקינה של ספקי המים. יש לנו עניין רב בהמשך תפקודם הסדיר של כל ספקי המים, ופגיעה מיותרת ולא מידתית בהם עלולה לפגוע באספקת המים הסדירה לכלל אזרחי ישראל.
       
       כחלק מאיזון זה קובעת הצעת החוק, שרשות מקומית לא תפעיל בעצמה את שירותי המים והביוב שבתחומה החל בתום שש שנים מיום תחילתו של חוק זה, אלא באמצעות חברה למתן שירותי מים וביוב, לפי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א-2001. כלומר, זה יקרה בעוד שלוש שנים. ואם לא הוקמה חברה כאמור, הרשות המקומית תגיש לממונה את הצעתה להקמת חברה בתוך שישה חודשים מתום שש השנים מיום תחילתו של חוק זה. 
       
       שר הפנים ושר האוצר יהיו רשאים - ואני מאוד מקווה שלא ישתמשו בסמכות זו - באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להורות לרשות המקומית להקים חברה למתן שירותי מים וביוב, ולהעביר את משק המים והביוב של הרשות המקומית להפעלת החברה. לא הגישה רשות מקומית הצעה להקמת חברה בתוך שישה חודשים מתום שש השנים מיום תחילתו של חוק זה, יורו השרים כי משק המים והביוב של אותה רשות מקומית יופעל בידי חברה שהקימה רשות מקומית אחרת לפי חוק זה.
       
       אני רוצה פשוט שנבין על מה אנחנו מדברים. הממשלה כבר שנים - כל ממשלה - לא מצליחה להקים תאגידי מים וביוב, ובמסגרת של החוק למניעת ניתוקי מים מאזרחי ישראל, מצאנו את הדרך לכפות את הפעלת משק המים הסגור בכל הרשויות המקומיות. 
 
       לפי הצעת החוק, שר הפנים יוכל להכריז על רשות מקומית כעל "רשות מקומית מיוחדת" אם יתקיימו לגביה התנאים הבאים: סכום החוב המצטבר שלה לספק המים, בשל אספקת המים, עולה על 120% של החשבון החודשי הממוצע של שלושת החודשים האחרונים, וכן שיעור הגירעון המצטבר שלה, כפי שהופיע בדוח המבוקר האחרון, עלה על  17.5%.
       
       לרשות מקומית מיוחדת, המפעילה בעצמה את שירותי המים והביוב שבתחומיה, יהיה חשבון בנק נפרד אשר ישמש רק להפקדת דמי המים ואגרות או תשלומים הקשורים במים ובביוב, שהרשות המקומית המיוחדת גובה מצרכניה, למעט היטלי פיתוח. הכספים בחשבון הנפרד ייועדו לתשלום החשבונות לספק המים בשל אספקת המים ושירותי הביוב. אם ייוותרו בחשבון הנפרד כספים לאחר תשלום החשבונות האמורים, תועבר היתרה לחשבון הבנק שבו הופקדו ההכנסות ממים ומביוב ערב היות הרשות רשות מקומית מיוחדת.
       
       הכספים שבחשבון הנפרד לא יהיו ניתנים לעיקול, לשעבוד או להמחאה, ואולם אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בשעבודים שנרשמו כדין לפני תחילת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד–2004.
       
       ועתה אני מגיע לגולת הכותרת של הצעת חוק זאת. בנוגע לניתוקי מים קובעת הצעת החוק: ספק מים, שהרשות המקומית שילמה לו לפחות 80% מהתשלומים המגיעים לו בשל אספקת המים, לפי חשבון שהגיש לה, לא יהיה רשאי להפסיק את אספקת המים לרשות המקומית בגלל יתרת החוב המגיעה לו בשל אותו חשבון.
       
       יצוין כי הוראה זו לא תחול אם הרשות המקומית לא פרעה במלואם שלושה חשבונות שהגיש לה ספק המים וסך החוב המצטבר הוא 60% או יותר מהממוצע של שלושת החשבונות האחרונים.
       
       נדגיש, שאין בהוראות סעיף זה כדי לפטור רשות מקומית מחובתה לשלם את כל חובותיה עבור המים שסופקו לה. 
       
       להצעת החוק הוגשו, לצערי, הסתייגויות של שר האוצר ושל שר הפנים, ואני קורא לכם לדחות אותן ולהצביע בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בעד הצעת החוק כנוסח הוועדה.
     
       אדוני היושב-ראש, אני רוצה שוב להודות לחברי לוועדה; אני רוצה להודות לחבר הכנסת גדעון סער, יושב-ראש הקואליציה, שלמרות העובדה שהוא טרוד ועסוק בהרבה מאוד עניינים, הוא נרתם וסייע להביא את הצעת החוק הזאת לידי סיום. תודה רבה, אדוני. 
       
       אני מבקש לאשר את הצעת החוק.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה. אני מודה מאוד ליושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון. 
       
       יש כמה הסתייגויות לחוק. חברי הכנסת מוחמד ברכה, עסאם מח'ול ואחמד טיבי – לא נמצאים. יש לסעיף 3 הסתייגות של שר האוצר ושר הפנים. אדוני ראש הממשלה, אני מבין שזאת בעצם הסתייגות ממשלתית, ולכן השר המקשר יוכל להציג אותה.
       
ראש הממשלה אריאל שרון:
       
       נכון.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בבקשה. השר גדעון עזרא, שר התיירות והשר המקשר בין הממשלה לכנסת, יציג את ההסתייגות של שרי האוצר והפנים.
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, יושב-ראש ועדת הכלכלה, ידידי שלום שמחון, הצעת החוק בנוסח שהגישה הוועדה לקריאה שנייה ושלישית קובעת שינוי בסדרי מימוש נכסי הרשות המקומית ביחס להסכמים קיימים וקביעה בדין באופן שעלול לפגוע בסדרי הפעילות הכלכלית המקובלים במשק, ובייחוד במגזר המוניציפלי.
       
       גופים עסקיים אשר הסתמכו על שעבודים ועל מנגנונים אחרים העומדים לזכותם, לרבות זכות הקיזוז, ייאלצו להתמודד עם מצב שערכם של מנגנונים אלה פוחת באופן משמעותי, שכן עלול עתה להיווצר מצב שבו אין בבטוחות אשר הקנו להם כדי להבטיח שמירה הולמת על האינטרסים העסקיים של גופים אלה.
       
       לצורך תיקון העיוותים אשר תוארו לעיל, מוצע לערוך בנוסח הצעת החוק כמה שינויים כמפורט בהצעה. 
       
       להלן השינויים: האחד, בשינוי המוצע, החשבון המיוחד אשר ייפתח על-ידי הרשות המקומית ישמש לצורך ביצוע תשלומים לספק המים בלבד, ולא לתשלום כל הוצאות משק המים והביוב ברשות המקומית. החרגת ספק המים ביחס ליתר הגורמים המתקשרים עם הרשות המקומית בתחום המים והביוב אינה מוצדקת, מאחר שספק המים הוא הגורם היחיד שעליו מוטלות מגבלות במסגרת הצעת החוק הנדונה.
       
       השני, בשינוי המוצע התשלומים אשר ישולמו לספק המים מתוך החשבון המיוחד הם בגין חיובי המים השוטפים שהצטברו בתקופת היות הרשות המקומיות רשות מיוחדת, ולא בגין חובות עבר. המנגנון הקבוע בהצעת החוק מונע התממשותו של תרחיש שבו תצבור הרשות המקומית חובות בהיקפים ניכרים כלפי ספק המים טרם פתיחת החשבון המיוחד.
       
       יישום שינויים אלה יביא לידי הצעת חוק אשר אינה פוגעת באופן בלתי מידתי בגורמים השונים הרלוונטיים לנושא, ובכך יאפשר את השגת המטרות העומדות בבסיס הצעת החוק, ולכן שר האוצר ושר הפנים מסתייגים בשתי ההסתייגויות הללו מהצעת החוק שלך. תודה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הם מבקשים להצביע על ההסתייגויות שלהם. חבר הכנסת דוד טל – איננו, ולכן ההסתייגות שלו לסעיף 4 לא תוצבע. אנחנו יכולים לעבור להצבעות. חברי הכנסת, נא לשבת. 
       
       קודם כול, לשם החוק, חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004, אין הסתייגויות, יכולים להצביע כנוסח הוועדה. מי בעד? מי נגד שם החוק כנוסח הוועדה? נא להצביע.
       
הצבעה מס' 29
       
בעד שם החוק – 30
 נגד – אין
נמנעים – אין
שם החוק נתקבל.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       30 בעד, אין מתנגדים או נמנעים. שם החוק אושר כנוסח הוועדה.
       
       חבר הכנסת מוחמד ברכה, האם אתה מבקש להצביע על ההסתייגות לסעיף 1?
       
מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל):
       
       לא.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       לסעיף 2 אין הסתייגויות. נצביע על סעיפים 1 ו-2 כנוסח הוועדה. מי בעד? מי נגד? נא להצביע.
       
       
הצבעה מס' 30
       
בעד סעיפים 1-2 – 31
נגד – אין
נמנעים – אין 
סעיפים 1-2 נתקבלו.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       31 בעד, אין מתנגדים או נמנעים. סעיפים 1 ו-2 אושרו בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.
       
       סעיף 3, ההסתייגות האמורה של שר האוצר בנימין נתניהו ושר הפנים אברהם פורז - אתם מבקשים להצביע. מי בעד ההסתייגות של שר האוצר ושר הפנים? מי נגד? נא להצביע.
       
הצבעה מס' 31
       
בעד ההסתייגות – 27
נגד – 7
נמנעים – 1
ההסתייגות של שר האוצר ושר הפנים לסעיף 3 נתקבלה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברי הכנסת, 27 בעד, שבעה מתנגדים, נמנע אחד. לכן התקבלה ההסתייגות.
       
       סעיף 3 לחוק, נצביע עכשיו עם ההסתייגות של שר האוצר ושר הפנים. מי בעד ומי נגד סעיף 3 בנוסח החדש שלו לאחר שהתקבלה ההסתייגות?
       
הצבעה מס' 32
       
בעד סעיף 3, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 37
נגד – אין
נמנעים – אין 
סעיף 3, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.
       

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בעד - 37, אין מתנגדים או נמנעים. סעיף 3 אושר עם ההסתייגות המדוברת.
       
       לסעיף 4, לפני פסקה (1) ולפסקה (1) – חבר הכנסת דוד טל איננו. לפסקה (2) – חבר הכנסת אריה אלדד איננו. לא הכרזתי את זה לפני כן. 
       
       על מנת להסיר כל ספק - מצביעים על סעיף 4 כנוסח הוועדה. בבקשה.
       
הצבעה מס' 33
       
בעד סעיף 4 – 40
נגד – אין
נמנעים – אין
סעיף 4 נתקבל.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בעד - 40, אין מתנגדים או נמנעים. גם סעיף 4 אושר כנוסח הוועדה.
       
       חבר הכנסת שלום שמחון, יושב-ראש ועדת הכלכלה, מה אתה מציע לנו לעשות לאחר שנתקבלה הסתייגות, האם להצביע בקריאה שלישית?
       
שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):
       
       לאשר את החוק בשלוש קריאות.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הממשלה, מטבע הדברים גם כן מסכימה, מאחר שההסתייגות היתה שלה. 
       
       חברי הכנסת, מצביעים בקריאה שלישית על הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004. מי בעד? מי נגד? נא להצביע.
       
הצבעה מס' 34
       
בעד החוק – 42 
נגד – אין
נמנעים – אין 
חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004, נתקבל.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       להלן התוצאות: 41 בעד, אין מתנגדים או נמנעים. הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון), התשס"ד-2004, אושרה בשלוש הקריאות. 
       
       חבר הכנסת שלום שמחון, ברצונך לומר דברים לאומה, בבקשה.
       
שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):
       
       לפעמים צריך גם להגיד דברים לצוות הפעיל שעובד בכנסת, לא רק לאומה. אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולומר שזה עבר בלחץ בלתי אפשרי. אני רוצה להודות ליועצת המשפטית לוועדה על העבודה המאומצת, המשנה ליועצת המשפטית לכנסת, עורכת-הדין אתי בנדלר. תודה רבה. למנהלת הוועדה לאה ורון ולכל הצוות בוועדת הכלכלה. עשיתם עבודה נפלאה למען כל האזרחים במדינת ישראל, שאחת ולתמיד יפסיקו לנתק להם את המים.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       גם לוועדת הכנסת.
       
שלום שמחון (יו"ר ועדת הכלכלה):
       
       סבלנות. אני רוצה להודות לחברי לוועדה על העבודה המאומצת ועל שיתוף הפעולה הפורה עם משרד האוצר, שלמרות הלחצים הכבדים של הבנקים, בסופו של דבר הגענו להצעת חוק מאוזנת. 
       
       אני רוצה להודות לאדם אחד, שלא זכרתי להודות לו בחוק הקודם, על הפנסיות הכפולות, לידידי וחברי, שגיליתי אותו רק בכנסת הזאת, לא הכרתי אותו לפני כן, חבר הכנסת רוני בר-און, יושב-ראש ועדת הכנסת – מגיעה לך תודה ענקית. באמת תודה ענקית. תודה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת שלום שמחון, יושב-ראש ועדת הכלכלה.
       

הצעת חוק זיכרון השואה והגבורה - יד ושם (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004
       [מס' כ/53; "דברי הכנסת", חוב' ל"ז, עמ' ;  נספחות.]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הנושא הבא שלנו הוא הצעת חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004, קריאה שנייה וקריאה שלישית. חברת הכנסת רוחמה אברהם תציג את החוק בשם ועדת הכספים.
       
רוחמה אברהם ( בשם ועדת הכספים):
       
       אדוני היושב-ראש, יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת אברהם הירשזון, ביקש ממני לקרוא את הצעת החוק משום שהוא איבד את קולו, אבל לא את ביטחונו. 
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, רבותי השרים, רשות זיכרון יד ושם היא תאגיד שהוקם מכוח חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם, התשי"ג-1953. במסגרת תפקידיה מבצעת הרשות פעילויות ממלכתיות רבות וחשובות להנצחת זיכרון השואה ולהנחלת מורשתו לדורות הבאים. 
       
       על-פי סעיף 5 לחוק, השתתפות אוצר המדינה בהחזקתה של רשות זיכרון יד ושם נקבעת בתקציב המדינה. בהצעת חוק זו מוצע לקבוע, כי דין רשות יד ושם כדין המדינה לעניין תשלום מסים. כמו כן, מוצע לקבוע כי כל עסקה של הרשות וכל נכסיה יהיו פטורים מכל אגרה, ארנונה, מס בולים, היטל או כל תשלום חובה אחר המשתלם למדינה או לרשות מקומית. 
       
       הוראות דומות לעניין פטור ממסים קיימות בחקיקה לגבי רשויות ותאגידים שונים שהוקמו על-פי חוק לשם ביצוע מטרות ממלכתיות שונות. 
       
       אני מוכרחה לומר, שלהצעת החוק הזאת הצטרפה גם חברת הכנסת קולט אביטל. 
       
       חברי כנסת נכבדים, אין צורך להכביר מלים על חשיבותה הגדולה של הפעילות שעושה רשות זיכרון יד ושם. מדובר בהצעת חוק ראויה, שמטרתה לסייע לרשות זו, ואני קוראת לכם להצביע בעדה בקריאה שנייה ושלישית. תודה רבה. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       תודה לחברת הכנסת רוחמה אברהם. 
       
       הצעת החוק מובאת ללא הסתייגויות, ועל כן, רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004. היות שאין הסתייגויות, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על כל הצעת החוק. ההצבעה החלה, בבקשה. 
       
הצבעה מס' 35
       
בעד סעיף 1  -  29
נגד - אין
נמנעים - 1
סעיף 1 נתקבל. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       ברוב של 29 תומכים, ללא מתנגדים ונמנע אחד, הצעת החוק התקבלה בקריאה שנייה. 
       
       אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה שלישית. ההצבעה החלה. בבקשה, רבותי. 
       
הצבעה מס' 36
       
בעד החוק - 24
נגד - אין
נמנעים - 1
חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם (תיקון מס' 3), התשס"ד-2004, נתקבל. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       ברוב של 24 תומכים, ללא מתנגדים ונמנע אחד, הצעת החוק עברה. 
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       אדוני היושב-ראש, אני מבקש להוסיף את שמי. אני איחרתי להצבעה. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       אנחנו נודיע לפרוטוקול ששר המשפטים תומך בהצעת החוק בקריאה שלישית. 
       
       אנחנו עוברים לנושא הבא, רבותי, להצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40), התשס"ד-2004, קריאה שנייה ושלישית. אדוני, יושב-ראש הקואליציה, מה קורה? 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אני מוכן להציג את החוק. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       שר המשפטים יודע על מה מדובר? אתה יכול להציג את הצעת החוק? אה, יושב-ראש הוועדה. 
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אני מוכן לעלות - - -
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       הרבה אנשים מוכנים, אבל הסדר הוא שיושב-ראש הוועדה אמור להביא את זה. תיכף נראה. 
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       - - -
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       כן, אני יודע, אתה מאוד מתמיד ואתה מאוד רציני, זה נכון. אלה שנמצאים, ואלה שנוכחים ומתמידים לא אמורים - - - איפה יושב-ראש ועדת הפנים, יורי שטרן? 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       - - -
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       כי צריך לקבל הסמכה, צריך לקבל ייפוי-כוח. היושב-ראש צריך לבקש מי ימלא את מקומו, לא ככה. אני עומד במצב מאוד מביך, ואני עשוי להכריז על סגירת הישיבה, כי גם גדעון עזרא לא כאן, גם יורי שטרן לא כאן, גם מיקי איתן לא כאן. אני מכריז על הפסקה של חמש דקות, רבותי. 
       
       (הישיבה נפסקה בשעה 14:07 ונתחדשה בשעה 14:13.)
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו מחדשים את הישיבה. כאמור, יושב-ראש ועדת החוקה חוק ומשפט לא נמצא כאן כדי להגיש את הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40), התשס"ד-2004. מתקיימים עכשיו גם דיונים בוועדת הפנים בנושא של העלאת – אם בכלל – הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, ולכן אנחנו עוברים לסעיף האחרון בסדר-היום, עם אפשרות להודיע הודעות באמצע או בסוף הדיון הזה. 
       

הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה) 
(תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004 
       [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/128).]
(קריאה ראשונה)

היו"ר מוחמד ברכה:
       
       הסעיף האחרון: הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה) (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, קריאה ראשונה. יציג את הצעת החוק השר גדעון עזרא. בבקשה, אדוני. חברי הכנסת שנרשמו לדיון יודעים על כך, ואם הם מעוניינים, שיתייצבו במליאה. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, חברי חברי הכנסת, מדובר בהצעת חוק ממשלתית המובאת לקריאה ראשונה בעניין העברת סמכויות שר העבודה והרווחה. 
       
       בהחלטה מס' 51 מיום י"ט באב התשס"ג, 23 במרס 2003, החליטה הממשלה, בהתאם להוראות סעיף 31(ג) לחוק-יסוד: הממשלה, לחלק את משרד העבודה והרווחה ולאחד את חלקו עם משרד התעשייה והמסחר, כך שתחום העבודה יעבור למשרד התעשייה והמסחר אשר ייקרא "משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה", ותחום הרווחה יישאר במשרד העבודה והרווחה, אשר ייקרא "משרד הרווחה". החלטת הממשלה אשר העבירה למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה סמכויות מכוח חוקים שונים, אושרה על-ידי הכנסת ביום כ"ב באדר ב' התשס"ג, 26 במרס 2003. 
       
       ביום כ"ט בניסן התשס"ד, 20 באפריל 2004, אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה בהחלטה מס' חק/863 את טיוטת החוק להשלמת העברת סמכויות (תיקוני חקיקה) (שר הרווחה, שר התעשייה, המסחר והתעסוקה), התשס"ד-2004, בכפוף לתיקונים שבוצעו. 
       
       החוק המוצע כאן נועד להשלים את מהלך העברת הסמכויות שנעשה בהחלטת הממשלה האמורה, תוך ביצוע תיקוני חקיקה הנדרשים לאור חלוקת הסמכויות בין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה למשרד הרווחה. 
       
       בנוסף, מוצעים, אגב העברת הסמכויות כאמור, תיקונים קלים נוספים לסעיפים בחוקים שונים הקשורים להעברה זו. 
       
       אבקש לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה, תודה. 

היו"ר מוחמד ברכה:
       
       תודה לשר גדעון עזרא.
       
       
הודעת היושב-ראש
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       לפני שאנחנו עוברים לדיון על הצעת החוק בקריאה ראשונה, אני רוצה לקרוא מכתב למליאה שהתקבל אצל יושב-ראש הכנסת: 
       
       נכבדי, בהתאם להוראות סעיף 124(א) לתקנון הכנסת, רשאית הוועדה לחדש דיוניה בהצעת חוק גם לאחר שהונחה על שולחן הכנסת וכל עוד לא התחילה הקריאה השנייה. 
       
       הנני להודיעך כי ועדת הפנים ואיכות הסביבה, בישיבתה ביום י"ז באב התשס"ד, 4 באוגוסט 2004, החליטה לחדש את דיוניה בהצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004. בכבוד רב, חבר הכנסת יורי שטרן, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה. 
       
       על כן, הצעת החוק לא תובא לדיון והצבעה בקריאה שנייה ושלישית בישיבה הזאת. 
       
       
הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה) 
(תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004 
(קריאה ראשונה)
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       רבותי, אנחנו עוברים לדיון בהצעת החוק שהציג השר גדעון עזרא, הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה) (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004. ראשונת הדוברים, חברת הכנסת גילה גמליאל - לא נמצאת. חבר הכנסת אלי אפללו - לא נמצא באולם. חבר הכנסת עזמי בשארה נמצא - בבקשה. 
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       מוותר. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       מוותר. חבר הכנסת אופיר פינס - לא נמצא; חבר הכנסת חיים אורון – מוותר; חבר הכנסת אבשלום וילן - לא נמצא; חבר הכנסת צבי הנדל - לא נמצא; חבר הכנסת טלב אלסאנע - לא נמצא; חבר הכנסת נסים זאב - לא נמצא; חבר הכנסת אריה אלדד - לא נמצא; חבר הכנסת ישראל אייכלר - לא נמצא; חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – מוותר; חבר הכנסת איוב קרא - לא נמצא; חבר הכנסת מוחמד ברכה - לא יכול. 
       
       לכן, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה) (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004. ההצבעה עומדת להתחיל. 
       
שר הרווחה זבולון אורלב:
       
       בקריאה ראשונה? 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       כן, קריאה ראשונה. ההצבעה החלה. רבותי, בבקשה. 
       
הצבעה מס' 37
       
בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21
נגד – 4
נמנעים – אין 
ההצעה להעביר את הצעת חוק העברת סמכויות (שר העבודה והרווחה) 
(תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה. 

היו"ר מוחמד ברכה:
       
       הצעת החוק התקבלה ברוב של 21 תומכים, ארבעה מתנגדים וללא נמנעים, והיא תועבר לוועדת העבודה והרווחה. 

       
הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40), התשס"ד-2004 
       [מס' כ/52; "דברי הכנסת", חוברת זו , עמ' ;  נספחות.]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)

היו"ר מוחמד ברכה:
       
       אנחנו חוזרים לנושא שהכרזנו עליו קודם: הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40), התשס"ד-2004, קריאה שנייה וקריאה שלישית. יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חבר הכנסת מיכאל איתן. בבקשה, אדוני. 

מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק שאני מתכבד להביאה בשם כמה חברים שיזמו הצעות חוק פרטיות - אני רואה כאן את חברת הכנסת אורית נוקד ואת חבר הכנסת אליעזר כהן, וכן חברים נוספים שאינם כאן - באה לטפל בסוגיה של תקופת צינון בין העת שבה אדם משמש בתפקיד היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה, לבין התקופה שבה הוא הופך להיות שופט בבית-המשפט העליון. 
       
       הצעת החוק הוגשה על-ידי רוב המציעים כבר לפני תקופה ארוכה, וכאשר היא הוגשה, לפחות בהצעה שלי נאמר, שהיא לא תיכנס לתוקפה לגבי פרקליט המדינה והיועץ המשפטי שכיהנו באותה תקופה, ובאותה תקופה כיהנו היועץ המשפטי אליקים רובינשטיין ופרקליטת המדינה עדנה ארבל. כתבתי בהצעת החוק, שהיא לא תחול גם כשהיא תיכנס לתוקפה אלא בקדנציה שלאחר מכן, וכל זה על מנת שהחקיקה לא תהיה אישית.
       
       אף שרוב חברי הקואליציה תמכו בהצעתי, שר המשפטים התנגד ואמר שגם אם כתוב בחוק שזה לא אישי - הוא ביקש: בואו ונמתין עד אשר האנשים האלה ייכנסו לתפקידם. כאשר יתמנו החדשים, נודיע להם מראש שיש הצעת חוק כזאת ועליהם תחול תקופת צינון, אם הם ירצו להיות אי-פעם מועמדים לכהונה בבית-המשפט העליון. הוא ביקש שנדחה את הגשת הצעת החוק. באתי אז בדברים עם המציעים, וכך עשינו. 
       
       כאשר היתה ועדה לבחירת היועץ המשפטי לממשלה, הודיעו למועמדים כי יש הצעות חוק כאלה בצנרת, וכי הם צריכים להביא זאת בחשבון. גם לאחר מכן, כאשר היתה ועדה לבחירת פרקליט המדינה, הדבר נאמר למועמדים. 
       
       לכן, הצעת החוק הזאת - וזה הדבר הראשון שאני רוצה לקבע אצל חברי הכנסת - היא לא אישית. אין בה שום פגיעה או רמז לפגיעה במי שמכהנים כרגע כיועץ המשפטי וכפרקליט המדינה. נהפוך הוא, גם היועץ המשפטי לממשלה, לפחות ממנו שמעתי באופן אישי, אמר שהצעת החוק הזאת במקומה והוא תומך בהחלט בעיקרון של תקופת הצינון.
       
       כאשר הצעות החוק עברו בקריאה הטרומית, הן היו של מציעים שונים, והיו תקופות שונות. הממשלה הסכימה לעיקרון של תקופת הצינון, אבל שר המשפטים אמר שעמדתו היא שתקופת הצינון צריכה להיות שנה. על מנת שהממשלה תקבל ותיתן את הסכמתה לגבי תקופת הצינון של המציעים השונים, היתה נוסחה שאמרה, שתקופת הצינון תגובש בוועדה מתוך התחשבות בעמדת הממשלה, שגורסת תקופה של  שנה, ומתוך התחשבות בעמדות של המציעים השונים, והתקופה המרבית של הצינון נקבעה אז על-ידי אחד המציעים לארבע שנים, והאחרים דיברו על שנתיים. כאמור, הממשלה היתה בדעה שתקופת הצינון צריכה להיות שנה אחת.
       
       כאשר גובשה הצעת החוק בוועדה, על מנת להגיע להסכמה החלטנו להביא לקריאה ראשונה שתי נוסחאות, שתי גרסאות: גרסה אחת דיברה על שנה, וגרסה שנייה דיברה על תקופת צינון של שנתיים. 
       
       ברשותכם, ברצוני לומר שהחוק עבר לדיון לקראת קריאה שנייה וקריאה שלישית בוועדה, ובוועדה התנהל ויכוח: מה יותר מתאים - שנה או שנתיים?
       
       ראשית, אני רוצה לדבר על העיקרון: בכלל צריך תקופת צינון? אני חושב שהיום אולי הדברים יותר ברורים. התפקיד של פרקליט המדינה והתפקיד של היועץ המשפטי לממשלה הוא תפקיד שאסור בשום פנים ואופן שמי שנכנס אליו יראה בו תחנה בכיוון כזה או אחר, לרבות קרש קפיצה או איזה מקום זמני שבו הוא מכהן עד אשר הוא יהיה שופט בבית-המשפט העליון. עקרון הפרדת הרשויות צריך במקרה הזה להביא לכך שהיועץ המשפטי ופרקליט המדינה יראו, במסגרת התפקיד האחראי שהם מקבלים, את התפקיד שלהם כתחנה עצמאית - אני לא רוצה לומר, סופית - אולי פסגת הקריירה שלהם; שהם יקדישו את כל משאביהם למילוי התפקיד הזה ללא מורא, ללא משוא-פנים וללא שיקולים זרים כלשהם. 
       
       מצד אחר, כאשר אדם מתמנה להיות שופט בבית-המשפט העליון, אסור בשום פנים ואופן שבתקופת כהונתו יסתובבו בבית-המשפט העליון, על-ידו ובקרבתו, נושאים רבים שהוא טיפל בהם אם ברמה הישירה ואם ברמה העקרונית בתוקף תפקידו כיועץ המשפטי או כפרקליט המדינה. אם הוא קבע הלכות מסוימות, מדיניות מסוימת, עכשיו הוא בתור שופט - איך הדברים יתיישבו כאשר הוא צריך לעמוד מול נושאים שמגיעים אליו בבית-המשפט?
       
       נאמר לנו: מדוע תקופת הצינון היא ארוכה מתקופות הצינון של רמטכ"ל שרוצה להשתחרר וללכת להיות שר הביטחון, או של עובדי מדינה שרוצים לעבור לעבוד בעסקים פרטיים כלשהם? אין השוואה יותר מקוממת מההשוואה הזאת. התפקיד של שופט בבית-המשפט העליון הוא לא רק תפקיד שצריך להיות מסויג, נקי ונטול כל חשש קל שבקלים לניגוד אינטרסים, אלא הוא גם תפקיד שמקנה חסינות. אם טעית בשיקול הדעת בעת שבחרת את בעל התפקיד הזה, אין לך שום דרך חזרה. מינית אדם שלא היתה לו תקופת צינון מספקת והסתבר לך שהמינוי לא טוב לכל מיני תפקידים, מי שמינה אותו יכול גם לפטר אותו. ואם הוא נבחר על-ידי הציבור, הוא עובר פעם נוספת לבחירה על-ידי הציבור. כאן יש תהליך של בחירה חד-פעמית, שאחריה אי-אפשר לעשות דבר. לכן, ראוי שתקופת הצינון תהיה משמעותית.
       
       במהלך הוויכוחים שמתי לב שיש לנו איזה  קיבעון כשאנחנו כל הזמן אומרים: אתם יודעים מה? שנה או שנתיים - כמה זמן הוא יצטרך להמתין? מה הוא יעשה בינתיים? האם הוא יפתח משרד? איך הוא יקבל את המשכורת? האם הוא צריך להתפטר? כאילו מטבע הדברים וההליך הנורמלי והמקובל, אותו אדם כבר יבטיחו לו, והוא מייד יהיה ורק צריך לחכות שנה כי איזה כמה טרחנים בכנסת קבעו חוק לא הגיוני, שהוא צריך לחכות שנה. אז נסבול את השנה - את זה עוד אפשר לסבול - נבטיח לו שהוא יהיה, ובינתיים נמצא לו איזה  סידור. זו בדיוק מגמה הפוכה ממה שצריך בחוק הזה. אם מישהו חושב שצריך תקופת צינון - היא צריכה להיות תקופה משמעותית. אם מישהו חושב שלא צריך - עדיף גם שלא תהיה שנה. אז, באמת למה לעשות בעיות לבני-אדם?
       
       אבל, ידידי חברי הכנסת, אני שואל: יקום כאן אדם אחד בכנסת, אדם אחד במדינת ישראל, ויגיד שעצם העובדה שאדם מונה להיות היועץ המשפטי או פרקליט המדינה הופכת אותו למועמד הטוב ביותר שאפשר למצוא בעת התפטרותו לכהונת בית-המשפט העליון. היו כאלה, ואני לא רוצה לומר שלא. אבל היו הרבה שלא היו מתאימים, לא הכי מתאימים מכל מה שהיה אפשר למצוא. בשיטה הזאת של המשכיות אוטומטית, אנחנו מורידים את ערכו של בית-המשפט העליון.
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       אדוני יושב-ראש הוועדה, כמה זמן אתה עוד צריך?
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       עוד כמה דקות. אני מייד מסיים.
       
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):
       
       פיליבסטר.
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אנחנו מורידים את ערכו של בית-המשפט העליון. אני שואל אתכם: אם יש מועמד שהוא משכמו ומעלה, והוא הצטיין גם בתפקידו כיועץ המשפטי או כפרקליט המדינה, והוא באמת משפטן בעל שם ובעל יכולת, אחד מהטובים שיש במדינה כולה - האם אחרי שנתיים הוא הפך להיות נשכח? עלום? הרי מה שרוצים כאן זה לנצל את העובדה שהוא היועץ המשפטי, שהוא פרקליט המדינה, ולהעדיפו על פני טובים ומוכשרים ממנו. הם רוצים לגרום לכך שינוצל הכוח שלו סמוך לתקופה. אם הוא היה טוב בזכות עצמו, למה הוא לא יכול להיבחר אחר כך? אבל, כשקסמו פג ומתפוגג והשררה איננה לידו, והוא צריך לבוא ולעמוד בפני הוועדה עם כישוריו, עם שכלו ועם הרקורד המקצועי שלו מתחומים שונים, איך הוא יתמודד מול פרופסורים ומול עורכי-דין מהשוק הפרטי שהצליחו? איך הוא  יתמודד? כשהוא בא עם ה-title הזה, יש לו יתרון עצום. אם הוא באמת היה טוב, הוא היה מצליח גם אחרי שנתיים, כפי שאמרתי.
       
       לכן, ובגלל הצורך להגיע להסכמות, אני אומר זאת בצורה הברורה ביותר, אני הסכמתי בלית ברירה להגיע להסכמה ששיקפה כמעט את דעות כל חברי הוועדה, שאנחנו נתפשר על תקופה של שנה וחצי, וזאת ההחלטה של ועדת החוקה, חוק ומשפט, שיש לה הסתייגויות. יש כמה שהציעו שלוש שנים בהסתייגות, ויש כאלה שהציעו שנה. אנחנו הורדנו את כל ההסתייגויות. הן יושמעו כאן, והמליאה יכולה בהחלט להצביע. אני וחברי נצביע על ההסכמה של שנה וחצי.
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       תודה.
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       עוד שנייה, אלא אם אתה רוצה שאשיב אחרי הדברים. בסדר, אני יכול להשיב.
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       אתה יכול להשיב.
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אני יכול להשיב אחר כך, כי יש הסתייגות של הממשלה. אני אשיב. תודה.
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       אתה יכול להשיב. אדוני יושב-ראש ועדת החוקה, תודה.
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להסתייגויות. אין הסתייגויות לשם החוק. לסעיף הראשון יש הסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז. בבקשה. אנחנו קובעים שלוש דקות לכל מסתייג.
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, שר המשפטים, אני מבין שגם הממשלה הגישה הסתייגות. השר לפיד, אני הצעתי שנה.
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       אני יכול להשיב לו?
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       הרי אתה עולה ומנמק.
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       גם אני הצעתי שנה, והתפשרתי על שנה וחצי. אבל, ההסתייגות שלי היא לגבי חצי השנה - - -
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       ההסדר הזה.
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       - - - הוועדה לבחירת שופטים יכולה - - -
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אדוני היושב-ראש, אני לא מתנגד לתקופת צינון ליועץ המשפטי לממשלה ולפרקליט המדינה לפני מינוים לבית-המשפט העליון. אני סבור שקודם כול לא מדובר במסלול ישיר לדוקטורט. אין זה מן ההכרח שהיועץ המשפטי או פרקליט המדינה יתמנו לבית-המשפט העליון. יותר מכך - יכול להיות שהעובדה שמי שמחזיק באחד משני התפקידים הבכירים האלה, רואה לנגד עיניו לאורך כל הכהונה שלו את בית-המשפט העליון, עלולה להשפיע על הדרך שבה הוא מתנהל במסגרת תפקידו, וזה לא צריך לקרות. לפיכך, אני, בהחלט, תומך בתקופת צינון. 
       
       אלא מה? על מי מדובר בסופו של דבר? מדובר בטובי המשפטנים של מדינת ישראל שנבחרים לתפקידים האלה. אני סבור שהכנסת לא צריכה ליזום חקיקה כל כך מרחיקה לכת, שבעצם תאמר לאותם אנשים: אנחנו לא רוצים אתכם בבית-המשפט העליון. לא שאנחנו רוצים איזו מידה של צינון שהיא לגיטימית, אלא אנחנו ממש לא רוצים אתכם. אם אנחנו אומרים את מה שהציעו מציעי החוק בהתחלה - ארבע שנים, שלוש שנים, שנתיים או אפילו שנה וחצי, לדעתי, שזה סוג של פשרה - אנחנו בעצם אומרים להם: חבר'ה, גמרתם את תפקידכם. לכו ותעשו לביתכם. תפתחו משרדים פרטיים או משהו כזה, ומשם כבר אי-אפשר לחזור, עוד הפעם, למערכת הציבורית. 
       
       אתה גם לא יכול לבקש מאנשים להיות on hold שנה וחצי. זה המון זמן. זה נראה כאילו זה מעט זמן, וזה המון זמן. מה אמור אדם לעשות שנה וחצי אם הוא רוצה ואם הוועדה לבחירת שופטים סבורה שהוא ראוי להיות בבית-המשפט העליון? מה הוא אמור לעשות? ממה הוא אמור להתפרנס בדיוק שנה וחצי?  מה הוא אמור לעשות במשך שנה וחצי?
       
       דרך אגב, אדוני שר המשפטים, כדאי שתסכית ותשמע. בדרך כלל, בחוקי צינון יש ועדה שיכולה לקצר את התקופה אם האדם שצריך צינון פונה אליה. בחוק הזה זה לא קיים. כלומר, גם אי-אפשר לקצר את התקופה על-ידי ועדה או על-ידי שיקול דעת נוסף. שנה וחצי זה יותר מדי זמן.
       
קריאה:
       
       - - -
       
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       לא יודע. חבר'ה, אני לא חושב שהבית הזה צריך להעביר מסר, לא לבית-המשפט העליון ולא ליועץ המשפטי לממשלה או לפרקליט המדינה, שהם לא רצויים בבית-המשפט העליון. לא עשינו זאת כלפי רמטכ"ל ולא עשינו את זה כלפי גורמים אחרים, והצענו צינון, אבל לתקופה מתקבלת על הדעת: חצי שנה או שנה.  לא תקופה שבעצם דוחקת אותם אל מחוץ למסלול ולא מאפשרת להם באופן מעשי להתמנות.
       
       לכן, אני מציע גם לממשלה, אדוני שר המשפטים, אדוני ראש הממשלה: אתם הצעתם שנה. היועץ המשפטי לממשלה החדש אמר שהוא בעד צינון ובעד צינון של שנה, ואני מעריך אותו. אני חושב שהוא הראשון מהיועצים המשפטיים שדיבר בעד צינון. למה צריך לעשות ככה?
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       חבר הכנסת פינס-פז, נא לסיים.
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       למה לא לכבד את המערכת? יש הסכמה בממשלה על שנה. יכולה להיות הסכמה בכנסת על שנה. אני חושב ששנה תהיה תקופת זמן ראויה לחקיקה מבחינתנו. תודה.
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       תודה.
       
       לפני שנמשיך בהסתייגויות, אני רוצה להבהיר משהו על מנת שלא תהיה אי-הבנה. ועדת הפנים משכה זמנית את חוק החופים כדי להכניס תיקון, אבל מה שמחייב את סדר-היום של הכנסת זה הודעתו של יושב-ראש הכנסת, שהנושא הזה יעלה. לכן, גם אם נסיים את הנושא הזה, אנחנו נכריז על הפסקה עד שהוועדה תספיק או תסיים את הכנת חוק החופים.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ברשות היושב-ראש, אומר משהו כדי להעמיד דברים על דיוקם.
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       מותר לך לדבר משם? אני צריך לקום מכאן.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני, לא. שב.
       
       אנחנו הסכמנו, כמובן, להעלות את הצעת החוק על סדר-היום, על-פי בקשתו של שר המשפטים, ואנחנו הנחנו זאת משום שלא היינו צריכים פטור מחובת הנחה, שכן החוק הונח כדין אתמול לפני תום הישיבה. כרגע, ועדת הפנים משכה את החוק לפי סעיף 124, על מנת לבצע בו תיקונים. כדי שאנחנו נוכל לדון בו, צריכה ועדת הכנסת לפטור מחובת הנחה. אני רוצה שכל הדברים האלה לא יארכו למעלה מחצי שעה או שלושת-רבעי שעה, שכן ברגע שתסיים, אדוני, את סדר-היום עד כה, אנחנו נכריז על הפסקה לחצי שעה או לשלושת-רבעי שעה, ואז נמשיך את הישיבה בדיון בחוק החופים.
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       תן לנו יותר זמן להסתייגויות.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני לא אומר, וזה לא 20 יום. אם זה יידחה, זה יידחה עד לאחר 10 באוקטובר.
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       היושב-ראש, מתי זה יתברר?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אנחנו מבררים זאת כרגע. לפני שאדוני יסיים את הישיבה ויכריז על הפסקה, אנחנו נדע.

היו"ר מוחמד ברכה:
       
       בסדר, אנחנו נדע.
       
       אנחנו עוברים להמשך הדיון בהסתייגויות. חבר הכנסת עזמי בשארה, הסתייגות להצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40). בבקשה.
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, זה נשמע דבר של מה בכך, זה אפילו נשמע אובייקטיבי ואפילו נשמע מקצועי – צינון. כל רעיון הצינון נשמע טוב, אבל לדעתי במקרה הזה הוא לא ראוי. חבר הכנסת איתן, אולי תגיב אחר כך על מה שאני אגיד. 
       
שר התיירות גדעון עזרא:
       
       הוא לא שומע אותך. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       רבותי השרים וחברי הכנסת, מפנים דברים אליכם, גם אל שר המשפטים וגם אל יושב-ראש הוועדה, ואתם עסוקים בסימפוזיון שהוא לא לעניין. 
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, העניין הוא לא שנה וחצי או שנתיים או שלוש שנים. רעיון הצינון בתוך המערכת המשפטית אינו מקובל עלי. מה אמור שופט בית-המשפט העליון להיות לפני שהוא שופט בית-המשפט העליון? מה הוא אמור להיות? הוא אמור להיות משפטן. במה עובדים משפטנים? במה הם עוסקים? בתביעה או בעריכת-דין או בחקר משפטים באוניברסיטה. מה הם צריכים לעשות לפני זה? למה לצנן תובע כללי או יועץ משפטי? אני רוצה לשאול אותך, לא בגלל האווירה שקיימת בוועדת החוקה, בשביל להוכיח לבית-המשפט העליון מי הוא בעל-הבית – בית-המשפט העליון או הפרלמנט? קיימת האווירה הזאת, היא קיימת. יש יותר מדי חקיקה בענייני בג"ץ לאחרונה, שמטרתה רק להוכיח לבג"ץ מי בעל-הבית. 
       
       מה הבעיה? חיים כהן היה בעיה? זמיר היה בעיה? שמגר היה בעיה? ברק היה בעיה? זה מינוי לא טוב? הוא היה צריך להיות מצונן? היה צריך לצנן את ברק? היה צריך לצנן את חיים כהן? מה הבעיה? הרי כל חוק בא לפתור בעיה. מי היה הבעיה שהיה צריך לעבור צינון של שנה וחצי? זוסמן היה יועץ משפטי בזמנו? לא, זוסמן לא היה. חיים כהן, שמגר, זמיר וברק. 
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       רובינשטיין וארבל זה בעיה. 
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       רובינשטיין זה בעיה בשבילי. אני לא רוצה שישפוט אותי בפעם הבאה. 
       
       אני אומר שלא צריכה להיות בעיה. למה? כי הוא צריך להתנהג כשופט. מה הסיפור הזה? הוא יועץ משפטי? עכשיו הוא שופט, והוא צריך ללבוש את הכובע של השופט. אתה אומר לי: מסתובבים אנשים בבית-המשפט.  מה זה "מסתובבים אנשים בבית-המשפט"? לעורך-דין לא מסתובבים אנשים בבית-המשפט? אם הוא היה עורך-דין, לא מסתובבים לו אנשים שהוא ייצג אותם בבית-המשפט? עורך-דין שייצג פוליטיקאים לא צריך לעבור צינון? 
       
       הקונספציה כולה לא מובנת. אני אומר לך, אדוני השר, שיש אווירה בפרלמנט בקדנציה הזאת, ולא בגלל הדתיים. מה יותר חילוני ממה שקיים עכשיו? בתקופת הקואליציה הכי חילונית יש הכי הרבה חקיקה בענייני בג"ץ. אני לא מבין. כל הזמן מנסים להוכיח לבג"ץ מי בעל-הבית – הכנסת או בג"ץ. החקיקה לפעמים מיותרת. בשביל מה? מה צריך החוק הזה להוכיח, שהנה אנחנו אומרים לכם שתחכו ותשבו? זה לא אלוף בצבא, שצריך להיות שר. הצינון שם הוא בין מערכת למערכת, בין מערכת הביטחון לבין מערכת הפוליטיקה, מערכת ביצועית ומערכת וכו'. פה מדובר באותה מערכת, במערכת המשפטית. הוא צריך צינון בתוך המערכת המשפטית בשביל לעבור ממערכת משפטית אחת למשנה? הרי זה בתוך אותה מערכת. הקונספציה אינה מובנת לי. 
       
       אמר פה מיקי איתן דבר, שעקרונית ממש מסוכן ולא מקובל עלי. מה הוא אמר? חבר הכנסת איתן, אמרת שהתובע לא צריך, כשהוא בתפקיד הזה, לשאוף לשום משרה. מה רע בתובע כללי ששואף להיות שופט? הרי זה גורם לו להתנהג רק יותר טוב. אם כל תובע כללי היה מתייחס לדבריו כאשר הוא חושב שפעם, ביום מן הימים, הוא יהיה שופט, הרי הוא יהיה תובע טוב. זה כמו קצין בצבא ששואף להיות אלוף. 
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       אדוני היושב-ראש, זה בערך כפליים מהזמן - - -
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       זה כל מה ששמעת. ממילא תקבל עכשיו חצי שעה של הפסקה, ואני רק מנצל את הזמן שממילא תהיה לנו בו הפסקה. 
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       אני מוותר על זכות הדיבור. 

היו"ר מוחמד ברכה:
       
       לא צריך לוותר על שום דבר. בינתיים אני קובע את הזמנים, אני קובע את סדר הישיבה, ואתה לא צריך לוותר על שום דבר. 
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       אדוני היושב-ראש, אני חושב שפה יש בעיה קונספטואלית. אני חושב שסוג החקיקה הזה, שכל הזמן מתערב בבג"ץ ועושה חוקים לבג"ץ, מטרתו העיקרית בסופו של דבר היא אידיאולוגית ולא משפטית. תודה. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       תודה. חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה. 
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, רציתי רק להבהיר שבהסתייגות שלנו קבענו תקופת צינון של שלוש שנים, וזו היתה הסתייגות רק לדיבור, טכנית. לכן אנחנו לא רוצים להצביע על ההסתייגות שלנו, ובאופן עקרוני אנחנו מתנגדים להצעת החוק. 
       
       לפני שבוע בא חבר הכנסת גדעון סער והציע לקבוע לבית-המשפט כמה שופטים ישבו - - -
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       לא הצעתי, זה כבר עבר. זה חוק. 
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       זה כבר חוק. אני חושב שזה היה חוק מיותר, לא במקומו, והתערבות לא ראויה. אני מרגיש שלאט-לאט מגבילים את בית-המשפט. בית-המשפט יכול לקבוע. אם לא סומכים על בית-המשפט שהוא יכול - - - 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אתה רוצה להטיף לי בענייני משפט? זה מאוד משעשע אותי. 
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       תקשיב לי, תקשיב לי. גם אני יכול להביע את דעתי, ואולי תלמד ממנה משהו. אני מציע לך לשמוע טוב מאוד. אם אתה לא סומך על בית-המשפט שיקבע את מספר השופטים שישבו בנושא מסוים, איך אתה סומך עליו שהוא יקבע ויחרוץ באותו נושא? אם את העניין הטכני של מספר השופטים אתה רוצה לכפות עליו, איך אתה יכול לסמוך עליו שהוא יקבע באותו נושא? לכן זה היה מיותר, זו היתה התערבות גסה. 
       
       אומנם כאן מדובר בוועדה לבחירת שופטים, אבל אני חושב שבפני הוועדה צריכים לעמוד המועמדים הטובים ביותר, מה גם שהוועדה הזאת לא יושבת כל יום. מועמד שתופס תאוצה במצב מסוים, אחרי תקופת צינון הסיכוי שלו להתקבל הוא פחות. יכול להיות שמבחינת הטיימינג הוא יפסיד את העניין. 
       
       לכן אני מציע להתנגד להצעת החוק כולה. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       תודה. חבר הכנסת ואסל טאהא, אתה מעוניין לדבר? אם כך, אדוני שר המשפטים, אתה רוצה להציג את ההסתייגות שלך?
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       אני מבטל את ההסתייגות. 
       
היו"ר מוחמד ברכה:
       
       מבטל. אדוני יושב-ראש הוועדה רוצה להשיב. בבקשה. 
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני דוחה מכול וכול את הניסיון לתאר את הצעת החוק הזאת כהצעת חוק שבאה לפגוע ביוקרתו של בית-המשפט העליון. ההיפך הוא הנכון. תקופת צינון תפגע ביוקרתו? הכיצד? הכיצד תפגע ביוקרתו? כאשר אתה מרומם את בית-המשפט ואומר: אני רוצה לשמור את בית-המשפט העליון, שכל הציבור יוכל לומר שזה מקום נקי, מבודד מניגודי אינטרסים, כאשר אני מייצר תקופות צינון על מנת שהוא לא ייפגע, אני פוגע בבית-המשפט העליון? 
       
       חבר הכנסת עזמי בשארה, נניח לרגע אחד הנחה תיאורטית, שהחוק הזה היה מתקבל לפני שנתיים, שלוש שנים, והיתה תקופת צינון של שנה וחצי מרגע שהיועץ המשפטי ופרקליטת המדינה שכיהנו אז היו צריכים לעבור. הם היו מסיימים את תפקידיהם והיו מתמודדים כעבור שנה וחצי, שווים מול שווים, מול הרבה משפטנים אחרים. האם, לדעתך, כאשר הבחירה היתה באה אז, אחרי שעברה שנה וחצי והיתה פרספקטיבה לבדוק את הדברים, היינו אומרים: בחרנו בהם, האם הבחירה אז היתה יותר לגיטימית או פחות לגיטימית מאשר היום? האם יוקרת בית-המשפט העליון עלתה בשיטת המינוי שראינו ללא תקופת צינון? מי מגן כאן על בית-המשפט העליון?
       
       אשר להגנה על תפקיד היועץ המשפטי – היועץ המשפטי ופרקליט המדינה צריכים לייצג לפעמים עמדות המנוגדות לעמדות ולהלכות שקבע בית-המשפט. זה היופי שבדמוקרטיה, זה היופי שבהתנגשות בין הרשויות, שלכל אחת יש בכורה בתחומה, אבל יש גם יופי בכך שאפשר לבוא ולטעון מול בית-המשפט. במסורת היהודית, חבר הכנסת בשארה, הקדוש-ברוך-הוא אומר "ניצחוני בני", כשהם באו וטענו מולו. צריך לעמוד גם מול שופטים, עם כל הכבוד שנותנים להם, ולטעון מולם ולפעמים להתווכח, בכבוד, בידיעה שהם הפוסקים והפרשנים האחרונים של החוק, אבל בעמדה לעומתית. לא תמיד יש לאדם הכוח הזה, לעמוד ולהגיד דבר שלא מוצא חן בפני מישהו כשהוא עצמו תלוי במינוי של אותו אדם. 
       
       אני שואל אותך שאלה פשוטה, חבר הכנסת עזמי בשארה. נניח שיש לך משפט נגד אחד הבנקים, ואתה אומר שכדי להתמודד מול הבנק הזה אתה צריך עורך-דין. אתה רוצה לקחת עורך-דין, אבל אומרים לך שעורך-הדין הזה הוא מועמד להיות חבר במועצת המנהלים של אותו בנק. אתה תיקח אותו בתור עורך-הדין שלך? אתה תגיד: יש כל כך הרבה עורכי-דין, אני אקח מישהו אחר. אולי הוא לא ירצה לטעון נגד הבנק, אולי הוא לא יהיה במאה אחוז במלוא חושיו. 
       
       לכן אני חושב שצריך להגן גם על תפקיד היועץ המשפטי ופרקליט המדינה וגם על תפקיד בית-המשפט ולהפריד וליצור צינון. 
       
       אשר לרשימת השמות שמנית ואמרת: רגע, רבותי, אהרן ברק היה צריך תקופת צינון? אני שואל אותך: אהרן ברק לא היה נבחר אם הוא היה בתקופת צינון של שנה וחצי?
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אולי לא. 
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       לא היה נבחר? אין שום סיכוי בעולם, אלא אם כן אתם מודים שהמערכת של המינויים היא מערכת מעוותת. אם אתם אומרים שבמינוי שופטים בישראל יושבים אנשים מעוותים - - -
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אם היתה שנה וחצי למופז, הוא לא היה שר הביטחון. 
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אבל את מופז אפשר לפטר. זה לא שופט בית-המשפט העליון. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אם כך הדבר, שהיועץ המשפטי לממשלה הוא באופן אוטומטי שופט בבית-המשפט העליון, מה שאומר חבר הכנסת אופיר פינס-פז הוא, שאם אתה לא היועץ המשפטי, אתה לא יכול להיבחר. צא ולמד מה הדבר ההפוך, שאם אתה היועץ המשפטי, גם אם אתה לא ראוי, אתה נבחר? זה דבר שיוצר זילות. לכל חכה יש שני קצוות. 
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אני רוצה לסיים ולומר, שהוויכוח לוהט אבל בסופו של דבר הגענו להסכמה. הרוב התקבץ לתקופה של שנה וחצי, ואני מבקש מהכנסת לאשר את התקופה הזאת. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט. חבר הכנסת פינס, אם פרופסור קרמניצר היה היועץ המשפטי לממשלה, הוא ודאי היה חבר בבית-המשפט העליון. 
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       בגלל זה הוא לא היועץ המשפטי, ובגלל זה מזוז הוא היועץ המשפטי ולא קרמניצר. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני לא יודע למה הוא לא בבית-המשפט העליון. 
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       כשאדוני היושב-ראש שואל, הוא גם אמור לקבל תשובות. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בוודאי ובוודאי, אבל אתה מבין שהשאלה עדיין נשאלת.

ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       יש כאלה שחושבים שהוא לא מספיק טוב. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       יש כאלה שחושבים שהוא לא מספיק טוב, ולא תמיד הם אלה שלא חושבים כמוהו בדעתו. 
       
       חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה. 
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אם אתה צריך למלא את החלל, אני מוכן לעלות ולדבר. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת זאב, דברך יקר לנו יותר מאשר כדי לבזבז זמן או למשוך זמן. 
       
       אנחנו נעבור להצבעות. נתתי לזמן לעבור על מנת שאנשים יוכלו לשבת ולהצביע. 
       
       רבותי חברי הכנסת, לפנינו הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40). חבר הכנסת פינס-פז, האם אתה מבקש להצביע על ההסתייגות שלך לסעיף 1?
       
אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       כן. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אם כך, אנחנו מצביעים על שם החוק כהצעת הוועדה. 
       
הצבעה מס' 38
       
בעד שם החוק – 29
נגד – 4
נמנעים – אין
שם החוק נתקבל. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       29 בעד, ארבעה מתנגדים ואין נמנעים. אני קובע ששם החוק אושר.
        
       אנחנו עוברים להסתייגותו של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לסעיף 1. נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 39
       
בעד ההסתייגות – 7
נגד – 27
נמנעים – אין
ההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לסעיף 1 לא נתקבלה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       שבעה בעד, 27 נגד ואין נמנעים. אני קובע שההסתייגות לא נתקבלה. 
       
       חבר הכנסת בשארה מבקש להצביע?
       
עזמי בשארה (בל"ד):
       
       לא. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       כבוד שר המשפטים מבקש להצביע על ההסתייגות שלו?
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       לא. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       גם שר המשפטים הסיר את הסתייגותו, ולכן אנחנו נצביע על סעיף 1 כהצעת הוועדה. 
       
הצבעה מס' 40

בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה – 29
נגד - 7
נמנעים – אין
סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       29 בעד, שבעה מתנגדים ואין נמנעים. אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה. 
       
       אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית על הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40), התשס"ד-2004. זו הצעת חוק של חבר הכנסת מיכאל איתן?
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אורית נוקד, איתן כבל ואליעזר כהן. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני  מסתפק בראשונה. של חברת הכנסת אורית נוקד ואחרים. נא להצביע. 
       
הצבעה מס' 41
       
בעד החוק – 34
נגד – 4
נמנעים – 1
חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 40), התשס"ד-2004, נתקבל. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       34 בעד, ארבעה נגד ואחד נמנע. אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שלישית, והיא תיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל. 
       
       אני מברך את חברת הכנסת אורית נוקד על העברת החוק. 
       
       חברי הכנסת, ועדת הפנים של הכנסת סיימה את דיוניה בחוק החופים, וצריך רק להדפיס את התיקונים, דבר של מה בכך, בערך שעה. אני קובע בהתאם לייעוץ המשפטי שקיבלתי, שאין צורך בשחרור מחובת הנחה כי סעיף 124 אינו מסיר את הצעת החוק משולחן הכנסת, אלא רק מושך אותה לשעה. לכן אני מכריז על הפסקה עד השעה 16:00. בשעה 16:00 נחדש את דיוני הכנסת על מנת לדון בסעיף אחד בלבד: הצעת חוק החופים, על כל ההסתייגויות. רבותי חברי הכנסת, הפסקה מרגע זה ועד לשעה 16:00. 
       
       (הישיבה נפסקה בשעה 14:59 ונתחדשה בשעה 16:50.)
     
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, אני מחדש את ישיבת הכנסת, והנושא על סדר-היום הוא הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004. 
       
       רבותי חברי הכנסת, יושב-ראש הוועדה ביקש למשוך את החוק לפי סעיף 124, שהיא משיכה חלקית, על מנת לתקן טעויות שנעשו כתוצאה מדיוני הוועדה, ורק לצורך תיקון אותם עיוותים שנפלו בחוק. ואכן, הוועדה סיימה את עבודתה לפני כשעתיים והעניין הועבר לדפוס. אני כבר קיבלתי את העותק המושלם אצלי, חלק מחברי הכנסת מקבלים את הנוסח הלבן - עדיין בלי רוב ההסתייגויות. על כל פנים, רוב ההסתייגויות, כמובן, הן ההסתייגויות שהיו קיימות גם בנוסח הקודם.
       
       הנוסח המלא של החוק על כל ההסתייגויות, כפי שתוקנו על-ידי יושב-ראש הוועדה והוועדה הנכבדה, נמצאים לפני, ולכן אני מחליט לחדש את הישיבה ולהתחיל בהשמעת ההסתייגויות עצמן. 

מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.
       
מזכיר הכנסת אריה האן:
       
       ברשות יושב-ראש הכנסת, הריני מתכבד להודיע, כי הונחה על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004, שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה. תודה רבה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה.

       
הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004 
       [מס' מ/51; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' י"ט, עמ' ;  נספחות.]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ובכן, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אדוני יתחיל וירצה, וראשון הדוברים יהיה חבר הכנסת עמרם מצנע. אני מציע שאנו נאפשר לכל חבר כנסת חמש דקות, אלא אם כן יש לו דברים מהותיים שהוא רוצה לומר, ואז נאפשר לו כמה דקות נוספות. חמש דקות יספיקו?
       
עמרם מצנע (העבודה-מימד):
       
       יותר מדי.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       מצוין, אז נקבע חמש דקות למסתייג. בבקשה.
       
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מסתיימת המלאכה של חקיקת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004. החוק הזה עבר גלגולים שונים בכנסת, גם בכנסת הקודמת, כשהוא הוצע על-ידי שורה ארוכה של חברי כנסת כהצעת חוק פרטית. היוזם הראשי אז היה השר דהיום, חבר הכנסת עוזי לנדאו. בין חברי הכנסת החתומים על יוזמת החוק היו רבים מאלה שהשתתפו בדיונים ובקידום החקיקה הזאת גם בכנסת הזאת, ואני בתוכם.
       
       אחרי שהצעת החוק הפרטית עברה בקריאה טרומית בכנסת הקודמת, הממשלה החליטה לשנות את הגישה שלה לחקיקה הזאת, וביקשה שלא לאשר דין רציפות על ההצעה הפרטית, והגיעה אל הכנסת עם הצעה משלה, שהיא מתונה יותר, לדעתם של רבים, פחות עומדת על האינטרסים של איכות הסביבה, אבל עדיין הצעה שהיא צעד משמעותי מאוד קדימה בהגנה על הסביבה הטבעית שלנו, בשיקום הסביבה, בהישארותם לדורות הבאים של אותם משאבים מוגבלים ביותר שיש לנו במדינה הקטנה שלנו בכל מה שנוגע לטבע, אם ים וחוף הים, אם נחל ואגם, אם גבעות ויערות.
       
       מטרות החוק, כפי שהן מופיעות בנוסח החוק, הן אלה: 1. להגן על הסביבה החופית ועל אוצרות הטבע והמורשת שבה, לשקמם ולשמרם כמשאב בעל ערכים ייחודיים, וכן למנוע ולצמצם במידת האפשר פגיעה בהם; 2. לשמור על הסביבה החופית ועל החול החופי לתועלת ולהנאת הציבור ולדורות הבאים; 3. לקבוע עקרונות והגבלות לניהול, לפיתוח ולשימוש בני-קיימא של הסביבה החופית. אלה המטרות של החוק.
       
       אחרי דיונים רבים מאוד - הוועדה קיימה בסך הכול 21 דיונים בחקיקה הזאת - והחל מסוף ספטמבר אשתקד, כשהכנסת עוד היתה בפגרה, התחלנו לדון בהצעת החוק הממשלתית והשבוע הגענו לסיום. 
       
       החוק קובע כמה עקרונות מרכזיים מאוד. העיקרון הראשי הוא, שברצועה של חוף הים, המורכבת בעצם משתי רצועות - של 100 מטרים מקו המים, ועוד 200 מטרים נוספים, הרצועה שמשתרעת בסך-הכול על 300 מטרים - תוגבל הבנייה, יוגבל הפיתוח ותוגבל כל פעילות שעשויה או עלולה לפגוע בסביבה החופית. המגבלות האלה, שתחולנה מכניסתו של החוק הזה לתוקפו, תיצורנה נורמה חדשה בציבור הישראלי, גם אצל המתכננים והאדריכלים וראשי הערים וראשי הרשויות והתעשיינים והחקלאים וכו', וגם בציבור הרחב, שיתחיל להתייחס לחוף הים כאל רכוש, משאב משותף שלנו. 
       
       המשאב הזה הוא מוגבל מאוד, הוא מצטמצם מיום ליום. שליש מהחוף שלנו נלקח על-ידי מתקנים ביטחוניים ותשתיתיים. על חלק גדול מהחוף כבר נעשתה בנייה שלא היתה מוגבלת עד לאחרונה, אם בתי-מלון, אם מבני מגורים. לציבור הרחב נשאר מעט מאוד, ועם גידול האוכלוסייה, הסנטימטרים הבודדים שנשארים לנו מצטמצמים והופכים למילימטרים. 
       
       באחרונה התחילה גם תופעה אכזרית מאוד של הפרטת החוף, כאשר כל מי שמחזיק בו מגדר אותו, הופך אותו לרכוש פרטי, למתקן לשימוש מאוד מוגבל, ויותר ויותר נמנעת מהציבור הרחב הגישה ללא תשלום, ולפעמים גם התשלום לא עובד, לים ולחופים.
       
       אנחנו קובעים פה את זכות הציבור למעבר החופשי. כמובן, הזכות הזאת מוגבלת בתנאים הקיימים, אבל בזה אנו שומרים לציבור את הזכות הזאת למעבר חופשי לאורך שפת הים ככל האפשר. 
       
       אנחנו מגבילים את התכנון ואת הפיתוח לאורך החוף על-ידי הקמת ועדת מיוחדת שתהיה מסננת לתוכניות השונות, ועדה לשמירת הסביבה החופית. היא תהיה חלק ממערך התכנון במדינת ישראל. כל תכנון וכל תוכנית שמתייחסים לרצועה הזאת של 200 ו-300 מטרים מחוף הים, מקו הים, יצטרכו לעבור את הוועדה הזאת, שהרכבה היה נושא לדיונים בלתי פוסקים כמעט. 
       
       פעמים מספר משכה הממשלה את ההצעה שלה כדי לשנות את הרכב הוועדה. היא באה כמה פעמים עם הצעות שונות, שאחר כך השתנו גם בתוך הממשלה, כל משרד ממשלתי שיש לו נגיעה או מרגיש שיש לו נגיעה לדבר דרש ייצוג משלו. כתוצאה מכך הוקמה ועדה שאיננה לשביעות רצוני ואינה לשביעות רצונם של רוב חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה, אבל בכל זאת הוועדה הזאת היא יחסית מאוזנת, היא הרבה יותר ירוקה, היא כוללת הרבה יותר נציגים של העניין הסביבתי ושל הארגונים הסביבתיים ושל המשרד לאיכות הסביבה, מאשר ועדת התכנון הרגילה. 
       
       לכן, אנחנו תקווה שלמרות הגודל המופרז שלה - 17 חברים - הוועדה הזאת תוכל באמת לחוות את דעתה בצורה מאוזנת, שקולה, אבל העיקר - בראייה סביבתית, ולא רק סביבתית, כי חוף הים זה לא רק סביבה, זה גם מורשת היסטורית - יש עתיקות על חוף הים - אולי יותר מזווית הראייה  של הדורות הבאים, ולכן לא תיתן יד לתוכניות רבות, שהתרבו באחרונה, של הפיכת חוף הים לרכוש פרטי על-ידי צעדים שונים  - בנייה לגובה שמסתירה את הנוף, הקמת מתקנים שאינם הכרחיים על חוף הים, אבל סותמים אותו, שלא נותנים לציבור להשתמש בו ולא נותנים פתח לזרימה הטבעית, כמו לזרימת החול. המרינות הרבות שהוקמו פשוט סתמו את זרימת החול ופגעו פגיעה קשה מאוד בחופים צפוניים יותר.
       
       אנחנו מקווים שהדברים האלה לא יחזרו – לא הבניינים שסותמים את הנוף כמו אלה שבכניסה לחיפה, לא המרינות, שהפכו למפגע סביבתי מאוד קשה, קודם כול בגלל מה שהן עשו לזרימת החול הימי, ולא הפרויקטים שאמורים היו להיות פרויקטים תיירותיים, והפכו פשוט לבנייני דירות. לקחו מהציבור, מתושבי אשקלון, למשל, חלק גדול, אולי החלק הכי טוב של חוף הים, והפכו אותו לגמרי לרכושם, לאחוזתם הפרטית של בעלי הדירות במקום. 
       
       לכן, אנו תולים תקווה בכך שהוועדה שהקמנו אכן תעשה את שלה ולא תיתן לפרויקטים כאלה לקום בעתיד. אנחנו מכירים את המצב הקיים. החוק אינו נוגע בפרויקטים שכבר אושרו, בוודאי אינו נוגע בשטחים הבנויים כיום, אבל התוכניות העתידיות באותם שטחים יבואו לוועדה וייבדקו מנקודת ראות זו, האם הכרחי לבנות מה שהם מציעים על חוף הים, האם הבנייה כפי שהיא מוצעת היא בנייה באמת בהיקפים הראויים ובגובה הנדרש והראוי למקום. כל אלה הם תפקידיה של הוועדה הזאת.
       
       יש בחקיקה סעיפים שנוגעים למתן היתרים לפעילות על חוף הים שאמורה לפגוע או לשנות את המרקם הסביבתי העתידי והנוצר, יש פה סעיפים שקשורים לאחריות האישית של אנשים שיפירו את החוק ויפגעו בסביבה הטבעית. 
       
       אני לא רוצה עכשיו, ביום האחרון של מושב הכנסת, וזה בעצם גם הדיון האחרון במושב הזה, לקחת את תשומת לבכם מעבר לנדרש, אך אני חוזר ואומר: החוק הזה הוא איזון שהגענו אליו אחרי דיונים מאוד מתישים. היו גם הרבה מאוד גורמים בממשלת ישראל שלא רצו את החקיקה הזאת, היו גורמים רבים מאוד מחוץ לממשלה, אבל עם גישה נוחה לממשלה וגם לכנסת, שניסו לטרפד את החקיקה הזאת. 
       
       היו אינטרסים אמיתיים שהיו צריכים לאזן אותם עם אינטרסים של שמירת הסביבה, אינטרסים של פיתוח, אפילו אינטרסים של פיתוח עתידי במתקנים שהיום הם מפגע סביבתי נורא, כמו שדה-התעופה שדה-דב, שממוקם היום באמצע שכונת מגורים וחייבים לפנות אותו ולהעבירו למקום אחר. אבל אם מעבירים מתקן כזה קיים וחייבים למצוא לזה מקורות מימון, אז חלק ממקורות המימון צריך לבוא משימושים מסחריים באותה קרקע שהמתקן מפנה. לכן יש צורך בגמישות למען הסביבה שלנו בפרויקטים העתידיים האלה. 
       
       תוך כדי דיונים ותוך כדי התכנסות מתחת למסגרת מוסכמת, ויתרנו – אני מדבר על האנשים שבאו מנקודת ראות סביבתית, ירוקה – על הרבה מאוד דברים. הבאנו  בחשבון הרבה מאוד אינטרסים. את החוזים שהבטיחו למשל לבעלי הקרקעות באותו אזור של שדה-דב, הבטיחו להם אחר כך שימושים שונים, שהיום מבחינת הראייה הסביבתית אלה לא שימושים רצויים. אבל כל מה שהובטח וכל מה שמתקיים כדין וכל מה שאושר, אנחנו נצטרך להתפשר אתם ולתת לזה להתקיים, למרות ההיגיון והמטרות של החוק. נשמור על מה שלא נוצל עד כה ונעצור הרבה מאוד זליגה והרבה מאוד נסיגה בתחומים האלה, ובעתיד, אם הנורמה הזאת תכה שורשים ותתקבל בציבור הרחב, וגם תופנם על-ידי המתכננים, על-ידי הבונים, על-ידי היזמים, אזי גם במקומות שהיום מרגיזים אותנו מאוד יהיו תיקונים לטובה. 
       
       אני מבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק הזאת, שהיא פרי עבודה גדולה מאוד של הרבה מאוד אנשים, לא רק של חברי הוועדה. אני חייב להגיד, שהלובי הסביבתי בכנסת, השדולה הסביבתית, בראשותם של חברי הכנסת עמרי שרון ומיכאל מלכיאור, היה מעורב לאורך כל הדרך בחקיקה הזאת. את מילות התודה האחרות אגיד בסוף. 
       
       יש לחקיקה הזאת כמה הסתייגויות. אני מבקש מחברי הכנסת להוריד את ההסתייגויות האלה, לאפשר לחקיקה להתקדם. כל מלה פה היא תוצאה של הרבה מאוד פשרות. אני מציע לא להפר את הפשרות האלה ואת הסיכומים האלה ברגע האחרון, כי כל שינוי יחייב אותי כיושב-ראש הוועדה למשוך את החוק לדיונים נוספים, וחובה עלינו לקדם אותו כמה שיותר מהר, כי כל יום וכל שבוע שאנחנו לא מכניסים את החוק הזה לספר החוקים של מדינת ישראל, עוד ועוד פרויקטים מגיעים לאישור, פחות ופחות אדמות נשארות בסמוך לחוף הים והפגיעה בנוף נמשכת. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד ליושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חבר הכנסת יורי שטרן. כפי שכבר נאמר על-ידי יושב-ראש הוועדה, יש כמה מסתייגים. המסתייג הראשון, חבר הכנסת עמרם מצנע, בבקשה. אחריו – חבר הכנסת חמי דורון. 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, האם אתה לא מגביל כל מסתייג?
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       כל מסתייג יקבל חמש דקות.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       - - - 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
        העיקרון שעומד לפנינו היום הוא עיקרון שכולנו מאוד מעריכים, והוא עקרון השוויון. כולם יקבלו אותו זמן, כל אחד יקבל חמש דקות. מי שירצה לתרום מזמנו,  יתרום למליאה כולה ולא לחבר כנסת אחר. יבורך כל מי שידבר פחות מחמש דקות. חבר הכנסת עמרם מצנע, בבקשה. 
       
עמרם מצנע (העבודה-מימד):
       
       מכובדי היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני אתמוך בחוק, למרות ההסתייגויות ולמרות הגלגול הרב-שנתי של החוק, ואף שאכן החוק היום שונה בצורה מהותית מהחוק שהונח עוד בכנסת הקודמת במתכונת פרטית, ולאחר מכן כשילוב עם הממשלה. 
       
       אני רוצה לפתוח במחמאות ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת יורי שטרן, שניווט את הדיונים בסבלנות, במקצועיות, והביא לכך שאנחנו יכולים בסוף המושב הזה להביא את החוק לאישור. זה באמת חוק שבסופו של דבר מצא איזונים רבים בין הצרכים הרבים, ואני מודה שאני מסתכל על החוק מכיוונים שונים, בין השאר כמי שעמד בראש העיר חיפה, עיר שיש לה חוף ארוך מאוד, לאורך עשר שנים. 
       
       אני חושב שראוי שהחוק הזה יהיה בעיקרו חוק ערכי, חוק שמביא לידי ביטוי את המחשבה על הים ועל הערך של חוף הים, של שמירת הסביבה הימית. אבל חוק שהיה מטפל רק בשימור ולא היה מתייחס גם לפיתוח, היה חוק לא נכון, חוק שלא מבטא בסופו של דבר את הצרכים האמיתיים. שכן אף אחד מאתנו אינו חושב שצריך להשאיר את החוף באופן טבעי, או להחזיר מצב לקדמותו ולחזור שנים אחורה, שכן השימוש בחוף צריך להיות מפותח בצורה כזאת שישרת את התושבים, שישרת את האזרחים.
       
       החשש לאורך הדיונים הארוכים בדיונים על החוק הזה היה כמובן מפני זה שאנחנו נעבור לקיצוניות שנייה, שבה ניצור מערכת ביורוקרטית כל כך סבוכה וכל כך מורכבת, שלא נצליח לבצע שום דבר. אחת הדוגמאות האופייניות היא בכך שלאורך חופי הרחצה יש מתקנים, יש שימושים שבאמת אינם ראויים, אבל גם המוטיבציה להחליף את השימושים האלה עלולה לעלות על מוקשים ביורוקרטיים, שכן החלפת שימוש אחד, שהוא רע, בשימוש שהוא טוב, יכולה לסתום את הגולל על חיפוש משהו שהוא טוב מאוד. 
       
       למשל, בחוף קריית-חיים יש חוות מכלים, מסוף דלק ענק, שאנחנו שנים רוצים לפנות אותו, והסכנה בחוק שהוא איננו מתחשב בכך שפינוי חוות מכלים לא יתאפשר אם נרצה להחזיר את החוף להיות חוף פתוח, מנוקה מכל פיתוח סביבתי כלשהו. 
       
       על כן צריך להביא בחשבון, שכדי לתקן עיוותים של העבר אולי אי-אפשר להשיג את כל הרצונות של כל הסביבה, אלא למצוא תחליף שהוא יותר טוב, אם כי אולי פחות טוב מהמושלם. על כן אני חושב שהחוק במתכונת הנוכחית אכן נתן לכך פתרון. 
       
       אני חשבתי, ואף שזה לא קיבל ביטוי בחוק אני עדיין חושב, שראוי היה לעשות דיפרנציאציה, הפרדה, לחוף הנמצא בתוך שטח עירוני ולחופים הנמצאים בשטחים פתוחים, שכן מהמקובלות בכל העולם, שעיר בנויה עד קו המים, עם יצירת קשר וממשק בין ים ליבשה בשימושים שונים, כמו טיילות, כמו רציפים, כמו בתי-קפה, כמו מלונות. אבל השימוש הוא עד החוף עצמו, וכל מי שיסתכל או ידמיין ערי חוף רבות בעולם, יראה שהערים בנויות עד קו המים, כמובן עם התחשבות בצורך הציבורי. נדמה לי שבעניין הזה לא דקדקנו מספיק. 
       
       כפי שאמרתי, אני אתמוך בחוק. אני גם לא אעמוד על הצבעה על ההסתייגויות שהגשתי, שכן חלקן התמלא ועל חלקן נצטרך לחשוב בעתיד. 
       
       אני כבר הבעתי את הערכתי ליושב-ראש הוועדה ולחברי הוועדה, אבל אני רוצה להביע הערכה גם לשרה לאיכות הסביבה, שגם היא מצטערת מאוד על שהיא איננה נמצאת כאן. אני מניח שהיא רואה אותנו בבית. אין ספק שחברת הכנסת יהודית נאות, בקדנציה הקודמת, היתה ממובילות החוק, ואנחנו התנגשנו אז לא מעט בוויכוחים, אני כראש העיר והיא כאקס סגניתי בעיריית חיפה. כמי שהובילה כאן בוועדה את החוק, ולאחר מכן כאשר התמנתה לשרה לאיכות הסביבה. אני בהחלט מביע הערכה ליוזמה, למעורבות ולרוח שליוותה בה, וגם על הנכונות להתפשר בסופו של דבר ולהביא לכך שהחוק הזה יעבור ויעמוד למבחן הציבור. 
       
       אני מנצל את ההזדמנות לאחל לך, יהודית - ואני מקווה שאת צופה בנו בבית - בריאות ואריכות ימים, שנוכל לחוקק חוקים נוספים שימצאו את האיזון המתאים בין שימור הסביבה לבין פיתוח ועשייה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת עמרם מצנע. חבר הכנסת חמי דורון, סגן יושב-ראש הכנסת, בבקשה. אחריו יעלה חבר הכנסת רשף חן. 
       
       
מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת
       

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       למזכיר הכנסת יש הודעה.
       
מזכיר הכנסת אריה האן:
       
       ברשות יושב-ראש הישיבה, הריני להודיעכם כי הונחו היום על שולחן הכנסת – 
       
       לדיון מוקדם: הצעת חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] (תיקון – מענק אשפוז ליולדת ויילוד פג), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת חיים אורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק משפחות אומנה (תקופת האומנה), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק המרכז לתרומות של חלב-אם, התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת נעמי בלומנטל; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – תקרת תשלום משפחתית לחולים כרוניים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת חיים אורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון – תשר), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – ועדת נגישות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת חמי דורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק גיל פרישה (תיקון – הקצאת סיוע ממשלתי), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת שאירים וקצבת זיקנה), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת עסאם מח'ול, מוחמד ברכה ואחמד טיבי; הצעת חוק לתיקון פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש] (אישור בית-המשפט במימוש ערובה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת ניסן סלומינסקי; הצעת חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקון – סמכויות סדרן בית-חולים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק מאגר מידע גנטי (היעלמות ילדי עולים מתימן), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת צבי הנדל; הצעת חוק משפחות חד-הוריות (תיקון – הנחה בארנונה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אלי אפללו; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (מימון השכלה אקדמית – הפליה מתקנת), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת איוב קרא; הצעת חוק-יסוד: משאל עם להסדר הקבע, מאת חבר הכנסת צבי הנדל; הצעת חוק לידת בית (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת רשף חן, גילה גמליאל ורוני בריזון; הצעת חוק כתוביות בסרטים ובמופעים, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת חופשת לידה בגין אשפוז היילוד), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הצבת מתקן פולט קרינה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק הרשויות המקומיות (מאבק בנגע הסמים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון – תואר מוסמך לשופטי בית-המשפט העליון והמחוזי), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק העסקת עובדים על-ידי קבלני כוח-אדם (תיקון – השוואת תנאים לעובדי קבלני משנה), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, אילנה כהן ודוד טל; הצעת חוק צער בעלי-חיים (הגנה על בעלי-חיים) (תיקון – הכשרה ותנאים מוקדמים לצורך תפיסה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת איתן כבל; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – ביטוח סביבתי), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הקולנוע (תיקון – תקציב שנתי מינימלי), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת יולי תמיר; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – הוספת תנאים לרשיון), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אלי אפללו; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – שלילת זכויות ממבצע פעולות איבה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת צבי הנדל; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – קיצור שבוע העבודה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת בנימין אלון; הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – הכללת המורשת הערבית), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת עסאם מח'ול, מוחמד ברכה ואחמד טיבי; הצעת חוק גירוש מחבלים מתאבדים, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יחיאל חזן; הצעת חוק הגבלת גישה לאתרי אינטרנט למבוגרים, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יחיאל חזן; הצעת חוק ההתנתקות, התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת אורי יהודה אריאל וצבי הנדל; הצעת חוק בית-התפוצות, התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי אבטלה לעצמאים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי; הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון – איחוד רשויות מקומיות), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת דוד אזולאי וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – פרסום הודעה על הפקעה), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (אגרת רשות השידור), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יחיאל חזן; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הזכות לתובענה ייצוגית בחוזי התקשרות ארוכי טווח), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון – אחריות מעסיק בפועל), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת עסאם מח'ול, מוחמד ברכה ואחמד טיבי; הצעת חוק אלצהיימר ודמנציה, התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת יולי תמיר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון – סייגים להתיישנות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (חקירת סוהר בידי המחלקה לחקירות שוטרים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – ערכאת ערעור), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – העלאת גיל ילד לצורך אישור איחוד משפחות), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת קולט אביטל; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – לימוד חובה עד כיתה י"ב), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק חיים בכבוד, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת משה כחלון; הצעת חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון – תיקון ליקויים בדירה), התשס"ד-2004, מעת חבר הכנסת ישראל אייכלר; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – תסקיר פקיד סעד), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת עזמי בשארה, ג'מאל זחאלקה וואסל טאהא; הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון – איסור פרסום שידור פרסומות בזמנים מקבילים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת רוני בר-און; הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – התייחסויות חוזרות ופיצוי בשל תביעת סרק), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק התקשרויות זוגיות (רישום ופירוק), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת חיים אורון; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - תוקף צו הריסה מינהלי), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - מסירת הודעה בדואר רשום), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - הפקעה לצורכי רווחה, תעסוקה מוגנת וסעד), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - איסור כבילה), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - מימון התאמת מקום חנייה לנכה), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק הספורט (תיקון - איסור מכירת זכויות שידור לגוף מתווך שאינו בעל יכולת שידור), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת גלעד ארדן ואיתן כבל; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - תיירות ימית אקולוגית), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת אלי אפללו ואברהם הירשזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שיקום לאנשים עם מוגבלות חושית, פיזית וקוגניטיבית, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק רשות השידור (תיקון - ביטול אגרת הטלוויזיה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת בנימין אלון; הצעת חוק הספרייה הלאומית, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי; הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון - הגבלת זמן מעצרם של מיועדים לגירוש), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הסדר כלי רכב העומדים בתוך תחומי רשות מקומית לבעלי נכס לצורך עסק בתחום הרשות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יצחק הרצוג; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - העדפת תאגיד המעסיק נכים ומוגבלים), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - סייגים לזכאות למלגה), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק הספרייה הלאומית, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אריה אלדד וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון - חבות כספית), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך; הצעת חוק עבודה נתמכת, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק התוואי הדרומי של גדר הביטחון, התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת דני יתום וחיים רמון; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (תקציב משכורות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (השבתת רכב בשל עבירות תנועה חמורות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ועדות רפואיות (מזכיר ועדה וחובת גילוי מידע),  התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק למניעת מפגעים (תיקון - חיוב בכפל הוצאות ופיצוי ללא הוכחת נזק), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת יורי שטרן, לאה נס וגילה פינקלשטיין. תודה רבה.


הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת חמי דורון, בבקשה.
       
חמי דורון (שינוי):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני שמח שסוף-סוף זכינו והגענו לכך שהצעת חוק שמירת הסביבה החופית מגיעה לישורת האחרונה במערכת התחיקתית, והיום אנחנו מצביעים עליה בקריאה שנייה ושלישית. 
       
       אני לא אכחד שהחוק הזה הוא לא מה שחשבתי שיהיה בתחילת הדרך, כאשר הוא הגיע לראשונה לוועדת הפנים. הוא הגיע כחוק מאוד פרווה, חוק שהיו בו יותר מדי פשרות. אנשים, בעיקר בממשלה, ניסו להגיע עם כל מיני איזונים ולחצים לחוק, שירצה כמעט את כולם.
       
       היום, כאשר אני עומד כאן, אני מחזיק ביד מספר רב של הסתייגויות שאני ביקשתי לחוק הזה, אבל אחרי ההסכמה שהגענו אליה היום, החלטנו שכל ההסתייגויות הללו תהיינה הסתייגויות לדיבור בלבד, שכן המטרה היא להעביר את החוק עוד היום. אין דבר טוב מזה שמושב הכנסת יסתיים בכך שחוק שמירת הסביבה החופית יהיה החוק האחרון שיאושר בו. 
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, עברנו מאבקים קשים מאוד במהלך דיוני הוועדה. הדיונים נמשכו תקופת זמן ארוכה. לצערי, היו אנשים שהגיעו לוועדה כנציגי אינטרסים שונים ומשונים, ואמרו שהם באו לטרפד את החוק ולדאוג לכך שהוא לא יעבור. 
       
       צריכים להבין, שחוף הים הוא משאב הטבע אולי האחרון שאנחנו יכולים לנצל אותו כמנוף להתפתחות כלכלית אדירה. כאשר יש לנו "למכור" חופי ים נקיים וטובים לתיירים, זה אומר הרבה כסף. אנחנו לא צריכים ללכת רחוק, אנחנו יכולים לראות את השכנים שלנו מסביב, יוון וטורקיה, כל מי שיושב מסביב לים התיכון, איך הם מנצלים את חופי הים התיכון, לעומת מה שאנחנו עושים מחופי הים התיכון. 
       
       היינו בתל-אביב בישיבה של הוועדה, וראינו מצגות שהראו כמה סנטימטרים של  חוף חופשי נשארו היום. אחרי שמנקים את מוצרי הדלק, הנמלים, את מה שהצבא לוקח ואת מה שאנשים פרטיים כאלה ואחרים לקחו על-ידי השתלטות על אזורים בחופי הים, אנחנו נשארים עם סנטימטרים בודדים מאוד לכל אחד ואחד במדינת ישראל. 
       
       מבחינתי, חוף הים הוא קניין הציבור, הוא שייך לעם ישראל, לציבור כולו, לאזרחי מדינת ישראל. הוא לא שייך לשום אדם זה או אחר, לא לרשות מקומית, לא לצה"ל או לגוף כזה או אחר. הוא שייך לתושבים, לאזרחים. זה מה שהיינו צריכים לעשות בחוק, אבל בצוק העתים, האלטרנטיבה שעמדה בפנינו, בפני אלה שהגישו את ההסתייגויות, היתה להביא את ההסתייגויות, ואני מאמין שחלק גדול מההסתייגויות היו עוברות כאן, אבל אז הממשלה היתה מושכת את החוק ולא היתה נותנת לנו להעביר אותו. לכן, רובנו הסכמנו להפוך את ההסתייגויות הללו להסתייגויות לדיבור. אנחנו נוותר על ההצבעה על ההסתייגויות האלה, כדי שהחוק הזה יעבור. 
       
       אני שמח וגאה להקדיש את החוק הזה ואת העבודה שעשינו כאן לשרה יהודית נאות, שעמדה מאחורי החוק, היא זו שיזמה את החוק. העוזרים הנאמנים שלה, אפרת וגידי, עבדו בצורה בלתי רגילה והגיעו לישיבות ועדת הפנים. אני חושב שמגיע להם יישר כוח, ובעיקר לשרה, שאני מקווה שהיא תחלים מהר ותחזור לכאן. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לחבר הכנסת חמי דורון. חבר הכנסת רשף חן, בבקשה. 
       
רומן ברונפמן (יחד):
       
       הרעיון הוא לוותר על ההסתייגויות, ולכן אני מוותר גם על הדיבור.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בשם המליאה כולה, אני מברך אותך על כך.
       
רשף חן (שינוי):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני לא אאריך. ביקשתי את רשות הדיבור כדי לברך על חוק שהוא חשוב מאין כמוהו. זה חוק שמבטא את ההתקדמות של מדינת ישראל ממדינה שדואגת לצרכים הבסיסיים בלבד למדינה שדואגת לאיכות החיים של התושבים. 
       
       בראש ובראשונה אני רוצה לברך את השרה לאיכות הסביבה, שאין לי שום ספק שבלעדיה לא היה החוק הזה מובא כאן היום. המאמץ שהיא וצוותה הקדישו כדי לקדם את החוק הזה ולהתגבר על הגורמים השונים שמשכו לכיוונים שונים והיו מסכלים את החוק הזה, ראוי לכל הערכה, לכל הברכה ולכל התודה. 

	נדמה לי שזה לא מקרה שהשרה יהודית נאות היא חיפאית. כחיפאי אני מבקש לברך במיוחד על החוק הזה. אני לא יודע עד כמה אתם יודעים, אבל הים יקר לחיפאים, במידה מסוימת, יותר מאשר לאחרים. 

עמרי שרון (הליכוד):
       
- - -
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       לא יותר מאשר לתל-אביבים.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       רציתי להזהיר אותך שהמשפט הזה יפוצץ את האווירה הטובה במליאה.
       
רשף חן (שינוי):
       
       לכל התל-אביבים אני רוצה לומר, שראשית אני מוכן לבדוק איזה אחוז מאנשי חיל הים הוא של חיפאים ואיזה של תל-אביבים, וזה יהווה את המבחן. 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
- - -
       
רשף חן (שינוי):
       
       אני רואה שדרכתי פה על עצב רגיש של התל-אביבים.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת חן, רציתי להזהיר אותך שלא להשלים את המשפט. מיצינו את הדיון ההשוואתי בנושא תל-אביב--חיפה. 
       
רשף חן (שינוי):
       
       נדמה לי שהסיבה לחיבה המיוחדת שהחיפאים רוחשים לים היא לא רק הים הנפלא שיש לנו בחיפה, אלא גם העובדה שמכל מקום בחיפה אתה רואה את הים והוא קורא לך. הסיבה שבעיני החוק הזה חשוב במיוחד לחיפאים, היא שבחיפה ניתן למצוא את הדוגמאות הטובות ביותר והגרועות ביותר לדרך שבה צריך להיות מנוהל חוף ים. 
       
       יש לנו שם למשל מורשת של הבריטים, שביד גסה חסמו את רוב החוף ברכבת ובנמל, שתופס כמעט את כל החוף של העיר. מצד שני, יש לנו שם שארית הפליטה של החוף, בחלק הדרומי של העיר, שבו אתה מוצא כמעט את כל העיר, בעיקר בשבת בבוקר, הולכת בדיוק באותו מקום שהחוק אומר שחייב להיות פתוח וחופשי.
       
       אז כחיפאי, אני מבקש להודות לשרה יהודית נאות, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה ולכל מי שכתב את החוק הזה ועמל עליו. תודה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לחבר הכנסת רשף חן. חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוק - איננה כאן. חבר הכנסת רוני בריזון ויתר על זכות הדיבור – שעומדת לו ודאי – חבר הכנסת אהוד רצאבי לא נמצא, וחברת הכנסת אתי לבני כנ"ל. חבר הכנסת ליבוביץ, רציתי לשאול אותך ממי אתה תיקח דוגמה, מחבר הכנסת רשף חן, שמאוד קיצר, או מחבר הכנסת בריזון שוויתר? 
       
אילן ליבוביץ (שינוי):
       
       אולי אקח מחבר הכנסת מצנע, שהאריך.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני לא יכול אפילו להגיב על עריקה כזאת מהמפלגה שלך. זה לא מקובל בכנסת הזאת.
       
אילן ליבוביץ (שינוי):
       
       אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני חושב שיש לברך על כך שהחוק האחרון שנדון בקריאה שנייה ושלישית במושב הזה של הכנסת הוא חוק השמירה על הסביבה החופית. אני חושב שרק לכבוד הוא לכנסת ישראל שזה החוק האחרון שאנחנו נוציא מתחת ידינו במושב הזה של הכנסת; חוק שבא לייצב את המצב של חופי מדינת ישראל, שמאז הקמת המדינה, לפני למעלה מ-56 שנה, ועד היום הלכו והצטמצמו. אם ב-1948 היו לכל תושב במדינת ישראל 31 סנטימטרים של חוף, היום לכל תושב במדינת ישראל יש רק 2.5 סנטימטרים של חוף, כי כל השאר סגור, לא ניתן להיכנס אליו. על כך כבר הרבינו במהלך הדיונים הרבים, גם בוועדה וגם פה במליאה, אחת לתקופה לדון ולהתריע.
       
       אני חושב שיש רבים שטוענים שהצעת החוק הזאת היא פשרה, ואני גם חושב שיש בכך משום פשרה, אך עדיפה הפשרה הזאת מהשארת המצב כפי שהוא, בלי החוק בכלל. לכן אני חושב שעדיף לנו בשלב הזה לקבל את החוק כפי שהוא, עם כל הבעייתיות שבו, עם כל זה שאנחנו משאירים בצורה מאוד ערטילאית את הסמכויות של הוועדה במסגרת המועצה הארצית לתכנון ובנייה, אשר אמורה לפקח ולאפשר בנייה על החוף, עם כל זה שאנחנו לא שלמים עם כל מה שנעשה כאן. הדרך הותוותה, החוק נכנס לספר החוקים, ומכאן והלאה יהיה הרבה יותר קל, קודם כול לעקוב אחר הדברים, איך הם נעשים, איך הם מתנהלים, ולנסות עם הזמן לתקן את מה שעוד טעון תיקון. מה שאנחנו חושבים היום שטעון תיקון, אולי נגלה שלא צריך בכלל לתקן אותו עם תחילת היישום של החוק, אולי נגלה במהלך היישום של החוק דברים חדשים, שצריך להוסיף אותם לחוק. 
       
       אני רוצה להצטרף לכל המברכים, גם את יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חבר הכנסת שטרן, וגם את השרה יהודית נאות ואנשי המשרד וכל הצוות שעמל על החוק הזה, ולאחל לשרה נאות החלמה מהירה ורפואה שלמה. תודה רבה, אדוני, ניסיתי לקצר.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       לקחת דוגמה מצוינת מיושב-ראש הסיעה שלך, חבר הכנסת ליבוביץ, ואנחנו מודים לך. חבר הכנסת עסאם מח'ול - בבקשה, אדוני. אחריו - חבר הכנסת אחמד טיבי. אם הוא לא יהיה - אז חבר הכנסת נסים דהן.
       
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, החוק הזה התחיל כחוק טוב, חוק חיוני, אבל בדרך הוא נאנס. אם מדברים על החוף בחיפה, אז לאחרונה היינו עדים לאנס במדרגות, לאנס בחוף, אבל יש אנסים גם בוועדות. לחץ אדיר של ממשלה, של שרים, משרדי ממשלה, בעצם כמעט לא השאיר כלום מהצעת החוק הזאת, מהכוונה והמהות של הצעת החוק. 
       
       אנחנו לא שמים לב שזה לא מובן מאליו שמדינה תהיה עם חוף. יש גם מדינות ללא חוף, ביקרתי בכמה מהן. אני יודע שהחיים של התושבים, אפילו המנטליות שלהם שונה במקומות כאלה. השאלה היא, עד כמה אפשר ללכת עם הסיפור הזה של הפרטה, של הפיכת רכוש ציבורי, מטבעו רכוש ציבורי, לרכוש פרטי. מפריטים את הנמל, אחר כך מפריטים את החוף, אחר כך מפריטים את המים, אני לא יודע. יש גבול לכל דבר, ולכל תעלול כזה. 
       
       אני זוכר ששחקן הכדורגל ריפעת טורק מיפו סיפר פעם בריאיון טלוויזיוני על ילדותו. הוא סיפר, בין היתר, שאכלנו רק דגים כשהיינו ילדים, כי היינו משפחה ענייה, ואבא שלו קפץ לים והביא דגים. הוא אמר שפעם לאכול דגים זה היה מפלט של העניים, עכשיו זו פריווילגיה של העשירים. עכשיו אנחנו עושים אותו דבר עם החוף. פעם החוף היה מפלט של אלה שאין להם, אין איפה לבלות, אין להם מה לעשות, אז בורחים לים, זה הדבר הטבעי, הקל ביותר, האנושי ביותר, הייתי אומר. עכשיו אומרים: לא, החוף הופך להיות הפריווילגיה של העשירים, הפריווילגיה של אלה שיש להם, אלה שיכולים ללחוץ ויכולים לאנוס ויכולים להבטיח שאותו חוק שהיתה סביבו הסכמה כל כך רחבה, יהפוך לסמרטוט. 
       
       זה מה שמביאים לנו עכשיו, סמרטוט. אנחנו ניתפס לסמרטוט הזה, כי הוא יותר טוב מהמצב הקיים, מהכיוון שבו הולכים, אבל זה עדיין סמרטוט ונצטרך לתקן אותו.
       
       אני חושב, אדוני היושב-ראש, שהשאלה המהדהדת אחרי שאנחנו דנים בדברים כאלה, היא לא רק של מי החוף הזה, כי התשובה על השאלה הזאת היא פונקציה של התשובה על השאלה: של מי המדינה הזאת? האם זאת מדינת אזרחיה, האם זו מדינה של האנשים הפשוטים, של האדם הפשוט, שבקושי מפרנס את עצמו ואת משפחתו, או זו מדינה של אנשי הנדל"ן, או של בעלי ההון, שלהם נותנים מתנות? בתקציב נותנים להם מתנה של 5 מיליארדי שקל הנחות בתשלום לביטוח לאומי, המדינה משלמת בשבילם כאילו לעודד מקומות עבודה, ואנחנו עדים ליותר ויותר אבטלה ולהעמקת העוני. אבל היא נותנת להם גם מתנות בחוף הים, היא נותנת להם את חוף הים כמתנה. 
       
       על חשבון מי? אתם לא נותנים – ממשלת ישראל, ממשלת שרון, לפיד - את המתנות האלה מכיסכם, אתם נותנים אותן מחשבונו של הציבור, של כל אדם ואדם. אני חושב שמה שנעשה כאן זה עוול איום ונורא, והגיע הזמן לחשוף את הפנים של הממשלה הזאת. זו ממשלת צללים, לא במובן של ממשלה שהיא צל לממשלה, אלא במובן של מערת אפלטון. השרים האלה שאנחנו רואים הם הצללים של מי ששולט במדינה הזאת, ואילו מי שבאמת שולט הם בעלי ההון ובעלי הנדל"ן ולווייתני הנדל"ן. תודה רבה, אדוני.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת עסאם מח'ול. חבר הכנסת אחמד טיבי - לא אתנו. חבר הכנסת נסים דהן. חבר הכנסת איתן כבל. חבר הכנסת מיכאל נודלמן - בבקשה, אדוני. אחריו - חבר הכנסת אריה אלדד.
       
מיכאל נודלמן (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       חברי הכנסת, זו אולי הפעם הראשונה שאני מסכים עם עסאם מח'ול, הפעם הראשונה בתולדות השותפות שלנו בכנסת.
       
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       זאת לא הפעם הראשונה.
       
מיכאל נודלמן (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       הייתי אחד מיוזמי הצעת החוק הפרטית. אני לא חבר ועדת הפנים, לא חבר ועדת איכות הסביבה, אבל מה שראיתי ואני רואה זה הבדל של יום ולילה. שמעתי שאמרו פה שזה חוק של המשרד לאיכות הסביבה. אם החוק הזה היה החוק של המשרד לאיכות הסביבה, אני בשתי ידיים הייתי בעד החוק הזה. עשו מהחוק הזה שום דבר כמעט.
       
       יש בחוק המקורי של איכות הסביבה סעיף שמירה על איכות סביבת החופים, הסעיף השלישי. אני חושב שזה הסעיף הכי חשוב בחוק הזה. מה אני רואה בחוק החדש? אין הסעיף הזה. יש ועדה של חמישה אנשים שהם יהיו ה"בעלבתים" על כל הפתרונות שיהיו בחופים. אין כניסה חופשית לקניין, כמו שאמרו פה.
       
       יש פה חברי כנסת שהם חברים בוועדה, והם יכולים להצביע בעד. אני לא אצביע בעד החוק הזה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת מיכאל נודלמן. חבר הכנסת אריה אלדד. חברת הכנסת קולט אביטל. חבר הכנסת גלעד ארדן. חבר הכנסת מיכאל מלכיאור. ראיתי את יושב-ראש השדולה כאן לא מזמן. חבר הכנסת דוד אזולאי. חבר הכנסת יצחק כהן. חבר הכנסת אלי ישי. חבר הכנסת שלמה בניזרי. חבר הכנסת אמנון כהן. חבר הכנסת משולם נהרי. חבר הכנסת יצחק וקנין. חבר הכנסת יאיר פרץ. חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה. אחריו – חבר הכנסת יעקב מרגי, ואחריו – חבר הכנסת עמרי שרון.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, 190 קילומטרים של רצועת חוף. שליש מהחוף תפוס על-ידי מתקני תעשייה, תשתיות, וסגור בפני הציבור. שליש בנוי וחסום, כאשר בחופים העירוניים בשנים האחרונות נמצאות הרשויות המקומיות תחת לחץ של יזמים כאלה ואחרים – יש לחצים לפיתוח ובנייה מסיבית. חופי הרחצה הצטמצמו, חלקם נעלמו בכלל, הנוף אל הים נחסם והגישה החופשית של הציבור אל החוף נחסמה. השליש הנותר, אדוני היושב-ראש, קיים, אבל הוא מאוים. רצועת החוף המצויה בידי הרשויות, כמו הרשות שיש בה כפרים מסוימים, כמו כפר-ים, עדיין יש תוכניות שונות של פיתוח בכפרי הנופש, וכמעט אין קילומטר אחד רצוף שפנוי מיוזמת פיתוח. זאת אומרת, או שזה כבר בנוי או בדרך לתוכנית בנייה. בקצב הזה לא יישארו חופים.
       
       המקומות והבניינים הענקיים שמגודרים לאורך החוף, כגון מגדלי חוף הכרמל, כפר-ים ועוד, מהווים מפגע נופי, מונעים מעבר לאורך החוף ונוגסים בשטחי החוף הציבורי. מרינות ומבנים ימיים פוגעים קשות בזרימת החולות הטבעית אל חופי ישראל. רצועת החוף החולי הולכת ונעלמת, וחופי הרחצה הולכים ומצטמצמים. יש בעיות זיהום קשות ממקורות רבים ושונים, המהווים פצצת זמן מתקתקת, וחייבים לבלום את הפגיעה הבלתי-הפיכה. 
       
       חוף הים הוא נכס ציבורי, הים והחול, קניין הציבור, זכותו של כלל הציבור ליהנות מהם. חייבים להגן על הסביבה הימית והחופית, מערכות החי והצומח, ערכי הטבע והנוף ביבשה ובים, משני עברי קו החוף.
       
       אדוני היושב-ראש, בהסתייגויות שלנו אנחנו צריכים להביא בחשבון שלאחר אישור החוק הזה יצטרכו אנשים לשלם כדי להתרחץ בים, דבר שלא היה עד היום. לכן צריך להשאיר את המצב כפי שהוא היום. יהיו אולי חופים בתשלום, אבל רוב הים, רוב החוף, צריך להיות פתוח לציבור בלי גביית כספים.
       
       אדוני היושב-ראש, אני רוצה לסיים. זה בכל זאת סוף המושב, יום אחרון, וצריך לזכור שסיום מושב יוצא דווקא בי"ח באב, שנזכר במגילת תענית כיום תענית שבו כבה הנר המערבי בימי אחז המלך. הנר המערבי מן המנורה לא כבה לעולם, לא במשכן ולא במקדש שבנה שלמה המלך. וכשנכנס הכוהן הגדול להיטיב את הנרות מצאו דולק תמיד, וממנו היה מדליק את שאר הנרות. עד שבא אחז והרשיע מכל המלכים שהיו לפניו ולאחריו, ובימיו כבה הנר המערבי, לסימן שעיניהם של ישראל חשוכות, והעלה עליו הכתוב כאילו הוא כיבהו. אף שהוא לא כיבה את הנר, כאילו הוא כיבהו.
       
       הראיה מדברי הימים: ויאסוף אחז את כלי בית האלוהים, ויקצץ את כלי בית האלוהים, ויסגור את דלתות בית ה', ויעש לו מזבחות בכל פינה בירושלים. ובכל עיר ועיר ליהודה עשה במות לקטר לאלוהים אחרים, ויכעס את ה' אלוהי אבותיו. ונאמר עוד: גם סגרו דלתות האולם ויכבו את הנרות, וקטורת לא הקטירו, ועולה לא העלו בקודש לאלוהי ישראל.
       
       אדוני היושב-ראש, הבאתי את זה כי למעשה המושב מסתיים בי"ח באב, ואני רוצה לומר שהצעת החוק של החופים צריכה להביא אותנו גם לחשבון נפש לאיזה חוף מבטחים הממשלה הזאת רוצה להוביל אותנו. הגזירות הכלכליות והחברתיות לא מרפות. רק מדברים על צמיחה - - -
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אתה פותח בנושא חדש. מיצית את הזמן שלך.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, הבאתי כמה הסתייגויות, ואני רוצה לסיים ולקשור את הנושא.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת זאב.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       תן לי עוד קצת. אחרת, אבקש ואדרוש בכל הסתייגות והסתייגות חמש דקות.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אתה יכול לבקש, אדוני. אם אתה רוצה להשלים כמה משפטים אני אאפשר לך, אבל לא תוכל - - -
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אני רוצה לדבר על אותו חוק, ולסיים בכך שאני מקווה שהממשלה הזאת תוביל את עם ישראל לחוף מבטחים ולא לתהום.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב. חבר הכנסת עמרי שרון - בבקשה, אדוני. אחריך נשמע את השותף לשדולה של איכות הסביבה, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור.
       
עמרי שרון (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, החוק הוא בעל חשיבות עליונה. יש לי הסתייגויות. על מנת שנוכל להעביר את החוק, אני אמשוך אותן. חשוב לראות איך מעבירים אותו על מנת לשמור על הסביבה החופית, שהיא תהיה לנו, שנוכל להשתמש בה. זה חוק בעל מטרות חברתיות בנושא של השימוש בחופים ובעל מטרות סביבתיות לגבי השמירה עליהם. תודה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת עמרי שרון גם על הקיצור הנמרץ בדברים. חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, בבקשה.
       
מיכאל מלכיאור (העבודה-מימד):
       
       כבוד יושבי-הראש, השרים, חברי הכנסת, אני גם אהיה קצר מאוד, ברוח דבריו של חבר הכנסת עמרי שרון, ואני מקווה שכולנו נלמד ממנו. אני רוצה לצטט מדברי האדמו"ר מברסלב שאמר: אם אתה מאמין שאפשר לקלקל, תאמין גם שאפשר לתקן. חלק מהבעיה של בני-האדם היום היא שהם לא מאמינים שהם יכולים באמת לתקן, זה כבר הולך אוטומטית. החוק הזה מחזיר קצת אמונה, גם לכנסת, על אף כל הלחצים שהיו, והיו לחצים אדירים ואינטרסים כלכליים כבירים. 
       
       אני רוצה לשבח מאוד את יושב-ראש ועדת הפנים, שעמד בלחצים. לדעתי, זה לא חוק כמו שהיינו רוצים מלכתחילה, אבל בדיעבד ודאי שזה דבר טוב. זה דבר שמתקן. אני רוצה גם  להודות על שיתוף הפעולה עם השרה לאיכות הסביבה, ואני גם מצטרף לאיחולים לרפואה שלמה. 
       
       נמשיך במלאכת התיקון, שהדבר הזה יהיה באמת משהו שפותח לנו דרך במים הסוערים של החוף ונותן לנו איזה נתיב של תקווה ותיקון גם לגבי אוויר נקי ומים נקיים ושטחים ירוקים במדינת ישראל. תודה רבה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת מלכיאור. הבא אחריו הוא חבר הכנסת יצחק כהן. אדוני, בבקשה יעלה ויבוא. למה אדוני לא מגיע בזמן, ואז אנחנו לא צריכים להתווכח?
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       היתה ועדת משנה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       היושב-הראש היוצא שאל אותי אם אנחנו נותנים לך בכל זאת, אף שקראו בשמך. אמרתי שלהתווכח אתך ייקח יותר זמן - ניתן לך לדבר.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, ראשית, אני מודה לך. שנית, היתה ועדת משנה של ועדת הכספים.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אינני בטוח שאישרתי את קיומה בזמן המליאה.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, החוק הוא חוק חשוב. כתושב אשקלון, אני יכול לומר לך בעדות ראייה ושמיעה, שהחוף באשקלון כמעט שנמחק כולו בגלל בנייה מסיבית של שלמת בטון ומלט. לא נשארה שם פיסת חוף לרפואה. זה באמת כואב.
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       זה נושא כאוב. החוק הזה כולל גם את חוף גוש-קטיף?
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       כן, ודאי. אין שום ספק - מה שהפרלמנט חושב, ולא מה שהממשלה חושבת. לא אגיד לך מה הממשלה חושבת על גוש-קטיף.
       
מיכאל נודלמן (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       בנייה - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, אנחנו נמצאים בשלהי המושב, וכדאי לסכם את המושב הזה ובמיוחד את פעילות הממשלה המעטירה. אדוני היושב-ראש, אתה יודע שכל ממשלה משאירה את חותמה במשהו. הלוא היא פועלת למען תושבי המדינה. הממשלה שיש לנו היא ממשלה צפונית לבנה כמעט כולה, גזענית ושונאת מגזרים שלמים. בכל זאת, בואו ונראה מה חותמה.
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       אדוני היושב ראש, זה - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני שר המשפטים, אל תפריע לי.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אל תאמר לו. הוא פנה אלי.

אלי אפללו (הליכוד):
       
       למה צפוני? גם אני צפוני.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       נכון, גם אתה. כן, גם אתה. אתה רוצה שאגיד נציג של מי אתה? אני אגיד.
       
עבד-אלמאלכ דהאמשה (רע"ם):
       
       - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אתה עונה לו?
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       לא.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הנה, אני עוצר את השעון. כבוד השר, הוא אומר דברים שהם בהחלט חריפים, אבל עדיין במסגרת הביקורת שהוא יכול להשמיע. לא אחת שמעתי אחרים שמשמיעים ביקורת כלפי חברי כנסת אחרים שלא התקבלו על דעתם. אני מציע לשמור על איפוק. אני גם מציע לנואם שלא להרבות מחלוקות שלא לצורך.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני יודע שאני מכבד אותו, ואני אשתדל לשמור על איפוק, אף  שזה נורא קשה לי.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       את זה אני יודע.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני, אעשה איזו סקירה, באיזה scanner מהיר, על פעילות הממשלה בשנה וחצי האחרונה, על ההישגים המרשימים שלה. קודם כול, אדוני, מבחינה חברתית. לפי דוחות הביטוח הלאומי, היום מיליון איש חיים מתחת לקו העוני. הממשלה הזאת אפילו לא חשה את זה, מכיוון שהשבע והמפוטם לא יודע את נפשו של הרעב. 630,000 ילדים בסיכון - מתחת לקו העוני. את מי זה מעניין בממשלה הזאת? חבר הכנסת גדעון סער, אותך זה מעניין?
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אגיד לך.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       לא, אל תגיד לי ואל תפריע לי. אתה תגיד את זה לבוחר.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       זו תוצאה - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       לא לי - לבוחרים שלך  תגיד.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אתה היית סגן שר האוצר.
       
רוחמה אברהם (הליכוד):
       
       היית סגן שר האוצר.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אתה תגיד את זה לבוחרים שלך.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת סער.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אתם גרמתם - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       לא יעזור לך. אדוני, לא יעזור לך. אני מדבר על שנה וחצי.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אה, עד שקיבלת את ה"וולבו".
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת סער, תאפשר לו לדבר. אדוני, אנחנו מדברים על חוף הים.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       שנה וחצי דחסת גם את מעמד הביניים שהוא מתיימר לטפל בו.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       - - -
       
רוחמה אברהם (הליכוד):
       
       - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       מר גדעון סער, אל תפריע לי. אתה תיתן דין-וחשבון לבוחר שלך ולא לי. אתה לא חייב לי שום דבר. אתה - אתה וכל הליכוד - חייב לבוחרים שלך, ולא לי. תיכף אעשה סקירה על כל הפעילות של הממשלה שלך.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       תתחיל מהורדת הטרור.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אל תפריע לי. תוציא אותו מפה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת יצחק כהן.
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       ציון טוב.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אפללו. זה זמנו של חבר הכנסת יצחק כהן, ולא יפריעו לו. בבקשה.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       דרך אגב, חבר הכנסת גדעון סער, בטלוויזיה לא רואים אותך צועק. זה כמו דו-שיח של חירשים. אותי שומעים - אותך לא שומעים. אז, אל תצעק.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       נכון. לכן, אני מציע - - -
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מציע להימנע מאותן קריאות. תנו לו לסיים את דבריו ולומר את הדברים. אני אתפוס אותו אם הוא אומר דברים שמעבר.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אנו נעשה סקירה מהירה. חבר הכנסת עמרם מצנע, מה אפשר להרוס בשנה וחצי? אגיד לך מה אפשר להרוס. אפשר להרוס מדינה שלמה בשנה וחצי. הישגים של כמעט 60 שנה של מפעל אדיר - לקחת, למחוק, להרוס ולא להשאיר אבן על אבן, כפי שראש הממשלה יודע לעשות היטב.
       
       מבחינה חברתית, הרסתם את החברה בישראל. אותם 40 מנדטים מסכנים ששלחו אתכם לפה - הרסתם אותם, הרסתם את הילדים שלהם והרסתם את המשפחות שלהם.
       
       מבחינת הזהות היהודית, ידידי עמרם מצנע, זו הממשלה הראשונה שהחליטה שמדינת היהודים לא צריכה זהות יהודית. הם פשוט זרקו את התפילין ואת הטלית. זו הממשלה, ממשלת שרון-שינוי, הצפון-תל-אביבית, שתפסה וזרקה והשליכה את התפילין והטלית היהודיות. היא מחקה את הזהות היהודית.
       
מיכאל מלכיאור (העבודה-מימד):
       
       את המפד"ל אתה פוטר? אתה פוטר את המפד"ל?
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       המפד"ל ודאי. הם הקרבוסילן, אלה שמשפיעים מבפנים.
       
       זו הממשלה שמחקה את הזהות היהודית של מדינת ישראל. דרך אגב, תדע לך דבר אחד - - -
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       מכיוון שלא שומעים אותך ואותי שומעים, אגיד לך. תדע לך שמדינת ישראל - כדאי ששר המשפטים ישמע זאת פעם אחת ולתמיד ויפנים את הדברים - מדינת היהודים בחבל ארץ זה בלי זהות יהודית אין לה מה לחפש פה. היא גזלנית, היא גוזלת חבל ארץ. הדבר היחיד שנותן לנו פה את כוח הזכות - - -
       
עמרי שרון (הליכוד):
       
       הו-הו-הו.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       הדבר היחיד שנותן לנו פה את כוח הזכות, הוא תורת ישראל.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תנו לו לסיים. חבר הכנסת סער, הוא מסיים.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       לא הבריונים האלה - רק תורת ישראל. אלה - בזכות הכוח, ואנחנו באים בכוח הזכות.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הוא מסיים. הוא יסיים בחמש דקות, ירצה או לא ירצה.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אלה - בזכות הכוח, ואנחנו - בכוח הזכות, בכוח הזכות ותורת ישראל.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       כמו שהבאתם את אוסלו.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אני אדבר לציבור. אותך לא שומעים.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       תמכתם באוסלו.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       שה, שה. אתה עוד תתגעגע לאוסלו. אתה תתגעגע לאוסלו.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       - - - הגדולים. 
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       הוא מפריע לי. תעצור את השעון.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת סער, אדוני - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אז, דיברנו על הזהות היהודית.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       כמה צביעות?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת סער, אני קורא אותך לסדר.
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       חבר הכנסת גדעון סער, אתה הצבוע ולא הוא.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       חבר הכנסת גדעון סער, לא יעזור לך. תן דין-וחשבון לבוחרים המסכנים שלך, האומללים, 40 המנדטים.
       
       הזהות היהודית - סיכמנו שמחקו אותה.
       
דניאל בנלולו (הליכוד):
       
       - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       מבחינה ביטחונית - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת בנלולו, אתה רוצה - - -? אני עוצר לך את השעון. בבקשה. חבר הכנסת בנלולו, אתה רוצה שהוא ינאם פה חצי שעה? בבקשה.

דניאל בנלולו (הליכוד):
       
       רציתי רק לחדש לו משהו.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אתם לא מבינים. חבר הכנסת יצחק כהן הוא חבר כנסת מיומן ובקיא בטכניקות. כשהולך ונגמר הזמן הוא גורם לכך שתפריע לו על מנת שהוא יבקש את הזמן בחזרה.
       
דניאל בנלולו (הליכוד):
       
       רק תזכורת.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, תודה רבה.
       
       אחרי שראינו איך פגעתם בחברה בישראל, בזהות היהודית, בואו ונראה מבחינה ביטחונית. מבחינה ביטחונית, אריאל שרון, ראש הממשלה, הולך לתושבי שדרות - - -
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       יש לי שאלה.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       לא עכשיו. אתה מפריע לרצף. אי-אפשר. אני ארד אליך אחרי זה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בשביל מה? לא, אינני מרשה. בשביל מה?
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       האלוף במילואים עמרם מצנע, חבר הכנסת, אריאל שרון, מבחינה ביטחונית, הולך לאנשי שדרות ואומר להם: אני מבטיח לכם שיותר לא ייפלו "קסאמים". הוא לא גומר את המשפט, ונופל "קסאם". העוזר שלו אומר לו שהיתה עכשיו יציאה. הוא לא מגיע לאוטו, ונופל עוד "קסאם". אתמול שמענו כמה "קסאמים" נפלו על שדרות.

	מבחינה ביטחונית, המצב הגרוע ביותר של מדינת ישראל, עם כל תקציב הביטחון שלה ועם כל טילי ה"חץ" שמיירטים "סקאדים" בארצות-הברית -  לא היה מצב כל כך גרוע למדינת ישראל.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה לך.
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני, אני מסיים.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       לא. אדוני סיים. תאמר משפט אחרון. אני נותן לאנשים להמשיך אם הם מדברים לגופו של החוק. אבל אדוני עולה למעלות - - -
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אדוני, אני מודה לך ואני מסיים.
       
       מבחינה מדינית, ראינו את התוצאות בהאג. כל העולם כולו, ולא מדינה אחת פירגנה. הוא מתפאר לי במכתב שהוא קיבל מבוש. אתמול שמענו שבוש דורש את מעלה-אדומים. חבר הכנסת צבי הנדל, אני לא יודע אם שמעת, אבל הוא מתפאר במכתב שהוא הביא מבוש. בוש דורש את מעלה-אדומים, חבר הכנסת גדעון סער. 
       
       מבחינה כלכלית אין מה לדבר. מבחינת הביטחון האישי ואלימות הנוער, שמענו את משטרת ישראל אומרת שזאת קטסטרופה. אלימות הנוער זה משהו שאי-אפשר יותר לסבול. מבחינת הפלילים, הון ושלטון, תקראו עיתונים. הזמן שלי נגמר, ואני לא יכול לפרט. תקראו מה קורה בשינוי וכו', עם המפלגה המושחתת הזאת. תודה רבה, אדוני. 

חמי דורון (שינוי):
       
       - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. אדוני סגן יושב-ראש הכנסת, זה לא קל. חבר הכנסת יצחק כהן, אדוני סיים את דבריו. 
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       סוף-סוף מישהו מדבר כל כך בעדינות.
       
דניאל בנלולו (הליכוד):
       
       בעדינות?
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       אנחנו - - -
       
דניאל בנלולו (הליכוד):

	- - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חברת הכנסת לאה נס - בבקשה, גברתי. חבר הכנסת יצחק כהן, חבר הכנסת בנלולו, אנחנו דנים בחוק החופים. 
       
       

מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה. 
       
מזכיר הכנסת אריה האן:
       
       ברשות יושב-ראש הכנסת, הריני להודיעכם כי הונחו היום על שולחן הכנסת – 
       
       לדיון מוקדם: הצעת חוק עשיית דין במחבלים ובעוזריהם, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת ניסן סלומינסקי; הצעת חוק אנטנות סלולריות, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון - פטור מדמי חכירה למסגדים וכנסיות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק גיל הנישואין (תיקון - העלאת גיל הנישואין), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאור וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרכב ועדה רפואית, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יגאל יאסינוב; הצעת חוק הקמת בית-חולים בסח'נין (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - ועדה לענייני ביקורת בוועדה מרחבית), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - פרוטוקול וזכות עיון במסמכים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת בנימין אלון; הצעת חוק לאיחוד קווי החירום הטלפוניים, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת איתן כבל; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (תיקון ליקויים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יגאל יאסינוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון - אימוץ ילד המוכרז כבר-אימוץ), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אברהם רביץ; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - ניגוד עניינים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת מיכאל איתן; הצעת חוק פטור ממכס לתרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות, התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת אילנה כהן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון - ייצוג הולם לבני העדה האתיופית), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת מיכאל איתן; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - אישור בעלות בנכס), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק בתי-המשפט [נוסח משולב] (תיקון - הוספת עניינים שבהם ידון בית-המשפט המחוזי בשופט אחד), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון - הנחת ארנונה לאזרח ותיק), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק הקמת בית-חולים בעיר סח'נין (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - מענק לימודים למשפחות מרובות ילדים ומעוטות הכנסה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק מעונות-יום שיקומיים (הפחתת מספר הפעוטות במעון-יום), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת אתי לבני וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מזון כשר בבתי-חולים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (הגבלות זמן המתנה לאשפוז סיעודי מורכב), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - דרגות לגמלת סיעוד), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון - פרסומות מקומיות בערוצים הקהילתיים והמקומיים), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת איתן כבל ושלום שמחון; הצעת חוק פירוק החומה, התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, מוחמד ברכה ועסאם מח'ול; הצעת חוק העונשין (תיקון - שכנוע קטין לשמירת מצוות או להימנע משמירת מצוות), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת רוני בריזון ואופיר פינס-פז; הצעת חוק איסור שימוש בעזרי לימוד מסוכנים במוסדות חינוך, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אפי איתם; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - סימון מוצרי מזון כשר), התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת אורי יהודה אריאל, נסים דהן, יעקב ליצמן וגלעד ארדן; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - חובת הפסקת שירות ללקוח המבקש להפסיק התקשרות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק שקיפות מידע לכנסת (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי; הצעת חוק ענישת מבצעי פגיעות איבה ובני משפחותיהם, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת צבי הנדל; הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון - מניעת פניות בלתי מוזמנות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת רומן ברונפמן; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (פטור מאגרת רשיון נהיגה למחזיק בכרטיס תורם), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת חמי דורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (חובת אחזקה ושימוש באפוד זוהר ברכב מנועי), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק יישובי קו עימות, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אפי איתם; הצעת חוק שוויון בחינוך, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; הצעת חוק מניעת כפל תשלומים לאנשי ציבור ועובדי מדינה, התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון - שמירת זכויות הגמלאים בעת הפרטת חברות ממשלתיות), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת בנימין בן-אליעזר; הצעת חוק אישור הכנסת לניהול משא-ומתן מדיני בענייני ירושלים וכניסת פליטים לישראל, התשס"ד-2004, מאת חברי הכנסת אריה אלדד וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (רכב המסיע תלמידים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק הרשויות המקומיות (מתאם לענייני המאבק בסמים), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי) (חוות דעת משפטית), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (ייחוד תפקידים), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אפי איתם; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הסעת תלמידים באוטובוס), התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך; הצעת חוק שדות מוקשים (פיקוח, רישום, סימון ופינוי), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ניצולי השואה (ארגון יציג), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חינוך מיוחד (תיקון - חובת שימוע בוועדות השמה וערר), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת יגאל יאסינוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון - קרן גמל), התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי; הצעת חוק הרשות הלאומית למוסיקה המזרחית הקלאסית, התשס"ד-2004, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי; הצעת חוק שוויון בחינוך, התשס"ד-2004, מאת חברת הכנסת יולי תמיר.


היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. 
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       כמה מהן הצעות חוק שאושרו לראשונה? כמה מהן לא מעתיקות הצעות חוק קיימות?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       מאיפה אנחנו יודעים?
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       אין הצעת חוק אחת שמוגשת במקום, אחת אפילו - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני פשוט לא יודע על מה אתה מדבר, אבל זה עושה רושם רב מאוד מה שאתה אומר.
       
עמרי שרון (הליכוד):
       
       - - -
       

הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       גברתי, עכשיו אנחנו דנים על הנושא הזה. 

לאה נס (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, נכבדי השרים, חבר הכנסת יצחק כהן הצליח להסיט את הנושא החשוב שעליו אנחנו מדברים עכשיו, והוא השמירה על הסביבה החופית. על החשיבות של החוק זה מיותר לדבר בשעה זו במליאה. 
       
       לצערי הרב, בחוק המקורי שעליו נלחמנו ורצינו היום להצביע עליו, לא הצלחנו להגיע למקסימום. אנחנו נצטרך היום להצביע על המינימום שיש בשמירה על הסביבה החופית. זה באמת המינימום. 
       
       אני מצטרפת לחברי ואבטל את ההסתייגויות שהגשתי, אבל אני חייבת להודות לאנשים שנלחמו, ואני מניחה שעוד ימשיכו להילחם בתיקונים, בהצעות חוק פרטיות שיתקנו את הצעת החוק הממשלתית. 
       
       אני רוצה לציין את יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, את חברי הוועדה, את נציבות הדורות הבאים על חוות הדעת ועל השמירה, וגם את השדולה של איכות הסביבה. אני באמת מקווה שהיום אנחנו נצביע רק על תחילת דרכה של השמירה על הסביבה החופית בישראל. תודה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה לחברת הכנסת לאה נס. חבר הכנסת אליהו אפללו - בבקשה, אדוני. במקום שבו יש במקום מיכי – מיכאל, ובמקום דני – דניאל, יש במקום אלי – אליהו. 
       
דניאל בנלולו (הליכוד):
       
       רק שלא תתבלבל, אדוני היושב-ראש. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חס וחלילה, לעולם לא. נמצאים פה גם שני חברי כנסת נאמני הבית, חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה וחבר הכנסת נסים זאב, אשר הפליאו במידת השתתפותם גם מבחינת הנוכחות, גם מבחינת ההצבעה וגם מבחינת הנאומים. חבר הכנסת דהאמשה וחבר הכנסת זאב, כל אחד בקטגוריה שלו. אם היינו מצרפים את ההצעות האחרות לנאומים, אדוני הגיע ל-600 נאומים, אבל הנאומים התקניים הם גם כן במידה רבה מעל ל-300, שהם כמות באמת מרשימה. תודה רבה. 
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       תודה רבה. 
       
       אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, מוגשת לנו הצעת חוק שכולם תומכים בה, וגם אני חושב שזו הצעת חוק חשובה מאוד. 
       
       עם זאת, יש כמה ליקויים בהצעה הזאת, אדוני היושב-ראש. אני חושב שעדיף שעה קודם לתקן את הליקויים האלה, כי לאיש מאתנו אין מטרה לגרום נזק, לעכב או להוסיף ביורוקרטיה, אדוני היושב-ראש, בהצעות החוק שלנו. 
       
       מונחת לפנינו הצעה שבסעיף 6 שלה היא מוסיפה ביורוקרטיה על ביורוקרטיה, אדוני היושב-ראש. הוועדה הזאת, שכולנו רוצים אותה, ואני לא חושב שיש אחד שמתנגד לה, צריך להיות גם עליה פיקוח, לפחות לתת לה מספיק זמן לדון, אבל לא יותר מדי זמן. 
       
       מה נעשה בוועדה הזאת? יש ועדה ותת-ועדה. אדם רוצה לבנות תוספת של קומה בבית שלו. תבינו שאם מדובר על 300 מטר מקו החוף, זה מגיע עד אבן-גבירול בתל-אביב. אנשים שגרים באזור הזה רוצים לבנות תוספת של קומה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אפללו, 300 מטר מהים בתל-אביב זה כיכר מוגרבי. 70 מטר מהים זה בניין האופרה. 
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       - - -
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       אתה יודע רק מה שבשטחים. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני, בזמן שיש כאלה שחושבים שצריך להחזיר חלק מארץ-ישראל, 300 מטר זה הרבה, חבר הכנסת הנדל. 
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       האנשים האלה שגרים שם רוצים תוספת בנייה, מרפסת על הגג. זה עובר ועדה מקומית, שעוברת את כל מדורי הגיהינום לאישור, ועדה מחוזית, ואחרי הוועדה המחוזית ועדה ארצית, ומה קורה? ועדה נוספת, כשלוועדה הזאת יש שתי ועדות, תת-ועדה שמבקשת preruling, לבדוק אם בכלל יש זכות לעלות לדיון לוועדה. לוועדה הזאת יש 30 יום לדון, אדוני היושב-ראש. היא דנה 30 יום, ומאשרת או לא מאשרת. אם היא מאשרת אחרי 30 יום, היא מעבירה את זה לוועדה העליונה של הוועדה, למליאה של הוועדה. למליאת הוועדה יש עוד 60 יום, זאת אומרת שלושה חודשים, במקום לדון בתוך 30 יום מקסימום, כדי שלאדם תהיה זכות לבנות; לא לבנות, אם לא מגיע לו, אבל אם מגיע לו, למה לעכב אותו עוד שלושה חודשים? 
       
       הביורוקרטיה הזאת מיותרת, אדוני היושב-ראש. אדוני היושב-ראש, אני מציע שלא להקטין את זה באופן אוטומטי. אם הם לא ידונו ולא ייתנו את המלצתם בתוך פרק זמן, אני מציע שהדבר הזה ייחשב מאושר. זה נמצא בסעיף 6. 
       
       אדוני, אני רוצה להוסיף לגבי סעיף 21. סעיף 21 מראה לנו איזה אבסורד קיים. אדוני היושב-ראש, האם אצלנו בכנסת חוקקו חוקים רטרואקטיביים? מאז אני בכנסת לא ראיתי אף חוק רטרואקטיבי. אנחנו פה בכל הוועדות נלחמים נגד חוקים רטרואקטיביים. הפלא ופלא, בהצעת החוק הזאת מבקשים רטרואקטיבית מאנשים שהגישו תוכניות בנייה והן אושרו בוועדות מקומיות, בוועדות מחוזיות ובוועדות ארציות, ועברו את כל מדורי הגיהינום - - -
       
יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       חבר הכנסת אפללו - - - 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני יוכל להשיב. יושב-ראש הוועדה, כשהוא אומר אדוני היושב-ראש, הוא כל הזמן מתכוון אליך, לא אלי. 
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       אני מתכוון אליך, אדוני היושב-ראש. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       זה הכול, כשהוא אומר היושב-ראש, חבר הכנסת שטרן, הוא מתכוון אליך. אדוני יכתוב ויודיע. 
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה עשה עבודה נהדרת. אני רוצה להגיד לך, הוא עשה עבודה נהדרת. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אין ספק. 
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       אין לי שום מלה. אני חושב שחלה טעות, ואני מציע שאלה שעברו את כל הוועדות האלה, אדוני היושב-ראש, לא צריכים רטרואקטיבית להחזיר אותם, להתחיל לעשות את המהלך לאחור.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הסברת. כרגע סיימת את הזמן, אבל אתה מדבר לעניין, אז אני מאפשר לך להמשיך, כל זמן שתדבר לעניין ולא תחזור על עצמך. 

אלי אפללו (הליכוד):
       
       אני מדבר רק לעניין.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ברור, ברור. אדוני דיבר כל חמש הדקות רק על העניין.

אלי אפללו (הליכוד):
       
       אני מציע ליושב-ראש הוועדה להתייחס ולתמוך בהסתייגויות לשני הסעיפים האלה, כדי שלא נגרום עוול מיותר לאנשים שבכל זאת עברו כבר את כל הוועדות, קיבלו את כל האישורים, ואם הם בזמן פרסום - זה לא אסון, לא להחזיר אותם אחורה עוד לכמה חודשים. זה בסעיף אחד.
       
       בסעיף השני, כפי שאמרתי לכם - גם בעניין הזה אני מבקש את תמיכתכם, כדי שלא ניתן עוד שלושה חודשים.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני חוזר על עצמו.

אלי אפללו (הליכוד):
       
       תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מאוד מודה לחבר הכנסת אליהו אפללו. חבר הכנסת אורי אריאל. חבר הכנסת אלדד - בבקשה אדוני, הסתייגותך. 


אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       לפי המחשב, נולד חבר כנסת חדש בשם אביגדור ליברמן. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אביגדור ליברמן היה חבר כנסת בתחילת המושב.

אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       כן, אבל הוא רשום לדיבור.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       כי הוא היה מהמסתייגים לחוק, אבל באמת, זאת לא טעותה של מערכת המזכירות של הכנסת, אלא זו טעותה של ועדת הפנים. 

רוני בר-און (הליכוד):
       
       אם יש - - - למחשב הכנסת, זה בגלל - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה, אדוני. 

אריה אלדד (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, החוק הזה הוא הטוב במיעוטו. ראויה היתה ישראל לחוק טוב מזה, אבל דומה שהממשלה הפעילה מכבש לחצים, וכל רגע היה תלוי מעל ראשינו האיום, שאם המסתייגים יתעקשו הממשלה תמשוך את החוק כולו. 
       
       יש לנו מעט חוף, הוא הולך וכלה, וגם יותר ויותר מסתבר לכולנו, שהכרישים המסוכנים אינם בים. יש כרישי נדל"ן ששורצים על החופים שלנו; כרישי פטישים וכרישי שלמת בטון ומלט וכרישי זיפזיף וכרישי חול - עד שאיננו יכולים שלא להידרש לפרפראזה מסוימת על שורותיו של נתן יונתן - שנפטר זה לא כבר - חופים הם לפעמים געגועים לחוף. 
       
       יש מתקנים חיוניים בחופים, וככל שנרצה להגן על החוף ולשמור עליו - נמל לא יכול להיות בהרים, ותמיד נצטרך להקצות מקצת מחופינו לנמל. אבל, האם נכון שמאות מטרים ממעט מאוד החוף שיש לנו בים-סוף יוקדשו להחסנת רכב יפני או קוריאני? 
       
       ברור לי שאותו גורם שיקבל לידיו את נכסי הנמלים שלנו, ידע לנצל נכון יותר את הנדל"ן שהועמד לרשותו, אבל אני חושש שיש פער אדיר בין 65 מיליון הדולרים שבהם נקצב מחירו של ערך הנדל"ן של רכוש הנמלים שבידינו היום, לבין המיליארדים שיוכלו לעשות מהם כרישי הנדל"ן, וראוי שגם לשחיתות הזאת ניתן את הדעת כשאנחנו באים היום לחוקק את החוק הזה, שהוא כאמור הטוב במיעוטו. תודה רבה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. אחרון המסתייגים, שר הפנים, שביקש לדבר ולנצל את ההסתייגות לצורך - - -

שר הפנים אברהם פורז:
       
       אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני עליתי לדבר משום שלפעמים דברים הנאמרים בכנסת משמשים כלי פרשנות בידי בתי-המשפט כדי לבחון מה היתה כוונת המחוקק.
       
       ואני רוצה לומר, שמי שמעיין בהצעת החוק רואה שהקמנו פה ועדה מיוחדת שמטרתה להיות מעין מסננת נוספת כאשר מדובר בבנייה בתחום החוף, בסביבה החופית. 
       
       מטרתי היתה - וזאת הכוונה - שהוועדה הזאת תהיה סוף פסוק, דהיינו פרט לערעור שניתן לערער מהוועדה אל המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, הוועדה היא הגורם שקובע ומסנן. והמטרה היא, כדי שלא יהיה מצב שבו לאחר שהוועדה תקבל החלטה, כזאת או אחרת, יהיה מי שיבוא וילך לבית-המשפט, וינסה מכוח הסעיפים שהם סעיפי המטרות והגדרת המטרות, לומר שחברי הוועדה בעצם לא פעלו לפי רוח החוק, לא פעלו בהתאם לדרישות של החוק, ובעצם סטו מהוראות החוק.
       
       אם זה יהיה המצב - יהיה לנו מצב שכמעט כל בנייה בתחום החוף תגיע לבתי-המשפט. ומדוע? הרי אנחנו יודעים שמצד אחד יש אנשים שבעיניהם החוף הוא כמו כל מקום אחר והיו רוצים לבנות עליו כמה שיותר, ומצד שני יש אנשים שבעיניהם היה עדיף שהחוף יישאר תמיד כולו כפי שהוא, בלי שום שינויים, וכמעט לא לבנות בו דבר. 
       
       אלה דברים ממש חיוניים וקריטיים, והאמת היא, אין כמעט דבר שהוא כל כך קריטי, שלא ניתן לבנות במקום אחר. אפילו תחנת כוח, שבעבר חשבנו שאפשר לבנות אותה רק על שפת הים - היום אפשר למשוך צינור שיעביר מי ים וישמש לקירור. 
       
       ולכן, אני אומר: מטרת החוק הזה היא ברורה, שגופי התכנון - גם הוועדה המיוחדת וגם המועצה הארצית - הם סוף פסוק. הם הפרשנים של החוק, הם ולא אחרים. תודה רבה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מאוד מודה לשר הפנים. תמו הנאומים של ההסתייגויות. אני מזמין את יושב-ראש הוועדה על מנת להשיב לאותם מסתייגים אשר דיברו לגופן של הסתייגויות, ולאחר מכן נתחיל - - -

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       כבוד היושב-ראש, חברי, שמעתי פה ביקורת - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אפללו, מתכוונים כרגע להשיב לך, כי היית בין היחידים שהסתייגו לגופו של עניין. 

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       היתה פה ביקורת משני הצדדים. חבר הכנסת מיכאל נודלמן אמר שיצביע נגד החוק, כי הוא רחוק מהגרסה המקורית, ואכן החוק כל כך רחוק מהגרסה המקורית, אבל החוק הזה עושה צעד משמעותי מאוד קדימה בשמירה על הסביבה החופית. 
       
       חוק יותר טוב מזה היום לא יהיה, ואם לא נקבל אותו, אז כעבור שנה או שנתיים, אולי בכנסת אחרת, יבואו עם חוק יותר טוב, אבל לא יהיה על מה לשמור, כי בצנרת יש עשרות, אם לא מאות, תוכניות שגומרות לנו את החוף. 
       
       לכן, כל מי שבא מגישה סביבתית - וכך גם עמדתם של הארגונים הירוקים - צריך היום לתמוך בחקיקה הזאת. ואם נצליח אחר כך - בקונסטלציה טובה יותר - לתקן סעיפים אלה או אחרים, נעשה זאת. 
       
       בא חבר הכנסת אפללו ומחזיר אותנו אחורה. הוא רוצה עוד פחות עניין סביבתי בחקיקה הזאת. אז אני אומר לך - זה לא נכון, אולי לא קראת את זה מספיק טוב. שום דבר שהוא מרפסת, או תוספת קטנה במסגרת ההקלות, לא נכלל - - -

אלי אפללו (הליכוד):
       
       - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אתה לא יכול, חבר הכנסת אפללו. בכנסת הבאה אתה תשנה את התקנון. 

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       לא נכלל. אז אני אומר לך - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אתה לא יכול, חבל על הזמן. 

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       - -  השינויים שהוכנסו לחוק שומרים, בין היתר, על העניין הזה, שדברים קטנים לא יבואו לוועדה הזאת, היא לא תהפוך לשלב שיוצר ביורוקרטיה מיותרת למרפסות ולדלתות, אבל דברים מהותיים יותר - כן. 
       
       ולכן - והסביר את זה גם שר הפנים - הפתרון הזה, שאם הוועדה לא תדון ולא תחליט, זה אוטומטית מאושר, הוא לא יכול להיות. זה עולה לוועדה ארצית. 
       
       כל האינטרסים של אנשים שחיים ברצועה הזאת הובאו בחשבון, ואסור להאשים את החוק הזה בכך שהיום הוא באמת לא מספיק גמיש. הוא יותר מדי גמיש אפילו, הייתי אומר, לגבי האינטרסים של בעלי הנכסים והנדל"ן, אבל אנחנו מסכימים לכך למען העברת החוק, ובאמת למען האיזון הנכון. 
       
       כל חברי הכנסת שגישתם היתה ירוקה יותר, הורידו את כל ההסתייגויות שלהם, ואני מבקש ממך, חבר הכנסת אפללו, אל תעלה את ההסתייגויות שלך. החוק הזה - עבדו עליו מספיק שעות, ומספיק עניינים הובאו בחשבון, כדי לא ללכת עכשיו ולנסות שוב להעלות את הדברים שדנו בהם.

מגלי והבה (הליכוד):
       
       מה עם חוף אילת? - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת מגלי והבה שואל. 

מגלי והבה (הליכוד):
       
       חבר הכנסת אלדד העלה לגבי אילת - - -


יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       החוק הזה בינתיים נוגע רק לים התיכון. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הוא רק לים התיכון. בסדר גמור. אני מאוד מודה ליושב-ראש ועדת הפנים. 
       
       רבותי חברי הכנסת והשרים הנכבדים, כל מי שרוצה להשתתף בתהליך ההצבעה, יתפוס את מקומו. 
       
       אני רוצה לנצל הזדמנות זאת - בשם כולכם, אני בטוח - לברך את השרה לאיכות הסביבה אשר יזמה את החוק, ומפאת מצב בריאותה כרגע היא אינה משתתפת יחד אתנו בהליך ההצבעה, ולאחל לה באמת רפואה שלמה וחזרה מהירה לקהלנו, ואני בהחלט רואה את ההצבעה על חוק זה - תהיינה הדעות אשר תהיינה - כסיום נאות של המושב השני של הכנסת השש-עשרה.
       
       רבותי חברי הכנסת, אני מחויב על-פי התקנון לקרוא בכל הסתייגות את שמות האנשים, אלא אם כן יודיעו לי כל הנמצאים כאן, לפנינו - שכן מסתייגים שאינם נוכחים, אין מצביעים על הסתייגויותיהם - אם יש מי מכם שמבקש לעמוד על הסתייגותו, ויאמר זאת עכשיו. חבר הכנסת אפללו, האם אדוני מוותר על ההסתייגות?
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       לא.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       לא מוותר. חבר הכנסת מח'ול - לא מוותר. אני מבקש לא ללחוץ על חברי הכנסת המבקשים לעמוד על דעתם. נכבד את עמדתם. יש מישהו מחברי הכנסת הנוכחים שיש לו הסתייגות, שמבקש שנצביע על הסתייגותו?
       
מיכאל נודלמן (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       כן.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי, כעת אני מתחיל לשאול על כל סעיף. לשם החוק – אין מסתייגים. חבר הכנסת מצנע הודיע לי שהוא מוריד את כל הסתייגויותיו. חבר הכנסת עמרי שרון הודיע שהוא מסיר את הסתייגויותיו וכך הלאה. לשם החוק אין מסתייגים. לסעיף 1 יש מסתייגים? אין. לסעיף 2 יש מסתייגים? אין. אחרי סעיף 2 יש מסתייגים?
       
עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       יש.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       הבנתי. אז אנחנו מצביעים עכשיו על שם החוק ועל סעיפים 1-2. 
       
       חברי הכנסת, אנחנו מצביעים על שם החוק ועל סעיפים 1 ו-2 כנוסח הוועדה. נא להצביע - מי בעד, מי נגד, מי נמנע.

הצבעה מס' 42
       
בעד סעיפים 1-2 – 40
נגד – 1
נמנעים - אין
סעיפים 1-2 נתקבלו.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       40 בעד, אחד נגד, אין נמנעים. אני קובע, ששם החוק וסעיפים 1 ו-2 עברו על-פי הצעת הוועדה.
       
        אחרי סעיף 2 מבקשים חברי הכנסת נודלמן וחבר הכנסת מח'ול להצביע על הסתייגויותיהם. האם ההסתייגות אותה הסתייגות? אחרי סעיף 2 יבוא סעיף 3. אנחנו מצביעים כרגע על ההסתייגות הנמצאת בעמוד 2, במקום שנאמר: "לאחרי סעיף 2", הסתייגויותיהם של חבר הכנסת עסאם מחו'ל וחבר הכנסת נודלמן, שהיא אותה הסתייגות. אחרי סעיף 2 יבוא סעיף 3 שלכם.

עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ידוע לי. אדוני, אני מנחה אתכם בסדר. 
       
       ובכן, רבותי, חברי הכנסת, הסתייגותם של חברי הכנסת עסאם מח'ול ומיכאל נודלמן - נא להצביע.  מי בעד ההסתייגות ומי נגד?
       
הצבעה מס' 43

בעד ההסתייגות – 9
נגד – 33
נמנעים – אין
ההסתייגות של חברי הכנסת עסאם מח'ול ומיכאל נודלמן אחרי סעיף 2 לא נתקבלה. 
       

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תשעה בעד, 33 נגד. אני קובע שההסתייגות לא נתקבלה.
       
       לסעיף 3, האם יש למי מהחברים הסתייגות? אין. אנחנו עוברים לסעיף 4 - אין הסתייגויות. לסעיף 5, יש מי מחברי הכנסת שמבקש להצביע?
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אנחנו.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       לסעיף 5, הסתייגות ש"ס או חבר הכנסת נסים זאב וחבר הכנסת אזולאי. 
       
       אנחנו מצביעים עכשיו על סעיפים 3 ו-4 כנוסח הוועדה. נא להצביע - מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

הצבעה מס' 44 
       
בעד סעיפים 3-4 – 38
נגד – 3
נמנעים – 1
סעיפים 3-4 נתקבלו.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       38 בעד, שלושה נגד,  נמנע אחד. אני קובע שסעיפים 3 ו-4 אושרו כנוסח הוועדה.
       
       לסעיף 5 יש הסתייגות הידועה כהסתייגות ש"ס. רבותי, חברי הכנסת, נא להצביע בעד או נגד ההסתייגות. מי בעד, מי נגד - נא להצביע.


הצבעה מס' 45
       
בעד ההסתייגות – 11
נגד – 30
נמנעים – 1
ההסתייגות של חברי הכנסת נסים דהן, דוד אזולאי, יצחק כהן, אליהו ישי, שלמה בניזרי, 
אמנון כהן, משולם נהרי, יצחק וקנין, יאיר פרץ, נסים זאב ויעקב מרגי לסעיף 5 לא נתקבלה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       11 בעד, 30 נגד, נמנע אחד. אני קובע שההסתייגות לא נתקבלה.

נסים דהן (ש"ס):
       
       - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אנחנו מצביעים כרגע על סעיף 5, בנוסח הוועדה. ובכן, רבותי חברי הכנסת, מי בעד ומי נגד סעיף 5 כנוסח הוועדה? נא להצביע.

הצבעה מס' 46

בעד סעיף 5, כהצעת הוועדה – 39
נגד – 2
נמנעים – 1
סעיף 5, כהצעת הוועדה, נתקבל.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       39 בעד, שניים נגד,  אחד נמנע. אני קובע שסעיף 5 אושר.
       
       רבותי חברי הכנסת, אחרי סעיף 5 האם יש למישהו הסתייגות? אין. קבוצת דורון מסירה את הסתייגותה. לסעיף 6, האם יש הסתייגות? שר האוצר אינו נוכח. אני לא קיבלתי שום סמכות להחליף את שר האוצר. לסעיפים 7-14 אין הסתייגויות. לסעיף 15, חבר הכנסת מצנע ויתר. האם יש מישהו מחברי הכנסת שמבקש להסתייג לסעיף 15? אין הסתייגויות. לסעיפים 16-18 אין הסתייגויות. לסעיף 19 יש מישהו שמבקש להסתייג? אין הסתייגויות. לסעיף 20, חבר הכנסת אפללו מבקש להסתייג. 
       
       ובכן, לפני ההסתייגות, אנחנו מצביעים על סעיפים 6-19 ועד בכלל כהצעת הוועדה. נא להצביע - מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

הצבעה מס' 47

בעד סעיפים 6-19 – 38
נגד – 2
נמנעים – 1
סעיפים 6-19 נתקבלו.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       38 בעד, שניים נגד, אחד נמנע. אני קובע שהסעיפים 6-19 ועד בכלל אושרו כנוסח הוועדה.
       
       רבותי חברי הכנסת, סעיף 20 - ההסתייגות שאותה ניסח וביטא ונימק חבר הכנסת אפללו לפני כמה דקות, כאן, מעל לדוכן. אנחנו מצביעים. מי בעד ומי נגד - נא להצביע.

הצבעה מס' 48

בעד ההסתייגות – 9
נגד – 31
נמנעים – 1
ההסתייגות של חבר הכנסת אלי אפללו לסעיף 20 לא נתקבלה.

היו"ר ראובן ריבלין:

       תשעה בעד, 31 נגד,  נמנע אחד. חבר הכנסת אפללו, אני קובע שהסתייגותך לא נתקבלה.

ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       אדוני, אני הצבעתי בטעות.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת זחאלקה מודיע שהצביע בטעות. אני לא משנה את ההצבעה. חברי הכנסת, סעיף 20 נתקבל כנוסח הוועדה. האם יש עוד מסתייגים? חבר הכנסת נסים זאב, אני יודע שקשה לאדוני שאנחנו יוצאים לפגרה, ואני מבין את זה.

נסים זאב (ש"ס):
       
       אני מצהיר על כך שאני עוזב את המליאה היום.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       כל הכבוד לך. אני מודיע זאת לא מתוך זלזול, אלא מתוך הערכה מלאה.
       
       רבותי חברי הכנסת, האם יש מסתייגים נוספים לסעיף 20? אין. לכן, אנחנו נצביע על סעיף 20 כנוסח הוועדה. 
       
       נא להצביע - מי בעד, מי נגד; כנוסח הוועדה.
       
הצבעה מס' 49
       
בעד סעיף 20, כהצעת הוועדה – 38
נגד – 2
נמנעים – אין
סעיף 20, כהצעת הוועדה, נתקבל.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       38 בעד, שניים נגד, אין נמנעים. אני קובע שסעיף 20 אושר כנוסח הוועדה.
       
       מי מבקש שנצביע על הסתייגותו לסעיף 21? חבר הכנסת אפללו. האם זה בסעיף 21? חברי הכנסת, לסעיף 21 קיימת הסתייגותו של חבר הכנסת אפללו, כפי שהוצגה ונומקה מעל הדוכן לפני כמה דקות. 
       
       רבותי, חברי הכנסת, נא להצביע - מי בעד ההסתייגות ומי נגד.

הצבעה מס' 50
       
בעד ההסתייגות - 8
נגד - 29
נמנעים - 3
ההסתייגות של חבר הכנסת אלי אפללו לסעיף 21 לא נתקבלה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       שמונה בעד, 29 נגד, שלושה נמנעים. אני קובע שהסתייגותו של חבר הכנסת אפללו לא נתקבלה.
       
       חברי הכנסת, סגן המזכיר מעיר לי, ובצדק - רבותי חברי הכנסת, אתם מפריעים לי. אי-אפשר לדבר בזמן הצבעה. 
       
       אנחנו מצביעים על סעיף 21 כנוסח הוועדה. מי בעד? מי נגד? מי נמנע? נוסח הוועדה, 21.
       
הצבעה מס' 51
       
בעד סעיף 21, כהצעת הוועדה - 40
נגד - 2
נמנעים - 1
סעיף 21, כהצעת הוועדה, נתקבל.
       
נסים דהן (ש"ס):

       רק כיוון שהוא מרוקאי.

היו"ר ראובן ריבלין:
	
	חבר הכנסת דהן.

       בעד - 40, נגד - 2, אחד נמנע. סעיף 21 אושר כנוסח הוועדה. 
       
       לסעיף 22 אין הסתייגויות. לסעיף 23 אין הסתייגויות.
       
       רבותי חברי הכנסת, אני מצביע על סעיפים 22-23 לפי נוסח הוועדה. נא להצביע. מי בעד? מי נגד? מי נמנע?
       
       
הצבעה מס' 52 
       
בעד סעיפים 22-23 – 39
נגד – 2
נמנעים – 1
סעיפים 22-23 נתקבלו.

היו"ר ראובן ריבלין:

       חבר הכנסת דהן וחבר הכנסת זאב, אני קורא עכשיו את תוצאות הצבעה, ואתם בשלכם. 
       
       39 בעד, שניים מתנגדים, אחד נמנע. אני קובע שסעיפים 22-23 נתקבלו בנוסח הוועדה. 
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו סיימנו את ההצבעה בקריאה שנייה, כאשר כל נוסח הוועדה נתקבל, ולא נתקבלה הסתייגות. לכן אני עובר להצביע בקריאה שלישית. חבר הכנסת אפללו, רבותי חברי הכנסת - הצעת חוק שמירת הסביבה החופית. הפקרות. חברי הכנסת יצחק כהן, אזולאי, דהן ונסים זאב, לא יכולה להיות בשעת הצבעה הפרעה. זה לא יכול להיות יותר. 
       
       הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004, קריאה שלישית - נא להצביע. מי בעד? מי נגד? מי נמנע? רבותי חברי הכנסת, נא להצביע, מי שרוצה, כמובן.
       
הצבעה מס' 53
       
בעד החוק – 38
נגד – 1
נמנעים - 3
חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004, נתקבל.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       38 בעד, אחד נגד, שלושה נמנעים. אני קובע שהצעת חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004, עברה בקריאה שלישית, והיא תיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל. 
       
       שר הפנים, בבקשה.
       
שר הפנים אברהם פורז:

       אדוני היושב-ראש, זו הזדמנות חגיגית לציין שהחוק הזה עובר כאן היום, לדעתי, אך ורק בזכותה של השרה לאיכות הסביבה, פרופסור יהודית נאות, שהצליחה במאמץ עצום לשכנע גם את הממשלה, ולאחר מכן גם את הכנסת, להעביר את החוק. אני גם רוצה לציין לשבח את אפרת אפק, היועצת הבכירה של השרה, ואת המנכ"לית מיקי הרן, שגם הן תרמו תרומה אדירה לקידום חוק זה. חוק חשוב.

היו"ר ראובן ריבלין:

       תודה. בבקשה, אדוני יושב-ראש ועדת הפנים. רבותי, עוד רגע אני מסיים את המושב, אז מי שרוצה, ישב.

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):

       כבוד היושב-ראש, חברי, יש לי הזכות לקרוא מכתב ששלחה השרה לאיכות הסביבה, פרופסור יהודית נאות, נאום למליאת הכנסת שביקשו ממני לקרוא, ואני מצטרף לדברי שר הפנים ולדברי נואמים אחרים שציינו את תרומתה הבלתי-רגילה לקידום החוק הזה ולקידום ענייני הסביבה הטבעית במדינת ישראל בכלל. אדם שעובר חוויה פיזית כל כך קשה, שיש לו אלף ואחד דברים על הראש, דואג לבריאותו, אדם חולה מצליח לעשות מהבית מה שרבים אחרים, לפעמים, גם כשהם נוכחים בכל הישיבות ובכל הדיונים, לא מצליחים לעשות. לכן אני רואה את זה כזכות גדולה לקרוא את דברי השרה:
       
       "היום תם מאבק של חמש שנים למען זכותו הבסיסית של הציבור בישראל על חופי הים התיכון. צר לי שביום חשוב זה נבצר ממני מלהיות עמכם בשל טיפולים רפואיים ולהודות לכל מי שנתן ידו בהעברת החוק לשמירה על הסביבה החופית. 
       
       "משאב טבע זה הולך ונעשה יקר מפז, ואני גאה כי חוק זה ישמר את מה שעוד נותר ממשאב נדיר זה. 
       
       "בשנים האחרונות הפגיעה בחופי הים התיכון היתה קשה וכואבת. אושרו תוכניות בנייה על החוף שאפשרו לבעלי הממון לגזול ולגנוז מכלל הציבור את פיסות החוף שעוד נותרו ואמורות היו להיות מקום נגיש לכל אחד מאתנו ללא הבדל במעמדנו הכלכלי. חוק זה נועד להגן על החופים ולשמור עליהם לטובת כלל הציבור בהווה ובעתיד.
       
       "אני רוצה להודות מקרב לב למי שבלעדיהם לא היה החוק הזה עובר: לשר עוזי לנדאו, יזם הצעת החוק הפרטית משנת 1999, לנציגי הארגונים הירוקים - החברה להגנת הטבע, 'אדם טבע ודין' ו'מגמה ירוקה', ליושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה הנוכחי, חבר הכנסת יורי שטרן, ליושבי-הראש הקודמים, חבר הכנסת משה גפני וחבר הכנסת דוד אזולאי, לגברת יפה שפירא ולעורכת-הדין מירי פרנקל-שור, לצוות המשרד לאיכות הסביבה, לחברי הכנסת בשדולה לאיכות הסביבה; לכולכם יחד אני רוצה לומר, שללא העבודה המסורה והמאבקים הבלתי-פוסקים של כל אחד ואחת מכם לא היינו מצליחים להגיע להישג כה חשוב זה."
       
       אמרו לי שהשרה צופה עכשיו בטלוויזיה, ואני באמת רוצה להודות לך, יהודית, על כל המאמצים שלך, על העבודה שלך, על המסירות שלך לנושא איכות הסביבה ולהצלחות הרבות שיש - ואני מקווה שעוד תהיינה - לך בתחום הזה.
       
       ועכשיו חובה נעימה להגיד מילות תודה לאנשים רבים שייצגו משרדי ממשלה ואת הארגונים הירוקים וגם את הארגונים הכלכליים והאחרים, ובלי שיתוף הפעולה שלהם, עם כל הניגודים, עם כל ההסתייגויות, לא היינו מצליחים. קודם כול לאפרת אפק, עוזרת השרה, שהיתה באמת יותר מעוזרת, היתה נציגה נאמנה של השרה לאיכות הסביבה ושל נושא איכות הסביבה בוועדה. הודות לה הרבה מאוד מהתקלות והפנצ'רים שהיו בין משרדי הממשלה תוך כדי הסיפור הזה נפתרו. עורכת-הדין רות רוטנברג ועורך-הדין דן צפריר מהמשרד לאיכות הסביבה, שליוו את החוק. כמובן, לד"ר מיקי הרן, מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה, לעורך-הדין יהודה זמרת ממשרד הפנים, לעורכת-הדין דלית דרור ממשרד המשפטים, לעורך-הדין רוני טלמור ממשרד המשפטים, לנציבות הדורות הבאים והעומד בראשה, השופט שלמה שהם, אף שהם לא כל כך מרוצים מהנוסח הסופי של החוק, לעורכת-הדין ורד קירו, לעורכת-הדין נגה ענתבי, שבלעדיה ובלי המאמץ האחרון שהיא השקיעה עכשיו בהכנת החומר לקריאה שנייה ושלישית פשוט לא היינו מסוגלים לגמור את המושב הזה בהעברת חוק כל כך חשוב ויפה, לעידו בן-יצחק, המתמחה שלנו בוועדת הפנים ואיכות הסביבה, שאני חושב – עבר עם החוק הזה אסכולה של ממש - - -

יצחק כהן (ש"ס):

       וליושב-ראש הכנסת, שיש לו סבלנות לשמוע.

יורי שטרן (יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה):
       
       אגיד. לעורך-הדין אלי בן-ארי, מהחברה להגנת הטבע, לעורכת-הדין נועה בן-אריה, מהמרכז לשלטון המקומי, והיו למרכז הזה הרבה בעיות עם החוק, לרקפת כץ, איך לא, ולניר פפאי, שמייצגים את החברה להגנת הטבע, לעורכת-הדין מירי חושן, ממשרד התיירות, לדבורה סיילס מעמותת "אדם טבע ודין", לסטניסלב שוורצביין ממשרד האוצר, לעורך-הדין ישי יודקביץ, ממשרד הביטחון. אנשי מינהל מקרקעי ישראל, שאר הנציגים של משרדי הממשלה, עורך-הדין זוהר לביא מחברת החשמל, דני קייזר, מהנדס העיר תל-אביב - שהיו לו הרבה הסתייגויות, אבל הוא שיתף פעולה ועזר לנו לעלות על כמה דברים חשובים מאוד. אני מודה לכל האנשים הרבים שלא הזכרתי, ובסך הכול היתה פה קואליציה מאוד מגוונת של ארגונים ירוקים וארגונים כלכליים עם אינטרסים מנוגדים, ובסופו של דבר קידמנו ביחד את החוק הזה, וכמובן – ליושב-ראש הכנסת, שנתן לנו הזדמנויות רבות, לרבות ההזדמנות להעלות את החוק הזה בסוף המושב, והוא יושב בסבלנות רבה ושומע את כל דברי הברכה האלה. 
       
       ואני חוזר ואומר: על צוות הוועדה, ועדת הפנים ואיכות הסביבה, על מירי פרנקל שור, עורכת-הדין, היועצת המשפטית, על יפה שפירא, מנהלת הוועדה, על שוש ועל דניאלה - היה עומס בלתי רגיל ובלתי סביר. הם עמדו בו, והצלחנו ביחד לשמור על החופים. 
       
       אני רק מקווה שבצעד פוליטי פזיז ואבסורדי לא נקצץ את חוף הים שלנו על-ידי העברת חופי עזה היפים לאויב הפלסטיני שלנו. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה ליושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חבר הכנסת יורי שטרן, על עבודתו המאומצת ועל כך שזכה להעביר לפני תום המושב את החוק החשוב הזה. עוד פעם נציין את יוזמתו ואת מלוותו של החוק, השרה נאות, אשר אנו מאחלים לה שבקרוב תהיה שוב עמנו יחד. 
       
       רבותי חברי הכנסת, רבותי השרים, תם סדר-היום. תם כנס הקיץ ותם המושב השני של הכנסת השש-עשרה, מושב שעמד בתחילתו בסימן המחלוקות המסורתיות שקיימות בינינו, כפי שנבחרנו, בנושאי ביטחון, מדיניות, חברה, כלכלה ותרבות, במחלוקת קשה, לאומית, בין חברינו הערבים לחברינו היהודים, בין ימין ובין שמאל, אבל סיומו של מושב זה עמד בסימן מחלוקת לרוחב הלוח המחלק כנסת לתומכים ולמתנגדים, שלא על-פי הדעות שהיו קיימות לפנים ובצל הכרעות המתקרבות לפתחנו, ואשר בהן נהיה מחויבים, מתוך אחריות מלאה שיהיה אשר יהיה המצב, ותהיה אשר תהיה ההכרעה, כולנו נכבד את הזכות של הרוב להכריע ולהחליט, גם אם הדברים יהיו קשים לרבים מאתנו. 
       
       רבותי חברי הכנסת, רובן של המחלוקות שהיו כאן נחלתנו במושב זה של הכנסת השש-עשרה היו מחלוקות ראויות, מחלוקות שמתקבלות, מחלוקות קיימות, מחלוקות בין בית שמאי לבית הלל, אם כי היו גם מחלוקות אשר התריסו,  אשר פגעו, ואשר הביאו לידי הוצאת דיבתם של קבוצות כאלה ואחרות רעה, ועל כך כולנו מצטערים ומבקשים שהקדוש-ברוך-הוא ינחנו ויחוננו, על מנת שנפעל בשום שכל ודעת. 
       
       אני מבקש, רבותי השרים וחברי הכנסת, לציין אותם חברי כנסת נאמני הבית, כפי שדיברנו, וכפי שהסטטיסטיקה מוכיחה. נכון, כמות אינה מעידה על איכות, אבל בהחלט - כמות היא סימן לאיכות, אלא אם כן מישהו מוכיח את ההיפך. חובת ההוכחה הזאת קיימת על מי שמתריס כנגד המצטיינים, אבל נדמה לי שאי-אפשר להתריס כלפיהם. כל אחד, במסגרת אמונתו, פעל כמיטב יכולתו, והגדילו והפליאו לעשות - חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, חבר הכנסת נסים זאב, חבר הכנסת אופיר פינס, חבר הכנסת רוני בר-און, חבר הכנסת אריה אלדד וחבר הכנסת אורי אריאל. 
       
       אני מודה ליושבי-ראש הקואליציה והאופוזיציה. ליושב-ראש הקואליציה, אשר נלחם כאריה למען השקפותיו, וליושבי-ראש האופוזיציה - חברת הכנסת דליה איציק וחבר הכנסת יצחק הרצוג, שנלחמו על עמדותיהם. הם השפיעו השפעה רבה על הכנסת. את אשר היה לי לומר בכנס העיתונאים אמרתי, ודאי תקראו את הדברים. 
       
       אני מבקש בשמכם להודות לסגני יושב-ראש הכנסת. אני מבקש להודות למזכיר הכנסת, לסגן מזכיר הכנסת ולסגניות מזכיר הכנסת. אני מבקש להודות לעובדי הכנסת: למנהלות הוועדות, ליועצות וליועצים המשפטיים, לעובדות ועובדי הוועדות, לעובדי השירותים, לעובדי הדפוס, לקצרניות, לאנשי הבנא"ם ולעובדי אגף המידע. אני מבקש להודות לסדרני הכנסת, אשר נמצאים אתנו בכל רגע שאנחנו נמצאים כאן, על עבודתם המסורה והנפלאה, ולעובדי משמר הכנסת העומדים על הסדר בבניין כמו גם על משמרתנו ועל שלומנו וביטחוננו. אני מבקש להודות לעובדי המרפאה ולרופא הכנסת, אשר עמל רבות והציל נפשות כאן במהלך מושב זה, ויבואו על הברכה ועל התודה. 
       
       אני מבקש להודות לאנשי ערוץ הכנסת, אשר הקימו ערוץ יש מאין. בתחילת כנס הקיץ הם התחילו לפעול, והיום, כוותיקים וכמיומנים הם מפעילים ערוץ שבהחלט יצא שמו מקצה הארץ ועד קצה. 
       
       מתוך הנחה שעד תום הפגרה, ועד כינוס הכנסת ב-10 בחודש אוקטובר, לא ניפגש בישיבות מליאה, אני מברך את כל חברי הכנסת היהודים בברכת שנה טובה, כתיבה וחתימה טובה. האם יש איזה חג של המוסלמים? ולמוסלמים על כל חגיהם. וכמובן -  לחברינו הנוצרים על חגים שיש לנוצרים. אני בטוח וסמוך שהפגרה תהיה מלאה ושלמה, אבל אם ניאלץ להיפגש, ודאי ניפגש. 
       
       מכל מקום, רבותי חברי הכנסת, ישיבת הכנסת הבאה תתקיים ביום שני, כ"ו בתשרי התשס"ה, 11 באוקטובר 2004 למניינם, בשעה 16:00. ישיבת הכנסת, כנס הכנסת, מושב הכנסת נעולים. 
       
       הישיבה ננעלה בשעה 18:37.
       
     
עמוד 178 מתוך 178

