﻿    תוכן עניינים
       דברי יושב-ראש הכנסת	3
       היו"ר ראובן ריבלין:	3
       מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת	4
       מזכיר הכנסת אריה האן:	4
       דיווח שר התחבורה על תאונות הדרכים	5
       שר התחבורה אביגדור ליברמן:	5
       הודעת ועדת החוץ והביטחון על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק	7
       הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 42), התשס"ד-2003	11
       (קריאה שנייה וקריאה שלישית)	11
       מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):	11
       דברי ברכה של יושב-ראש הכנסת לחברי המשלחת הפרלמנטרית מאירופה	16
       הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 36), התשס"ד-2003	18
       מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):	18
       אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):	20
       מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):	24
       הודעת יושב-ראש ועדת הכנסת	24
       רוני בר-און (יו"ר ועדת הכנסת):	24
       הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 18) (חקירת עובדי שירות  הביטחון הכללי בידי המחלקה לחקירות שוטרים), התשס"ד-2003	25
       (קריאה ראשונה)	25
       השר לביטחון פנים צחי הנגבי:	26
       גילה פינקלשטיין (מפד"ל):	27
       ג'מאל זחאלקה (בל"ד):	28
       נסים זאב (ש"ס):	30
       אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):	32
       רוני בר-און (הליכוד):	35
       השר לביטחון פנים צחי הנגבי:	36
       השר לביטחון פנים צחי הנגבי:	39
       שאילתות ותשובות	40
       12. ניתוק מים לצרכנים	41
       214. הענקת אזרחות לעולה חדשה מפולין	42
       334. מחסור בציוד במערך הכבאות	43
       427. הקמת בתי-כנסת	44
       503. הענקת רשיון אחזקה לרובה אוויר	45
       478. ההגדרה "ממוצא פלסטיני" לצורך התאזרחות	46
       590. מצבה של המועצה המקומית כפר-ראמה	46
       הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24)  (תיקון), התשס"ד-2003	48
       (קריאה ראשונה)	48
       שר המשפטים יוסף לפיד:	48
       ג'מאל זחאלקה (בל"ד):	48
    
       

       דברי הכנסת
       ב / מושב שני /  ישיבות ס"א—ס"ב /
       א'—ג' בחשוון התשס"ד / 27-29 באוקטובר 2003 / 2
       חוברת ב' 
       ישיבה ס"א
       
       
       
       
       
       

הישיבה השישים-ואחת של הכנסת השש-עשרה
יום שני, א' בחשוון התשס"ד (27 באוקטובר 2003)
ירושלים, הכנסת, שעה 16:02
       

דברי יושב-ראש הכנסת


היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, היום א' בחשוון התשס"ד, 27 בחודש אוקטובר 2003 למניינם. אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.
       
       רבותי חברי הכנסת, באולם שאגאל אנחנו מארחים כרגע 189 חברי פרלמנטים מכל רחבי אירופה, חלקם מהפרלמנטים של כל מדינה ומדינה וחלקם מהפרלמנט האירופי הכללי. זהו אירוע שאין לו  תקדים בתולדות כנסת ישראל. 
       
       רבותי חברי הכנסת, הייתי מבקש להזכיר לכולם, שאתמול ציינו את יום השנה להירצחו של שר התיירות וחבר הכנסת האלוף במילואים רחבעם גנדי זאבי, ממנהיגי הימין הישראלי ומי שראה בעצמו איש ארץ-ישראל השלמה, ללא סייג ושיור. גנדי נרצח על-ידי מתנקשים בבוקר יום ד', ל' בתשרי התשס"א, 17 באוקטובר 2001. הכנסת תקיים ישיבה מיוחדת לציון זכרו ביום כ"ט בחשוון שנה זו. מובן שרבים מאתנו השתתפו אתמול בעלייה לקברו. השם ייקום דמו. יהי זכרו ברוך.
       
       רבותי חברי הכנסת, עם תחילת חודש הרמדאן, חודש הצום הקדוש למוסלמים, ברצוני לברך בשם חברי הכנסת ועובדיה את חברינו, חברי הכנסת הערבים, את תושביה המוסלמים של מדינת ישראל ועמם את מאמיני האסלאם בארץ וברחבי תבל, בברכה המסורתית: "כול עאם ואנתום בח'יר" - כל שנה ואתם בטוב. 
       
       אני מאחל לכולנו, שחודש הרמדאן השנה יסמן את ראשית המפנה ויביא עמו שלום והשלמה בין תושבי הארץ כולה, יהודים, מוסלמים ונוצרים. יחד אתכם, אני מתפלל כי נשוב במהרה אל הדרך הנכונה, שמצווים אותנו התנ"ך והקוראן, דרך ההבנה האנושית והאחווה ההדדית - "ובא שלום על הארץ". "כול עאם ואנתום בח'יר". 
       

מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, הודעה למזכיר הכנסת.

מזכיר הכנסת אריה האן:
       
       ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – 
       
       לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24) (תיקון), התשס"ד-2003; והצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 33) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ד-2003. 
       
       לדיון מוקדם: הצעת חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים (תיקון - שכר דירה בשקלים חדשים), התשס"ד-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק חנייה לנכים (תיקון - איסור חנייה במקום שהוקצה לרכב נכה), התשס"ד-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק חניית רכב כבד, התשס"ד-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק בטיחות התשתית התעבורתית, התשס"ד-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק בדיקת סמים לתלמידים במוסדות חינוך, התשס"ד-2003, מאת חבר הכנסת איוב קרא; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - גילוי זהות העוסק), התשס"ד-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון - תשלום ארנונה), התשס"ד-2003, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק המידע הסביבתי, התשס"ד-2003, מאת חברת הכנסת לאה נס; הצעת חוק חובת התקנת רדיו דיגיטלי ברכב מנועי מיובא, התשס"ד-2003, מאת חבר הכנסת אורי יהודה אריאל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשות הממלכתית לאבטחה, התשס"ד-2003, מאת  חברי הכנסת אהוד יתום  ודני יתום. 
       
       דין וחשבון כספי ליום 31 בדצמבר 2003, חלק ב', מטעם משרד האוצר.  
       
       לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הרשות למלחמה בסמים (תיקון מס' 2), התשס"ד-2003, שהחזירה הוועדה למאבק בנגע הסמים. תודה.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה.


דיווח שר התחבורה על תאונות הדרכים


היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חברי הכנסת, כמנהגנו והפעם מדי חודש, אני מבקש משר התחבורה לעלות לדוכן הנואמים על מנת לתת לכנסת דוח חודשי על מצב תאונות הדרכים. אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת, שראש הממשלה מחויב על-פי חוק למסור דוח שלוש פעמים בשנה בנושא זה, והוא יעשה כן.
       
       חבר הכנסת עסאם מח'ול, אני מקדם אותך בברכה, ואנחנו מקווים שמה שקרה בעניינך היה מקרה וחריג ויוצא דופן. אבל כולנו רואים בדאגה חמורה את העובדה שביקשו להתנכל לחבר כנסת בישראל ויהיו הסיבות אשר יהיו. זהו דבר חמור, שאי-אפשר לעבור עליו לסדר-היום, שכן הדמוקרטיה היא בנפשנו, וחבר הכנסת עסאם מח'ול מסמל את הדמוקרטיה בישראל, כמו כל חבר כנסת אחר. אני מאוד שמח על כך שאתה אתנו, ואני מקווה שמה שקרה לא יקרה עוד.

עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל):
       
       תודה רבה.
       
שר התחבורה אביגדור ליברמן:
       
       אדוני יושב-ראש הכנסת, כנסת נכבדה, אחרי הפסקה יחסית ארוכה, אנחנו חוזרים לדיון חודשי על מצב תאונות הדרכים, כפי שאמר היושב-ראש. אני לא יכול להגיד שאני איש בשורות היום. חודש ספטמבר היה החודש הקשה ביותר השנה מבחינת תאונות הדרכים, ההרוגים ותאונות הדרכים הקטלניות. 
       
       בכלל, אם אני רוצה לאפיין את מה שנעשה היום בתאונות הדרכים ועל הכבישים שלנו, שני נתונים בולטים ומדאיגים מאוד: אם אני משווה למדינות אירופה, אנחנו מובילים בין כל המדינות בנושא הרוגים מקרב הולכי רגל. 37% מכל ההרוגים בתאונות הדרכים הם הולכי רגל, וזה נתון שלא יכול שלא להפחיד. אין דבר דומה לזה בשום מדינה אחרת, לפחות בעולם המערבי.
       
       שני דברים אחרים שממשיכים לאפיין את התאונות שלנו הם מעורבות של משאיות, ואני מדגיש שמשאיות מעורבות בתאונות דרכים פי-שישה מכל כלי רכב אחר, וכמובן, נהיגה בגילופין, תחת השפעת אלכוהול. רק שלשום באשדוד, תאונה אופיינית - בהשפעת אלכוהול נכנס אדם ברכב אחר, והנהג נהרג. הדברים האלה נמשכים. 

	כמו שאמרנו קודם, אנחנו מתכוונים להתמודד בצורה הרבה יותר חריפה עם העבירות - עבירות קשות, אבסולוטיות, כמו נהיגה ללא רשיון נהיגה או נהיגה בזמן פסילה, נהיגה תחת השפעת סמים או תחת השפעת אלכוהול. אני מניח שהדברים האלה יובאו בשבועות הקרובים לדיון בכנסת. 

       אחרי הפסקה ארוכה, קיימנו דיון מפורט במליאת הממשלה על מצב תאונות הדרכים, ואם אנחנו היום לקראת דיוני התקציב, הייתי מבקש מאוד עזרה מכל הבית הזה בכל נושא המלחמה בתאונות הדרכים. זה אולי הנושא היחיד שהוא בקונסנזוס מוחלט בבית הזה. אני מבין שאנחנו נמצאים בעידן של קיצוצים ובעידן של מגבלות תקציביות. לפחות בשלב הזה אני חייב לציין - הממשלה, שר האוצר, עמדו בכל ההתחייבויות. כרגע זה לא נוגע לנושא תאונות הדרכים. 
       
       הדבר היחיד שמטריד אותי הוא ביטול כל הנושא של "אבנר" - אותו סעיף 17ב, שעל-פיו הכספים שהצטברו בקופת "אבנר" היו מיועדים לנושא המאבק בתאונות הדרכים וההתמודדות עם כל נושאי הבטיחות. ביטול הסעיף הזה מבטל את מקור המימון החשוב ביותר, העיקרי, למאבק בתאונות הדרכים. 

	אומנם האוצר התחייב שהתקציב הזה יופיע בבסיס התקציב, בחוק התקציב. אני מקווה שלא נצטרך להגיע פה לעימות בנושא תקציב תאונות הדרכים, ואני מקווה שתהיה לנו בכל זאת שנה בטוחה ושכולנו נשמור על חוקי התנועה. תודה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אדוני ימתין, תודה. אני מאוד מודה לשר התחבורה - לא על הדברים שהוא נאלץ לומר, אלא על עצם ההתייחסות שלו לנושא כל כך חשוב, שהכנסת עסקה בו כל כך הרבה פעמים, ונדמה לי שזה שר התחבורה הראשון שמבקש שנושא תאונות הדרכים לא ירד מסדר-יומה של החברה בישראל. 
       
       רבותי חברי הכנסת, כנהוג אצלנו - שאלות של חברי הכנסת לשר התחבורה. האם מישהו ביקש לשאול את שר התחבורה? ובכן, אדוני, בפעם הראשונה אין שאלות בעניין זה. אדוני מיצה את האמור, ובאמת יש להצטער על כך שהאנשים עדיין לא מבינים שבידינו היא. תודה רבה לשר התחבורה.



הודעת ועדת החוץ והביטחון על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק
       [מס' 3159; "דברי הכנסת", כרך 198, עמ'  8698.]

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, הואיל וחברי הפרלמנטים מכל אירופה ייכנסו ליציע האורחים בעוד כחצי שעה - נמצאים אתם עדיין גם חבר הכנסת אברהם בורג, המייצג את השמאל, וחבר הכנסת שטייניץ, המייצג את הימין - אנחנו נמשיך להתקדם בסדר-היום. אני מבקש מיושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט להעלות בפני - - - למי היתה הצעה לסדר? חבר הכנסת אלדד. מישהו ביקש הצעה לסדר, אני נותן לו את ההזדמנות כי אנחנו עדיין מחכים. 
       
       אני מבקש להפנות את תשומת לבו של יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, שעליו כמובן להיות כאן כאשר הוא מציג את הצעת חוק השיפוט הצבאי. 

רן כהן (מרצ):
       
       נדמה לי שזה יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       לא. ועדת החוץ והביטחון תודיע על רצון הוועדה להחיל את הצעת החוק - אם יש כאן מישהו מהוועדה שיכול לעלות במקום חבר הכנסת שטייניץ, שנמצא כרגע עם הפרלמנטרים האירופים - - -

רן כהן (מרצ):
       
       אני יכול לעשות את זה. לא הסמיכו אותי. זו הצעת חוק שלי. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, עד אשר יושב-ראש הוועדה - שלא באשמתו, הוקדם הנושא שלו בגלל היעדרותם של אחרים, בצדק - אני מבקש להודיע לחברי הכנסת את ההודעה הבאה.
       
       מחר, יום שלישי, לא נקיים ישיבת כנסת אחר הצהריים, מאחר שהתברר לי שחברי הכנסת, רובם ככולם, משתתפים בבחירות המקומיות באשר הן בארץ. לא רציתי לפתוח את ישיבת הכנסת מחר כאשר התברר לי שמדובר ביושב-ראש, ובלי כנסת - שהיא נכבדה מאוד. לכן בחרתי, על מנת שנבין את כללי המשחק, כאשר רוב חברי הכנסת עסוקים בנושאים שהם בהחלט נושאים פוליטיים ראויים, לתפארת הדמוקרטיה בישראל, שלא נקיים מחר ישיבת כנסת כלל. ישיבות הוועדות כמובן מתקיימות - - -

יעקב ליצמן (יהדות התורה):
       
       אני חושב - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני לא יכול. יושבי-ראש הוועדה ינהגו בהתאם לשיקול דעתם. בוודאי לא יצביעו מחר כאשר חברי כנסת מרכזיים אינם נוכחים. עם זאת, מי מחברי הוועדה שרואה לנכון לקיים ישיבת ועדה, והוא יכול לעשות זאת מבחינת הקוורום שהוא מכנס - אין בעיה שהוועדה תמשיך בדיוניה. 
       
       עם זאת, אני יודע שרובם של חברי הכנסת, כמו גם פוליטיקאים, באים להכיר תודה לכל חבריהם באשר הם, אשר עשו רבות למען בחירתם של אלה הנמצאים בכנסת כנציגי הציבור, ולכן הם חוזרים ועוברים גם על-פי צו המפלגה וגם על-פי צו החברות האישית לעזור לחברים המתמודדים במקומות רבים בארץ. לכן, מוטב יהיה שלא נקיים ישיבה, וזאת על דעת כל הסיעות בבית הזה, ואני מוכרח לומר וצריך לומר זאת במפורש - כי היו כאלה שהציעו לי לקיים אפילו ישיבה פורמלית על מנת שלא יירשם בפרוטוקול שלא קיימנו ישיבה. אם אנחנו צודקים - לא צריך לפחד, ואם אנחנו לא צודקים - מדוע שנבטל. 
       
       ולכן, כאשר נמצאנו צודקים, אני חושב שכך צריך לעשות וכך ייעשה.
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו ממתינים ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, שעולה הנה - שלא באשמתו הוא מאחר, שכן היה צריך להיות כאן יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, אבל הוא עדיין נמצא עם אורחינו הרבים מחוץ-לארץ, שאותם נקדם בעוד כחצי שעה כאן באולם המליאה.

רן כהן (מרצ):
       
       אדוני היושב-ראש, אם אתה מסמיך אותי, אני מוכן לעשות זאת במקומו.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה, אדוני. אני מסמיך אותך במקום יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון. 



רן כהן (מרצ):
       
       זו הצעת חוק שלי. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ברצון רב. אני חושב שגם יושב-ראש הוועדה היה מסמיך אותך, וודאי שאני יכול לקבל את סמכויותיו של יושב-ראש הוועדה, ואני מסמיך אותך לבקש את הבקשה, על-פי סדר-היום, מטעם הוועדה להחיל דין רציפות על הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 41) (הדין המשמעתי), התשס"ב-2002. נא למסור את ההודעה.

רן כהן (בשם ועדת החוץ והביטחון):
       
       אדוני יושב-ראש הכנסת, גברתי השרה, חברות וחברי הכנסת, אני מתכבד למסור בשם יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, חבר הכנסת שטייניץ, שהוועדה החליטה לבקש מהכנסת להחיל דין רציפות על הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 41) - כפי שהיושב-ראש אמר – שיש לה שני חלקים. 
       
       האחד דן בנושאים שנוגעים להטרדות מיניות בצבא, על-פי חוקי הצבא, ולא כפי שנעשה עד עכשיו, על-פי דין העבירות והדין הפלילי - דבר שבא, אגב, להחמיר כמובן את גישת הצבא בנושא של הטרדות מיניות. 
       
       הנושא השני הוא פיקוח הרבה יותר משמעותי - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני הייתי מציע פעם לחבר הכנסת מלכיאור ולחבר הכנסת פינס לעמוד פה על הבמה בזמן שמתקיים דיון למטה - היו רואים עד כמה הדבר מפריע לנואם.

אופיר פינס-פז (העבודה-מימד):
       
       אני אשמח לעלות לבמה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מוכן, בבקשה, ברצון, אם אדוני מבקש. אדוני מאוד מקופח...



רן כהן (בשם ועדת החוץ והביטחון):
       
       החלק השני של הצעת החוק הוא פיקוח של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת על כליאה של חיילים בעקבות משפט צבאי. בעניין הזה, כפי שזכור לכם, היו סוגיות של קלות-יתר שבה דנו בצבא לתקופות מחבוש ארוכות וחמורות - בן-טולילה, מי שזוכר את התקופות הללו. בעניין הזה הגעתי להסכמה עם הצבא על כך שצה"ל עצמו יפקח בצורה חריפה יותר, ואנחנו - ועדת החוץ והביטחון - בפעם הראשונה נוכל לפקח בנושא הזה.
       
       אדוני היושב-ראש, על-פי תקנון הכנסת, ההצעה מונחת על שולחן הכנסת כמדומני שבועיים, ורק לאחר מכן - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בתוך השבועיים יכולים להגיש - - - 

רן כהן (בשם ועדת החוץ והביטחון):
       
       בתוך שבועיים הסיעות יכולות - - -

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני אבהיר - - -

רן כהן (בשם ועדת החוץ והביטחון):
       
       אתה תבהיר את העניין הזה. על זה מדובר. תודה רבה, אדוני. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה לחבר הכנסת רן כהן, אשר הביא בשם ועדת החוץ והביטחון את הצעת הוועדה על כוונתה להחיל דין רציפות על הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 41). 
       
             חברי הכנסת, בהתאם לסעיף 5 לחוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשנ"ג-1993, רשאית סיעה - סיעה, אני מדגיש – להציע, בתוך שבועיים מיום מסירת ההודעה בכנסת על החלת דין רציפות, שדין הרציפות לא יחול על הצעת החוק, אם רצונה בכך. הזכות היא בידי סיעה, ומובן שהסיעה יכולה אחר כך לנצל את חמש הדקות שיש לה על מנת להביע את עמדותיה, גם לגבי החוק וגם לגבי נושאים אחרים ושונים.
       
       ובכן, המירוץ החל ברגע זה, בעוד שבועיים תוכל הוועדה לבקש לאשר זאת, ואם לא יהיו התנגדויות, העניין יאושר על-פי הודעתו של חבר הכנסת רן כהן.
       
       חבר הכנסת ברונפמן, אני מוכרח לציין אותך לשבח. קיבלתי ממך את החוברת שבה אתה מציג יעדים שלך כלפי הבוחר. אני מבין שביקשת להניח זאת על שולחן הכנסת. על שולחן הכנסת יכולים להניח רק דברים שנוגעים לסדר-היום של הכנסת, אבל כמובן חברי הכנסת יוכלו לקבל זאת בתאיהם. 
       
       אני חושב שחברי הכנסת יכולים לקבל דוגמה מחבר הכנסת רומן ברונפמן כהתחייבות כלפי הציבור. אני מציע לכולם לעיין בחוברות של חבר הכנסת ברונפמן. לא צריך להסכים עם העמדות המוצגות, אבל ודאי שראוי לציין את הדרך שבה הוא עושה זאת. אני מברך אותך בשם הכנסת כולה, כי זו בהחלט דוגמה טובה.
       

הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 42), התשס"ד-2003 
       [מס' מ/35; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' ט"ז, עמ'  3740;  נספחות.]
(קריאה שנייה וקריאה שלישית)

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, אני מזמין את יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט להציג את הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 42), התשס"ד-2003, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית. בבקשה, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק שאנחנו מבקשים להביא לקריאה שנייה ושלישית באה להכניס שינויים במערך השיפוט הצבאי.
       
       כפי שאתם יודעים, למערכת הביטחון, לצה"ל, יש מערך של שיפוט שחל על אנשי הצבא, והוא מקביל למערך השיפוט שחל על האזרחים. העקרונות הם אותם עקרונות. הדרך לבירור האשמה היא אותה דרך. כל המערכת היא אותה מערכת, ובכל אופן יש שינויים שנובעים מתוקף העובדה שמדובר במערכת צבאית.
       
       למשל, אחד הדברים הוא, שבמערכת צבאית יש היבטים מסוימים של פעילות מבצעית שיכולים להשפיע על תוצאות של הליכים משפטיים. אומרים, למשל, שאם קצין מסוים או לוחם מסוים, שמוטלת עליו משימה חשובה, מגיע למצב שעשה עבירה מסוימת, לפעמים יש שיקול מבצעי, שהקצין הממונה עליו - לא כל קצין ישיר, אבל האלוף - יכול להביאו בחשבון, על מנת למחול לו על העבירה, למשל, בגלל צורך מבצעי. כלומר, הייחודית של מערכת השיפוט הצבאי היא, שהצבא עוסק בביטחון המדינה, ולפעמים שיקולי ביטחון מתנגשים עם שיקולים של מערכת אכיפת החוק.
       
       כפי שמקובל בדמוקרטיות, וכפי שאני מאמין, כפי שרוב חברי הבית הזה מאמינים, קיומה של מדינה וביטחונה לא מושתתים רק על הכוח הפיזי, אלא גם על היכולת לקיים את המשטר על בסיס של עליונות שלטון החוק והמשפט. ככל שהשנים חולפות והמדינה שלנו מתקדמת, יש תהליך שבו מערכת המשפט הופכת להיות יותר עצמאית. והיום אנחנו מביאים שורה של תיקונים שבאים, לא לבטל לחלוטין את המשקל של הערכים הצבאיים בתוך מערכת השיפוט הצבאי, אבל בהחלט לחזק את העצמאות של מערכת השיפוט הצבאי, מתוך הבנה שמערכת שיפוט עצמאית, גם היא תורמת לביטחון, בסופו של דבר.
       
       כאשר חיילים נידונים, כאשר יש משפטים בצבא, ויודעים ששם השיקולים הם שיקולים של מערכת משפט, שחייל יכול לקבל עונש רק על-פי דין ועל-פי מערכת משפט עצמאית, בסופו של דבר, זה מחזק גם את הצבא וגם את החברה הישראלית ואת המדינה כולה.
       
       אני לא ארחיב. בגדול, אנחנו מבקשים בהצעה הזאת להעביר סמכויות משפטיות שהיו בידי ראשי מחוזות שיפוטיים. ראש מחוז שיפוטי בלשון השיפוט הצבאי הוא גורם פיקודי, בדרך כלל אלוף פיקוד, ולא גורם משפטי מקצועי. אנחנו מעבירים חלק מהסמכויות האלה למערכת המשפט, לפרקליט הצבאי הראשי, לתובע הצבאי וכדומה.
       
רן כהן (מרצ):
       
        המשמעות היא, למשל, להעביר לבדיקה מחדש את מה שנדון בדין משמעתי לאפשרות של דין פלילי?
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       לא. למשל, סמכויות החנינה יהיו מוגבלות כעת. אנחנו לא נותנים אפשרות ממש לבטל את פסק-הדין. יש פנייה, אבל היא יותר מוגבלת. אנחנו מעבירים החזרת תלונה בבית-דין צבאי לדיון משמעתי, שהיה קודם. הסמכות היתה בידי ראש מחוז שיפוטי. כלומר, אתה יודע שדין משמעתי הוא נמוך מבית-הדין הצבאי. קודם הסמכות היתה בידי ראש המחוז השיפוטי, כלומר, האלוף יכול היה לגרום לכך שתלונה שהתבררה בבית-דין צבאי היתה עוברת רק לדיון משמעתי. היום הסמכות הזאת מוענקת לפרקליט הצבאי ונשארת במישור המשפטי, ולא מערבבים בה שיקולים אחרים שהיו נתונים קודם בידי האלוף.
       
מתן וילנאי (העבודה-מימד):
       
       מה היתה עמדת הצבא בכל הנושאים האלה?
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       עמדת הצבא היתה בעד. זו הצעת חוק ממשלתית. זה תהליך שמבשיל. היום גם הצבא  חושב אחרת ממה שחשבו בזמנך. יש אצלנו כאלה, דרך אגב, שמתלוננים שיש עודף משפטיזציה. אני לא בטוח בזה, אבל עובדה היא שגם בצבא יש הכרה בכך שעליונות המשפט או עצמאות המשפט, יש לה ערך חשוב. היא מחלחלת גם לחוגים שאינם משפטיים, והצבא בהחלט קיבל את כל התיקונים שאני מציין.

מתן וילנאי (העבודה-מימד):
       
       אני חושב שהתהליך הזה נכון מאוד.
       
רן כהן (מרצ):
       
       זה כיוון מאוד נכון.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, זו לא שעת שאלות ותשובות. יש מי שכתב הסתייגות.
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       דוגמה נוספת. יש עיקרון משפטי שקובע, שאדם שנשפט פעם אחת לא מביאים אותו לדין פעם נוספת על אותו מעשה. היו מקרים, אתה ודאי מכיר אותם, שמפקדים, בגלל מערכת יחסים כלשהי או רצון להגן על החיילים, רצון אמיתי - לפעמים יש מצבים שבהם אתה מכיר את החייל, את תרומתו, והעבירה היא גבולית, בין בית-דין צבאי לבית-דין משמעתי, ואתה אומר: אני אשפוט אותו ואני אתן לו 20 יום, 15 יום, ובזה אגמור את העניין. קודם, כאשר אדם נידון בבית-דין משמעתי, הסמכות להעלות אותו חזרה לבית-דין היתה בידי ראש המחוז השיפוטי.  היום הסמכות הזאת מוענקת רק לתובע הצבאי הראשי.

	יש גם סמכויות לביטול כתב אישום, סמכות להורות על הגשת ערעור על פסקי-הדין של הערכאות הראשונות וכו'.

	נוסף על דברים האלה, ביטלנו את חלק ג'1 לחוק, שהיה בחוק השיפוט הצבאי ואפשר הסדר של ברירות קנס בעבירות משמעת. העניין הזה הוכח כלא-ראוי ובוטל. 

       בוטלה גם ההוראה שלפיה כל גזר-דין מובא לאישור הרשות המאשרת. הרשות המאשרת היתה שר הביטחון, הרמטכ"ל או ראש מחוז שיפוטי, לפי סוג גזר-הדין. החלפנו אותה בהוראה שמשאירה בידי אותם גורמים רק את הסמכות להקל בעונש בתוך תקופה קצובה של 30 יום מיום שפסק-הדין נעשה חלוט. בעניין הזה היה לנו עימות בוועדה, ובסוף השגנו פשרה, שעל-פיה יש אפשרות לדחות את מועד ביצוע גזר-הדין גם לאחר שהדיון בהליך הסתיים, כדי לאפשר זאת גם במקרים שהוגשה בקשה להקלה.

	לסיום, אני חושב שהצעדים שאנחנו מביאים לכנסת הם ראויים, הם טובים מבחינת עוצמתה של מדינת ישראל כמדינת חוק. הנה נמצאים אצלנו כעת אורחים מאירופה. אני חושב שהם יכולים לראות לנוכח עיניהם כיצד גם בתנאים של מלחמה קשה בטרור, גם מול איומים להשמיד את מדינת ישראל, גם במצב שמדינת ישראל היא אולי המדינה היחידה בעולם שכל כך הרבה מדינות וכל כך הרבה גורמים מכריזים על השמדתה, אנחנו כמדינה יהודית שומרים על צלם אנוש, על מוסר ועל הרצון לצמצם עד למינימום את הפגיעה בזכויות אדם, בחפים מפשע, וחשוב מכול - על שלטון המשפט. וגם הצבא כפוף למשפט. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט. רבותי, לחוק זה שתי קבוצות של מסתייגים, שאף אחד מהם אינו נוכח באולם. לכן ניגש להצבעה ולאחר מכן נקדם את פני אורחינו. רבותי, נא לתפוס מקומות. כל חברי הכנסת הנמצאים במסדרונות, צלצלנו להצבעה.
       
       ובכן, רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה. לשם החוק ולסעיפים 1-12 אין הסתייגויות, לכן נצביע עליהם. בעצם, רבותי, הואיל ואין הסתייגויות, אנחנו יכולים להצביע על שם החוק ומסעיף 1 עד סעיף 22 בקריאה שנייה. 
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו מצביעים על החוק בקריאה שנייה, שכן אין הסתייגויות ואנחנו יכולים להצביע עליו כמקשה אחת. חברי הכנסת, נא להצביע. שעון ההצבעות הופעל. אני מזכיר לכולכם שצריך להצביע בשתי האצבעות – אחד, כפתור נוכחות, והשני, כפתור הצבעה. 
       
הצבעה 
       
בעד סעיפים 1-22 – 27
נגד – אין
נמנעים – 3
סעיפים 1-22 נתקבלו.
       
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       27 תומכים, אין מתנגדים ושלושה נמנעים. אני קובע שהחוק עבר בקריאה שנייה. 
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית. נא להצביע. 

רן כהן (מרצ):
       
       אפשר להצביע ידנית.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, משהו קרה בכל המערכת אצלנו. אני מצביע בקריאה שלישית בהרמת יד.

צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       שמעתי שעמיר פרץ השבית את המחשבים...

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       יכול להיות גם זאת...

חמי דורון (שינוי):
       
       איפה עמיר פרץ, אדוני היושב-ראש? 

חיים כץ (הליכוד):
       
       מכין את השביתה.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, בעידן הטכנולוגי הכול יכול לקרות.
       
       רבותי, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית. נצביע בהינף יד. מי בעד העברת החוק בקריאה שלישית? 
       
הצבעה 
       
בעד החוק – רוב
נגד – מיעוט
נמנעים – 4
חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 42), התשס"ד-2003, נתקבל.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ברוב חברי הבית ובארבעה נמנעים, אני קובע שחוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 42), התשס"ד-2003, עבר בקריאה שלישית. 
       
       אני מברך את יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט ואת יוזם החוק על כך שהחוק עבר בשלוש הקריאות ונכנס לספר החוקים של מדינת ישראל. 

יובל שטייניץ (יו"ר ועדת החוץ והביטחון):
       
       הערה קצרה, ברשותך.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בבקשה.

יובל שטייניץ (יו"ר ועדת החוץ והביטחון):
       
       אני רק רוצה להסמיך בדיעבד את חבר הכנסת רן כהן מטעם ועדת החוץ והביטחון, להגיש את הבקשה להחלת דין רציפות על הצעת החוק. הוא עשה את זה ברשות ובסמכות. אתה הסמכת אותו, ואני עושה את זה בדיעבד. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מאוד מודה ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון על כך שהוא נתן רטיפיקציה להחלטת היושב-ראש.  ידעתי שאני עושה זאת מתוך רצון. 
       
       

דברי ברכה של יושב-ראש הכנסת לחברי המשלחת הפרלמנטרית מאירופה

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, אני מבקש לברך את אורחינו - חבר הכנסת כהן, אולי אדוני לא שם לב, יש לנו אורחים והייתי מבקש לייחד להם דברים מספר. 
       
       חברי הכנסת, אני מבקש לשוב ולקדם בברכה את משלחת חברי הפרלמנטים מאירופה, המבקרים בישראל ובכנסת במסגרת ה-Med-Bridge, פורום המרכז האסטרטגי אירופה-ישראל. במיוחד אבקש להודות לחבר הפרלמנט פרנסואה זימרי, שעמד בראש היוזמה למפגש זה.
       
       אורחים יקרים, זה עתה קיבלתם על קצה המזלג את תקציר המחלוקת החריפה, המלווה את החברה הישראלית, באופן זה או אחר, כבר 30 שנה. שמעתם את חבר הכנסת יובל שטייניץ ואת חבר הכנסת אברום בורג, הניצבים משני צדי המפה הפוליטית הישראלית. לפעמים על רקע חריפות המחלוקת הציבורית בישראל קשה להאמין ששאלות כה גורליות ניתנות להכרעה בכלל, וקשה עוד יותר להבין כיצד מוכרעים הדברים בהצבעה דמוקרטית. ובכן, כאן, באולם המליאה של הכנסת, מוכרעות השאלות הגורליות ביותר, שאלות קיומיות ממש, בהצבעה, והן עשויות להיות מוכרעות על חודו של קול, כפי שהוכרע כאן למשל גורלו של הסכם אוסלו, אשר קרע את העם, אך התקבל כאן ברוב של קול אחד. 
       
       אני מקווה, גבירותי ורבותי, כי ביקורכם בישראל, וכאן בכנסת, יהווה בעבורכם הזדמנות להכיר מקרוב - אולי לראשונה - את המציאות הישראלית כפי שהיא. 
       
       אני תקווה כי ביקורה של משלחת כה גדולה בירושלים מסמן תפנית חיובית ביחסי אירופה-ישראל. ישראל, כדמוקרטיה היחידה באזור וכמי שחולקת עם אירופה את ערכיה כמדינת חוק, ראויה להרבה יותר הזדהות מצד העולם החופשי בכלל ומצד מדינות אירופה בפרט. בייחוד עתה, כאשר מתברר לעולם כולו כי גם מי שמתעלם מהטרור, ואפילו מי שנותן לגיטימציה על-ידי ההבחנה המרושעת מעט בין טרור שלילי לבין טרור לגיטימי, כביכול, גם הוא איננו מחוסן מפני פגיעתו הרצחנית של הטרור, ניתן היה לצפות שדמוקרטיות נאורות באירופה ישכילו להבחין בין טוב לרע ובין רוצחים לבין מי שמתגוננים מפניהם. 
       
       אני מקווה שהביקור הראשון כאן, במדינה שקמה על אפר של שישה מיליוני הנרצחים בשואה באירופה - ושאין דבר שתושביה רוצים יותר מחיי שלום, שכן הם באו לכאן רק כדי למצוא מקלט בטוח, שיאפשר להם חיים בשלום - יסייע לכם להבין את עובדות היסוד ולראות את האמת מבעד לערפל התעמולה. 
       
       אני מאוד מודה לכם ומקדם אתכם בברכה. Welcome to Israel, to Jerusalem,  the capital of Israel,  and to the  Israeli Parliament -  the Knesset  of Israel. Thank you very much .
       
       רבותי חברי הכנסת - - - 
       
       
קריאות:
       
       או-ו-ו.
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       Something is wrong with our microphones. חבר הכנסת טיבי, האם אתה אשם בכך שלא היתה הכריזה בזמן? I apologize. We changed the systems in the Knesset recently  and sometimes we have some difficulties. Thank you very much. I apologize. 
       


הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 36), התשס"ד-2003
       [מס' מ/30; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' י"ג, עמ' 3168;  נספחות.]
 (קריאה שנייה וקריאה שלישית)
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 36), התשס"ד-2003, קריאה שנייה וקריאה שלישית. יציג את ההצעה יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מיכאל איתן. 

מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו מביאים תיקון להצעת חוק בתי-המשפט במטרה לשנות סמכויות דיון של בתי-המשפט בסוג מסוים - - -
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת רן כהן, אולי אדוני לא זוכר שאסור לדבר מהיציע. מה זה, רבותי?
       
רן כהן (מרצ):
       
       זה היה עם הנציגות של אירופה. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       I'm so very sorry, it's forbidden to talk from the terrace. 
       
רן כהן (מרצ):
       
       אדוני היושב-ראש, אני מתנצל - - - 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מתנצל על שנזפתי בך - - - 
       
רן כהן (מרצ):
       
       הוא מאוד אוהד את ישראל - - - 
       
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       גם אם הוא לא אוהד את ישראל, הוא לא יכול לדבר מהיציע. 
       
אליעזר כהן (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       כולם אוהבים את חברי הכנסת - - - 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אולי בשל כך מתנגד מי שמתנגד לכך שידבר אתו מהיציע. רבותי חברי הכנסת, נעבור הלאה, נמשיך בסדר-היום.
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       רבותי חברי הכנסת, מדובר בתביעות שנוגעות לענייני הקניין הרוחני, נושאים שונים שקשורים לקניין הרוחני בתחום זכויות היוצרים, פטנטים, סימני מסחר, דגמים, זכויות מבצעים ומשדרים, חוק עוולות מסחריות ועוד. בשורה ארוכה של נושאים כאלה, כאשר יש פגיעה בזכויות, האדם שיש לו זכויות הקניין הרוחני הולך לבית-המשפט ומבקש לקבל סעד. 
       
       על-פי המצב החוקי היום, אם הוא מבקש צו מניעה בעניין הפרת זכויות היוצרים, הוא צריך לפנות לבית-המשפט המחוזי. אבל לפעמים הבקשה לצו מניעה בגין הפרת זכויות היוצרים קשורה גם בתשלום פיצויים עבור הפרה שהתבצעה עד לאותו רגע, ואז צריך להגיש את התביעה לפי הסכום. נוצר מצב שאדם שרוצה להגיש תביעה לצו מניעה ולפיצויים עד 2.5 מיליוני שקל, שזה סכום הגג של בית-משפט השלום, צריך להגיש תביעה מקבילה לשני בתי-משפט - תביעה אחת למחוזי והשנייה - הכספית - לבית-משפט השלום. 
       
       לכן, ההצעה שמובאת כרגע כוללת את המצב שעל-פיו תביעות בעניין קניין רוחני, כאשר הן כוללות צד של פיצוי כספי לצד צד שאינו כספי, תתבררנה בבית-משפט אחד, בבית-המשפט המחוזי. 
       
       ההצעה כוללת גם הוראת מעבר, שתאפשר לבית-המשפט להחליט לאחד גם תביעות שכבר הוגשו לבתי-המשפט בעבר, עוד לפני שהחוק הזה נכנס לתוקפו. תודה רבה. 
       
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. לחוק זה יש הסתייגות אחת, לסעיף 2, של חבר הכנסת אחמד טיבי. חבר הכנסת טיבי, האם אדוני מבקש לנמק את הסתייגותו, או לדבר על כל דבר שבעולם במשך חמש דקות? אדוני מוזמן לעלות אל דוכן הנואמים על מנת להציג את מה שהוא חפץ.
       
אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):
       
       תודה רבה, אדוני. 
       
       אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אין ספק שערב לפני הבחירות לרשויות המקומיות, ובכך אני גולש מהנושא - מותר לפי התקנון?
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       מותר, מותר. אם לא, תאמין לי שלא הייתי נותן לך. 
       
אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):
       
       אני מודה לאדוני. מדובר במעשה של מצווה דמוקרטית של כל אזרח. אני בא מסקטור שדווקא השלטון המקומי בו מהווה מפלט לצעירים, לאינטלקטואלים, לאקדמאים, לאנשים המונעים על-ידי יצרים חמולתיים, להגיע למשרה שיש בה תהליך של קבלת החלטות המשפיעות על חיי היום-יום ביישוב. זאת בשל העובדה שנבצר מהם להשפיע על התהליכים ברמה הארצית. אני רואה שאתה זז ונד בכיסא, לא מוצא חן בעיניך מה שאני אומר באופן מפתיע?
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       ההיפך, חשבנו שההסתייגות שלך - - - 
       
אלי אפללו (הליכוד):
       
       - - - 
       
אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):
       
       סוף-סוף, אתה אומר. תודה רבה. 
       
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת אפללו, ברגע זה רשמתי את אדוני לדיבור, אם כי אני יודע שיש מועצות רבות בצפון הארץ שמחכות לאדוני ומייחלות לבואו כמבקשות - - -
       
מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       נקבל את המלצתו בדבר מערכת הבחירות שתתקיים מחר. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בלי כל ספק. בבקשה, אדוני. 
       
אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):
       
       ולכן, אנחנו מייחסים חשיבות רבה הן לתוצאות הבחירות הן לעצם קיום הבחירות האלה, שנותנות אפשרות לאנשים להתבטא באופן הדמוקרטי ביותר. אין ספק שלצד הליך הבחירות, מערכת הבחירות הזאת, יש תופעות שליליות בחלק מהיישובים, כמו אלימות, נגד מועמדים בעיקר, הן ביישובים היהודיים הן ביישובים הערביים. 
       
       יש נקודה נוספת, הוצאה כספית מיותרת בצד מערכת הבחירות הזאת, לעתים מוגזמת מאוד, גם של מועמדים, גם של רשימות, אדוני חבר הכנסת אפללו, ונשאלת השאלה, האם ההוצאה הזאת היא הוצאה מוצדקת, האם לא היה רצוי שיוצאו פחות כספים במערכת הבחירות הזאת? 
       
       הנקודה השלישית שרציתי לגעת בה, אדוני היושב-ראש, השמירה או האי-שמירה על איכות הסביבה, ניקיון, וכל מה שקשור בהדבקת מודעות, השחתת מקומות ציבוריים תוך כדי ניהול מערכת הבחירות. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       השחתת פני העיר. 

אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):
       
       השחתת פני העיר, או פני הכפר במקרה הזה. 
       
       לכן, בשלוש הנקודות האלה, אני חושב כי ראוי שכולנו ניתן את הדעת על מנת שמערכת הבחירות הזאת, שבסופו של דבר תביא לפגיעה במעמד הליכוד במישור הארצי, אדוני חבר הכנסת אפללו, ולירידה בכוחו של הליכוד - - - 

אלי אפללו (הליכוד):
       
       עלייה. 

אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):
       
       אני לא אומר מה המשמעות הסוציו-פוליטית, אולי אתה אחר כך תעלה ותאמר, למה הליכוד ירד בבחירות האלה, האם זה קשור במדיניות הכלכלית-החברתית, שהיא דורסנית, שהיא פוגעת דווקא בבוחרים המסורתיים שלה, או שמא זה קשור בכישלונות בתחום המדיניות החוץ והביטחון. על כל פנים, אני אפנה את הדוכן, חבר הכנסת אפללו, רק כדי שאתה תעלה ותסביר לציבור למה הליכוד ירד בכוחו בבחירות הבאות לכנסת. תודה רבה, אדוני. 


היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מאוד מודה לחבר הכנסת אחמד טיבי. האם אדוני מבקש להשיב לו? אדוני יכול להשיב לו. 

מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אחרי ההצבעה אני רוצה לומר רק תודה. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אחרי ההצבעה תקבל את האפשרות. רבותי, הואיל והמערכת הנמצאת לפני איננה פועלת כראוי, ייתכן מאוד כי בגלל רעיונות שלי, המדע התחיל להתנכל לי, אז אני מבקש מחברי הכנסת להצביע בדרך המסורתית של אבות אבותינו, וזה בהינף יד. חבר הכנסת אחמד טיבי, האם אדוני רוצה שאני אצביע על ההסתייגות שלו? 

אחמד טיבי (חד"ש-תע"ל):
       
       לא. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       תודה רבה. ובכן, אין הסתייגויות לחוק, ואנחנו נצביע על החוק בקריאה שנייה כמקשה אחת. 

רוני בר-און (הליכוד):
       
       בהרמת יד אפשר שלא מהמקום? 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בהרמת יד אפשר שלא מהמקום. כן, רבותי. בהרמת יד אני מסתכל רק על הידיים, רצוי רק שבמקומות ישבו חברי כנסת. אם לא במקומותיהם, לפחות במקום.  
       
       רבותי חברי הכנסת, מי בעד אישור החוק בקריאה שנייה - ירים את ידו. 
       

הצבעה

בעד סעיפים 1-2 - רוב
נגד - אין
נמנעים - 3
 סעיפים 1-2 נתקבלו.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       בהימנעות שלושה חברים, ובקולותיהם של כל חברי הבית הנמצאים כאן, שהצביעו בעד, אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה. 
       
       רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לקריאה שלישית. מי בעד העברת החוק בקריאה שלישית - יניף את ידו. תודה רבה. 
       
הצבעה
       
בעד החוק - רוב
נגד - אין 
נמנעים - אין
חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 36), התשס"ד-2003, נתקבל.

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ובכן, רבותי חברי הכנסת, אני קובע שהחוק עבר בקריאה שלישית. החוק שעבר הוא חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 36), התשס"ד-2003. 
       
       יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יעלה על מנת להודות ולומר מלים בעקבות העברת החוק וכניסתו לספר החוקים של מדינת ישראל. בבקשה, אדוני. 

מיכאל איתן (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט):
       
       אני מבקש למלא חובה נעימה ולהודות לכל אלה שעמדו מאחורי פעולת החקיקה של הכנסת  בשני החוקים שהעברנו כרגע. בחוק בתי-המשפט - לעורכת-הדין תמי סלע, שהיא היועצת המשפטית בוועדת החוקה, חוק ומשפט. ובחוק השיפוט הצבאי - לרב-סרן רוני פנחס, מהפרקליטות הצבאית. גם שם תמי סלע תרמה תרומה משמעותית. ולמתמחה קרן ויינשל. נוסף על אלה, אני כמובן רוצה להודות לצוות הקבוע של ועדת החוקה, לדורית, מנהלת הוועדה, ולצמד המזכירות מיכל ותמי. תודה רבה לכולכם. 


היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מאוד מודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט. 
       
       
הודעת יושב-ראש ועדת הכנסת

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       חבר הכנסת רוני בר-און, אבקשך לעלות כיושב-ראש ועדת הכנסת על מנת להודיע הודעה. 

רוני בר-און (יו"ר ועדת הכנסת):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מליאת הכנסת החליטה בישיבתה ביום כ"ג בתמוז תשס"ג, 23 ביולי 2003, להעביר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה את ההצעה לסדר-היום של חבר הכנסת אורי יהודה אריאל, בנושא: קשיים תקציביים המונעים עליית יהודים מאתיופיה. 
       
       על-פי בקשת יושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, ועדת הכנסת קיימה דיונים ביום ב' באב התשס"ג, 31 ביולי 2003, וביום כ"ה בתשרי התשס"ד, 21 באוקטובר 2003, והחליטה להמליץ לכנסת לשנות את החלטתה ולהעביר את ההצעה מוועדת הפנים ואיכות הסביבה לדיון בוועדה משותפת של ועדת הפנים ואיכות הסביבה וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות. 
       
       הוועדה תמנה שמונה חברים, ארבעה מכל ועדה, בראשות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות. מטעם ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: חברי הכנסת קולט אביטל – יושבת-ראש, מרינה סולודקין, יגאל יאסינוב ויולי אדלשטיין. מטעם ועדת הפנים ואיכות הסביבה: חברי הכנסת יורי שטרן, חמי דורון, רומן ברונפמן וניסן סלומינסקי. 
       
       אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       צריך להצביע. רבותי חברי הכנסת, גם הפעם נצביע בהרמת יד. רבותי חברי הכנסת, מי בעד אישור הודעת יושב-ראש ועדת הכנסת - נא להרים את היד. 
       
הצבעה
       
בעד הצעת ועדת הכנסת - רוב
נגד - 3
נמנעים - אין
הצעת ועדת הכנסת נתקבלה. 


היו"ר ראובן ריבלין:
       
       ובכן, בהתנגדות שלושה חברים ובאישור כל חברי הבית הנמצאים באולם כרגע, אני קובע שהודעת הכנסת נתקבלה. תודה רבה לאדוני. 
       


הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 18) (חקירת עובדי שירות 
הביטחון הכללי בידי המחלקה לחקירות שוטרים), התשס"ד-2003 
       [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/60).]
(קריאה ראשונה)

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       רבותי, בדרך כלל השר לביטחון פנים נמצא ואף פעם לא מאחר, הנה, הוא נמצא באולם, לא ראיתי אותו, אני מזמין את השר לעלות ולהציג בפני הכנסת, לקריאה ראשונה, את הצעת החוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 18) (חקירת עובדי שירות הביטחון הכללי בידי המחלקה לחקירות שוטרים), התשס"ד-2003. בבקשה, אדוני השר. לאחר מכן, רבותי, יש שנרשמו לדיון בקריאה ראשונה, אני עדיין לא סגרתי את הרשימה, כל הרוצה להירשם, נא להירשם, כי בעוד שלוש דקות אסגור את הרשימה. אדוני השר, בבקשה. 

השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       אדוני, אני חונך פה שני דברים חשובים. ראשית, זה החוק הראשון שאני מציע בשם משרדי מאז תחילת כהונתה של הכנסת הזאת. שנית, אני חונך את המשקפיים החדשים שלי, אני מבקש לנהוג בי כמו בנאום ראשון של חבר כנסת. 

היו"ר ראובן ריבלין:
       
       כבר יש טלפונים רבים אשר לא מפסיקים להלל ולשבח את המשקפיים. 

ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       אני מקווה שעתה תראה מציאות כהווייתה. 

השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       עכשיו הדברים יהיו הרבה יותר בהירים. 
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, החוק המונח בפניכם מבקש לתקן את פקודת המשטרה כך שבפרק הרביעי, שמסדיר את הסמכות של מח"ש - המחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים - ייקבע כי סמכות החקירה של הנמנים עם שירות הביטחון הכללי בחשד לעבירות פליליות שנעברו על-ידיהם תוך כדי או עקב מילוי תפקידם, תופקד בידי המחלקה לחקירות שוטרים. 
       
       המצב היום הוא, שהסמכות לחקור עובד שב"כ מוקנית למח"ש אך ורק לגבי עבירה שהחשוד חשוד בביצוע שלה בקשר לחקירה שערך. וגם זאת, רק אם היועץ המשפטי לממשלה החליט להפקיד את החקירה בידי מח"ש. בגלל יחסי שיתוף הפעולה היומיומיים וההדוקים שבין המשטרה לבין שירות הביטחון הכללי, תוך כדי ביצוע תפקידם באותם נושאים שהם אמונים עליהם בצוותא, אנחנו סבורים כי ראוי שלא להפקיד חקירה של עובדי שב"כ בידי המשטרה. ומנגד, יש להרחיב את הסמכות של מח"ש, כפי שאמרתי - היא כבר קיימת, מבקשים להרחיב אותה בהתייחס לעובדי שירות הביטחון הכללי, כפי שפורט לעיל, ולהחיל אותה בהתייחס לחשד למכלול עבירות פליליות, לא רק לאותן עבירות שיש חשד שהן התקיימו בהקשר של החקירה שנערכה. 

       הסייג הוא – ובלבד שעל-פי החשד העבירה בוצעה תוך כדי ועקב מילוי התפקיד בשירות הביטחון הכללי. 
       
       ההגבלות שבהקניית הסמכות המוצעת, אין בהן כדי למנוע מהמשטרה לחקור בעבירה בשלב שלפני שנודע לחוקרי המשטרה, שבחקירה הספציפית שהם עושים מעורב עובד שירות הביטחון הכללי. כלומר, אם לא יודעים, המשטרה נוהגת כדבר שבשגרה בחקירת פרשיות ובחקירת עבריינים. מרגע שנודע להם שמדובר בעובד שירות הביטחון הכללי, ייכנס לתוקף אותו תיקון, אם יאושר ויהיה חלק מפקודת המשטרה. 
       
       כמו כן, אנחנו מציעים להשוות את דינם של עובדי השב"כ לדינם של שוטרים, ולקבוע בהתאמה, כי סמכות מח"ש לגביהם תתייחס רק לאותן עבירות פליליות שנמנות בתוספת הראשונה לפקודת המשטרה, כפי שזה נהוג, כאמור, לגבי שוטרי משטרת ישראל. וכן, בדומה למצב שנוהג לגבי שוטרים, להסמיך את מח"ש לחקור בעבירה שעובד שב"כ עבר ביחד עם אחר. 
       
       זאת למעשה תמציתו ומהותו של התיקון שמופיע לפניכם. אבקש מן הכנסת להעביר את ההצעה הזאת לוועדת הפנים ואיכות הסביבה, שעוסקת בפקודת המשטרה, ולהנחות את הוועדה להכין אותה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית. תודה, אדוני היושב-ראש. 
       
היו"ר ראובן ריבלין:
       
       אני מודה מאוד לשר לביטחון הפנים. הדוברת הראשונה היא חברת הכנסת גילה פינקלשטיין, שכן חבר הכנסת אברהם רביץ אינו נוכח. חברת הכנסת פינקלשטיין, בבקשה. אחריה – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה. 
       
גילה פינקלשטיין (מפד"ל):
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק הממשלתית, המובאת לפנינו לקריאה ראשונה, היא הצעה ראויה מאוד. ההצעה מבקשת לתקן את סעיף 49ט1 לפקודת המשטרה, התשל"א-1971, ולהרחיב את סמכותה של המחלקה לחקירות שוטרים, מח"ש, שבמשרד המשפטים לחקור גם עבירה שעובד שירות הביטחון הכללי חשוד בביצועה במסגרת מילוי תפקידו או בקשר אליו, כפי שאמר השר. 
       
       הצורך בהעברת החקירה האמורה של אנשי השב"כ למחלקה לחקירות שוטרים נולד, כמוסבר בצמוד להצעה, בשל יחסי שיתוף הפעולה ההדוקים בין עובדי המשטרה לעובדי השב"כ בעבודתם היומיומית. לשם השוואת הדין החל על עובדי שב"כ לדין החל על שוטרים, מוצע כאן להסמיך את מח"ש לחקור עובדי שב"כ רק בעבירות שהגדרתן בתוספת הראשונה לפקודה זו, וכן להסמיכה לחקור בעבירה שעובד שב"כ חשוד בביצועה יחד עם אחר, גם את האדם האחר שאינו עובד שב"כ החשוד במעורבות בביצועה. מיוזמה ממשלתית זו לתיקון עולה, כי הדבר יביא ליעילות החקירה. 
       
       על אף ההקשר המאוד מסוים שבו אנו עוסקים בשב"כ, אני מבקשת לנצל הזדמנות זו ולהודות לשירות הביטחון הכללי, שאנשיו האיכותיים עושים לילות כימים במלאכת קודש מפרכת וחשובה מאין כמוה בהגנה על ביטחון המדינה ואזרחיה, לצד זרועות הביטחון האחרות. עם זה, כמדינה מתוקנת, האמונה על עקרונות של שקיפות ותקינות מינהלית ציבורית, מן הראוי לקיים מנגנונים כדי למצות כל בירור במקרה של עובדים שחרגו מנהלים, או אפילו סרחו. אלה מקרים יוצאים דופן, אך כולנו בני-אדם, ולצערנו, הם עלולים להתרחש בכל מקום. 
       
       מנגנון המחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים, שהוקם על-פי סעיף 49ט לפקודת המשטרה, הוא מנגנון חשוב לשמירה על טוהר המידות בשירות המשטרתי, שבא להעניק לציבור תחושה שיש דין ויש דיין. טוב ייעשה אם אכן יתקבל חוק זה, וכך יהיה גם באשר לשירות הביטחון הכללי. 
       
       על כך בהחלט יש לנו במה להתגאות. ראשית, על עצם קיומו של שירות ביטחון מפואר, הזוכה להישגים מעולים, שעל רובם הגדול איננו יודעים, ולא פחות מזה - על קיומו של מנגנון החקירה במקרה שזו נדרשת, כדי "להיות נקיים מאנשים", כפי שמציין הביטוי המקראי, כלומר, להיות הגונים ושקופים גם ביחס לכלל האזרחים. 
       
       מן הראוי שנתמוך כולנו בהצעת חוק זו. תודה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחברת הכנסת פינקלשטיין. חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, ואחריו – חבר הכנסת טלב אלסאנע. בבקשה, אדוני.  
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       מכובדי היושב-ראש, גבירותי ורבותי, חברי הכנסת וחברותיה, הרשה לי לצטט את סעיף 5 להכרזה העולמית בדבר זכויות האדם: "לא יהיה אדם נתון ליחס או לעונש אכזריים, בלתי אנושיים או משפילים". הרשה לי גם לצטט את סעיף 2(2) לאמנת האו"ם נגד עינויים: "אין להיאחז בנסיבות חריגות כלשהן, בין אם מצב מלחמה, איום במלחמה, אי-יציבות פוליטית פנימית או כל מצב חירום ציבורי אחר, כהצדקה לעינויים". דברים כדרבונות. 
       
       לכאורה, אדוני היושב-ראש, ההצעה של משרדו של השר היא הגיונית. כלומר, היגיון יש כאן, השאלה היא אם יש צדק. אי-אפשר להשאיר את חקירת אנשי השב"כ בידי המשטרה, כשהם עובדים ביחד. מוצע כאן להעביר את הנושא למח"ש. הגיוני לכאורה, אבל מהניסיון אנחנו יודעים, שמח"ש לא עושה כלום. תלונות שהוגשו למח"ש נגד אנשי שב"כ קיבלו את התשובה הבאה, כמעט כמשהו סטנדרטי. מדובר על מצב שבו המשטרה העבירה תלונות, לא לפי התיקון בחוק: 
       
       "הנדון: חקירה בנסיבות תלונתו של המקומי" – אני לא אקרא שם – "תיק מצ"ח ירושלים - - - לאחר שעיינתי בתלונה ובחומר החקירה שנאסף עד כה, החלטתי משיקולים של עניין ציבורי שמכלול הנסיבות של האירוע אינו מתאים להעמדה לדין פלילי, ועל כן החלטתי שלא להמשיך בחקירה. בברכה, הרצל שבירו, מנהל מח"ש". מכתב זה נשלח בתחילת מרס 2003. תלונות אחרות זכו לתשובה דומה. 
       
       אדוני היושב-ראש, מכל החקירות של מח"ש נגד אנשי משטרה, תלונות שהוגשו על אלימות המשטרה עצמה, לא רק שב"כ - ומטבע הדברים היו יותר תלונות נגד המשטרה על אלימות כלפי ציבור ערבי, ציבור מפגינים - לא זכו לטיפול מתאים, וכמעט שלא הוגשו כתבי אישום כתוצאה מחקירות אלה, גם כשהנושאים היו ברורים כשמש. מאוקטובר 2000 עד היום נהרגו 14 אזרחים ערבים מאש כוחות הביטחון. מהחקירות כולן, אם היו חקירות בכלל, יצא שיש רק כתב אישום אחד, נגד רוצחו של נאסר אבו-אלקיעאן. 
       
       אדוני היושב-ראש, הצעתי היא פשוטה. אני מציע לאמץ ולכלול בתיקון לחוק את החוק הבין-לאומי, את האמנה הבין-לאומית נגד עינויים - זה חשוב מאוד - ואמנות רלוונטיות אחרות שקשורות בנושא הזה. מדינה לא יכולה לבוא ולתבוע מאזרחיה לקיים את החוק כשהיא עצמה לא מקיימת את החוק הבין-לאומי. ההיגיון מחייב, הצדק מחייב וההשתייכות למשפחת העמים מחייבת לאמץ את החוק הבין-לאומי בנושא הנדון, ובמיוחד את שני הסעיפים שציטטתי. תודה רבה, אדוני.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת זחאלקה. חבר הכנסת טלב אלסאנע - אינו נוכח. חבר הכנסת אלי אפללו - אינו נוכח. ולכן, חבר הכנסת נסים זאב - - -
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       - - -
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       אני מתנגד לעונש מוות בכל מקרה, בכל מקום. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מנסה להבין, כי יש לי חשד שאבי יחזקאל מכהן עוד פעם בכנסת, אבל זה לא יכול להיות.  אולי מזכיר הכנסת יעזור לי תיכף לפענח את השם הרשום כאן. בבקשה, חבר הכנסת נסים זאב.
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אפשר לקרוא לו מהבית לכמה דקות.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אדוני היושב-ראש, הצעת החוק לתיקון פקודת המשטרה בעצם באה לומר, שעבירה שביצע עובד שירות הביטחון הכללי במסגרת מילוי תפקידו, או בקשר לתפקידו – תיחקר על-ידי אותה מחלקה, מח"ש, ובעצם מרחיבים את סמכויות אותה מח"ש, כשעד היום זה היה במסגרת של משטרה החוקרת את עצמה, ודווקא מאותה סיבה ומאותו נימוק שאתה אומר, כבוד השר, היינו, שהקשרים ביניהם כל כך טובים, לא הבנתי איך אפשר לבוא ולומר שהמשטרה תחקור את השב"כ. 

השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       מעגל הקשרים בין המשטרה לבין השב"כ.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       קשרי עבודה, הבנתי. לא חשבתי שמדובר בקשרים אישיים. 
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       מח"ש לא עובדת עם השב"כ.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אני יודע שהיא לא עובדת עם השב"כ, אבל בגלל קשרי העבודה – היא הנותנת. אני זוכר שפעמים מספר בוועדת החוקה, חוק ומשפט - - -
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       אתה מתנגד שמח"ש תחקור? למה? 
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       כי קשרי העבודה - - -
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       מח"ש זה משרד המשפטים.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       כן, משרד המשפטים.
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       מה הקשר?
       
נסים זאב (ש"ס):
       
	זאת אומרת, אתה בעצם בא לשלול מהמשטרה את האפשרות שהיא תחקור את איש השב"כ.


השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       בדיוק.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       הבנתי אותך, ודאי שהבנתי, ואני אומר שכאשר מדברים על משרד נייטרלי שצריך לחקור אותם אנשים, ודאי שנעשה פה שיפור בעניין, אבל אני אומר שיש עדיין שאלות לגבי המשטרה, כשהמשטרה בעצם חוקרת את עצמה, וזה לא גוף חיצוני. אם יש בעיה מינהלית, מקובל עלי, אדוני השר, שיש מחלקה פנימית שחוקרת כל נושא מינהלי, בודקת ומעיינת, כי יכול להיות שזה לא מגיע לפן הפלילי, אבל אם זה מגיע לפן הפלילי, אני חושב בהחלט שצריך להיות גוף חיצוני בלתי תלוי ובלתי קשור לכל צד שהוא. 
       
       תראו את האבסורד. בוועדת הכנסת קם קול זעקה דווקא מצד שר המשפטים. כשוועדת הכנסת החליטה שלא להסיר את חסינותה של חברת הכנסת נעמי בלומנטל, ראינו איזה קול זעקה קם מצד שר המשפטים - הוא קרא לזה כמעט פשע - ושמענו איך הוא כינה את חברי הכנסת. זה פשוט לא ייאמן. 
       
       ולכן, אני בא ואומר שאם יש נורמות מקובלות, כל עוד זה לא בהיבט הפלילי, אני חושב שיש להמשיך בכך, ואם יש היבט פלילי, צריך אולי לחשוב איך לשנות.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב. 
       
       התעלומה נפתרה, חבר הכנסת בר-און. מדובר בחבר הכנסת אורי אריאל, שתיכף יעלה, ולא כפי שציינתי קודם.
       
דוד טל (עם אחד):
       
       איך הגעת לאבי יחזקאל?
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מוכן לתת לך לעיין בכתב היד כאן. כסגן יושב-ראש לשעבר, אתה תבין אותי. 
       
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       אדוני רוצה את המשקפיים שלי?
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       לא, אני עדיין לא זקוק להם. תודה, אדוני השר לביטחון פנים. 
       
       אחרי חבר הכנסת אורי אריאל יעלה חבר הכנסת רוני בר-און. זה קריא וברור.  בבקשה, אדוני.
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, רבותי השרים, ראשית, הצעת חוק זו היא ראויה מאוד, ואני רוצה לנצל את ההזדמנות, אדוני השר לביטחון פנים, ולברך אותך על הפתיחה של שערי הר-הבית ועל תיקון חלקי של העוול שנגרם שלוש שנים ויותר - -
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       גם על - - -
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       - - ואני חושב שראוי לומר זאת מעל הבמה הזאת – לא יצא לי עד כה. אני מעריך שזה על דעת רוב מוחלט של חברי הבית, אולי כולם. יש פה תיקון - - -
       
יולי תמיר (העבודה-מימד):
       
       ממש לא, ממש לא כולם, שיהיה ברור.
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       - - -
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אמרתי רוב. רוב חברי הבית בוודאי תומכים. 
       
יולי תמיר (העבודה-מימד):
       
       - - -
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       - - -
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       לא, לא, חברת הכנסת יולי תמיר היא יהודייה.
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       - - - 
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       היא אמרה. אדוני השר לא שמע.
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       את מתנגדת? 
       
יולי תמיר (העבודה-מימד):
       
       - - -
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       - - -

אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       בכל מקרה, אדוני השר, למרות התנגדותה אתה בוודאי תמצא את תעצומות הנפש ואת היכולת לקדם את הדברים שעדיין נמצאים - - -
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       אמרתי שהווקף לא מתנגד, והם עדיין מתנגדים.
       
יולי תמיר (העבודה-מימד):
       
       יש לכם - - -
       
אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
	ברשותכם, אני רוצה לחזור לסדר-היום ולעמוד על שתי נקודות שהייתי מבקש שתבדוק אותן, אדוני השר. נקודה אחת היא לא בתחום משרדך, אלא בתחום משרד המשפטים, והיא אכן מח"ש. אני מצטרף לביקורת שנאמרה על מח"ש, והיא בגדר תיקון הדבר שיכול לתקון. אין להם מספיק כוח לבצע את תפקידם. עם כל הכבוד וההערכה, זה יחסית גוף חדש – יחסית, כי הוא לא בן שנה-שנתיים, אלא יותר. ראוי, אדוני השר, שאתה כשר לביטחון פנים תדרוש משר המשפטים ומהממשלה למצוא את הכלים והתקציבים לחזק אותם. למיטב ידיעתי, הם אינם עומדים כמו שצריך במשימות שמוטלות לפתחם.

	הערה נוספת, ובזה אסיים. נדמה לי שראוי – ותקן אותי אם אני טועה - שגם אנשי המוסד, אם יש צורך, חס וחלילה, שתיערך בדיקה לגביהם, יהיו באותו מוסד. הרי הפיצולים האלה לא מרבים סדר, לא עושים דברים יותר טובים. הייתי מבקש שתשקול להכניס את זה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, ובזה כל אותם גופים ייכנסו לאותו מערך שבוודאי יצבור ניסיון ויביא טוב לישראל ולאזרחים שגרים בה. תודה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לחבר הכנסת אורי אריאל. יעלה חבר הכנסת רוני בר-און, ואחריו – חבר הכנסת איוב קרא.  איוב קרא יהיה אחרון הדוברים. 
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, גם אני מצטרף, אדוני השר, לברכות על המשקפיים - - 
       
יולי תמיר (העבודה-מימד):
       
       על המשקפיים – אנחנו מסכימים.
       
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       - -  ועל הצעת החוק הראשונה שאתה מגיש במסגרת תפקידך כשר לביטחון פנים. 
       
       כמה נפלאות הן דרכי הגורל. בדיוק היום, כשאתה מבקש מאתנו – ואני אקדים ואומר שאני בעד הבקשה – להעביר גם  את חקירות העבירות שמבצעים עובדי השב"כ אגב מילוי תפקידם מהמשטרה למח"ש, מח"ש היא במרכז העניינים. אף שלכאורה מינהלתית זה לא מסור לתחום המשרד שעליו אתה מופקד, אני הייתי מציע לך לבדוק בכל אופן מה קורה במח"ש. ההיסטוריה של מח"ש תחילתה במשטרה. מח"ש התחילה ביחידה לחקירות פנים. אחר כך, כשהסתבר שקם קול זעקה גדול שהמשטרה חוקרת את עצמה, בנו יחידה במשרד המשפטים. אבל למרבה הצער, אדוני השר, מח"ש נשארה החצר האחורית של החקירות במשטרת ישראל, שלא לומר החצר האחורית הרמוסה -  כלשונו של יהודה עמיחי – של החוקרים במשטרה.

       כל מי שנמצאים שם, או מרביתם, הם אנשים שנפלטים כך או אחרת מיחידות החקירה של המשטרה. יש שם מעט מדי פרקליטים, מעט מדי אנשים יודעי דין, ויותר מדי אנשים שהוגלו לגלות קרה ורחוקה, מכיוון שהם לא נמצאו מתאימים לתפקידים אחרים. למשטרה אין רצון או אין כוונה או אין מניע, די בצדק, להעביר את טובי החוקרים למחלקה הזאת, שעסוקה בחקירות פנים, וכך אנחנו נמצאים במצב שבו יש שם חוקרים פחות טובים. החוקרים האלה נמצאים בעמדת נחיתות מובנית, מכיוון שהם חוקרים גם חוקרים. חוקר לא טוב שחוקר חוקר שמעל בתפקידו נמצא בעמדת נחיתות מובנית, וכאשר הוא יתחיל לחקור את עובדי השב"כ, שהם, כך אנחנו רוצים לקוות, עוד יותר מתוחכמים מהשוטרים ועוד יותר מבינים בעניינים מחוקרי החקירות, הפער בין החוקר לנחקרים יהיה כזה שהתוצאות מי ישורן.
       
       דווקא בימים אלה עמדת חוקרי מח"ש כפי שהובאה לידיעת הציבור היתה חד-משמעית להעמיד את ראש אח"ק – אגף חקירות - לדין פלילי, ורק מח"ש עצמה מיתנה את ההחלטה והורתה שלא להעמיד אותו לדין פלילי, אלא להעמיד אותו לדין משמעתי. לקח עוד שנה ליועץ המשפטי לממשלה להחליט שלא דין פלילי ולא דין משמעתי, אלא הוא זרק את תפוח האדמה הלוהט הזה לפתחך שלך. לי, כשלעצמי, אין שום ספק שתקבל את ההחלטה הנכונה. אני אינני יודע, כמובן, מה היא. אתה אינך יודע בשלב זה מה היא. אתה תבדוק את החומר ותקבל את ההחלטה הנכונה, אבל חשוב שכאשר אנחנו מעבירים למח"ש גם את החקירות של אנשי השב"כ, שנדע שיש שם יחידה שאתה יכול לסמוך עליה, שראש הממשלה, שהוא הממונה על השב"כ, יכול לסמוך עליה, ששר המשפטים, שממונה על היחידה, יכול לסמוך עליה, וממילא גם היועץ המשפטי לממשלה. תודה רבה. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לחבר הכנסת רוני בר-און. בזה תם סדר הדוברים, כי חבר הכנסת איוב קרא לא נמצא כאן, והוא היה האחרון ברשימה. כבוד השר רוצה לעלות ולהשיב לדוברים. בבקשה, אדוני. 
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       המערכת לא עובדת  - - -
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       כרגע מח"ש בודקים את העניין, אדוני. 
       
רוני בר-און (הליכוד):
       
       אדוני השר, שמח"ש יבדקו גם את הכנסת. 
       

השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       קשה להאמין שיהיה צורך בחקירות של חברי הכנסת. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בדיוק. צדיקים תמימים, אין מה לחקור. 
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       גם לדמיון יש גבולות. 
       
צבי הנדל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       אל תשמיצו. 
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       ראשית, אני רוצה להודות לחברים שהשתתפו בדיון. קיבלתי פה כמה רעיונות מצוינים, ראשית לגבי פנייה לשר המשפטים בבקשה לחזק את מח"ש. נכון שמח"ש, שאותה אני מכיר היטב מתקופת כהונתי כשר המשפטים, היא מחלקה שהקמתה הוצדקה בעקבות הפעילות שלה. נכון היה בשעתו גם ציבורית וגם מעשית לעשות את ההפרדה בין מה שקרוי בארצות-הברית internal affairs, מחלקת חקירות פנימיות, ולהעביר אותה לאורגן אחר, אורגן של משרד המשפטים. הרעיון בהחלט נכון, וגם לביצוע בחלק גדול מהמקרים יש שורה של הישגים. המחלקה הזאת, כמו הרבה מאוד מחלקות במשרד המשפטים, בתביעה הכללית ואולי בכל האורגנים של הרשויות לאכיפת החוק, סובלת מתת-תקצוב במקביל לתוספת בלתי פוסקת של משימות. זה בהחלט רעיון נכון. תמיד קל לפנות לשר אחר שיתקצב אורגן שנמצא באחריותו, אבל פה אני אביא גם את קריאתה של הכנסת, ולא רק את עמדתי שלי. 
       
       לעניין הרעיון שהעלה אורי אריאל, נראה לי שבהחלט ראוי לשקול את תיקון התיקון ואת המשך עבודת הוועדה שתעסוק בכך בהקשר של חקירות אנשי המוסד. נכון שההיגיון שהביא אותנו להעביר או לבקש מהכנסת להעביר את חקירות אנשי השב"כ מהמשטרה למח"ש הוא היגיון שנובע מן העובדה שאנשי השב"כ ואנשי המשטרה עובדים ממש יד ביד, בעיקר בשנים האחרונות, כאשר אחת המשימות המרכזיות של המשטרה, אם לא המרכזית שבהן, הפכה להיות העיסוק באיום הטרור ובביטחון השוטף. לגבי אנשי המוסד, שרובם ככולם כלל לא מבצעים את פעילותם בתוך ישראל גופא,  ההיגיון הזה לא תקף, אבל יש היגיון אחר שעליו עמד חבר הכנסת אריאל, והוא ההיגיון של ריכוז כלל הידע והניסיון המצטבר ברשות אחת של חקירות – אנשי סמכות, שוטרים, שב"כ, אולי גם אנשי מוסד. זה רעיון שבהחלט ראוי לבחינה, ואני אשמח לבחון זאת יחד עם אנשי המקצוע במשרד, וכמובן גם להתייעץ, כדי לדעת מה חושבים על כך אנשי המוסד ומה חושבים על כך אנשי מח"ש.
       
       לעניין הר-הבית, מעניין לעניין לא באותו עניין, אבל מכיוון שבורכתי, אני חייב להודות למברכי ולומר למי שלא יכלה להצטרף לברכות באופן טבעי - עכשיו אני מבין שזה טבעי, וקודם פחות חשבתי שזה טבעי - אני רוצה לומר שהר-הבית נפתח ב-20 באוגוסט. עברו למעלה מחודשיים וכ-8,000 מבקרים שאינם מוסלמים, חלקם הגדול יהודים וחלקם האחר תיירים נוצרים, עלו אליו. פגשתי גם צ'יפים אינדיאנים וקוריאנים בהר-הבית, אבל כל מי שמעוניין לפקוד את האתר המקודש הזה לכל הדתות, לכבד אותו ולהתנהג בו ברגישות ובסובלנות, עושה זאת בחודשיים האחרונים. זה לא מעורר מתח פוליטי, זה לא מעורר עימות, להיפך, אם יש מקום של דו-קיום היום, כמעט היחיד בכל המזרח התיכון, זה הר-הבית, שבו המשטרה יחד עם הווקף, יחד עם המבקרים, יחד עם הצליינים ויחד עם היהודים דרים בכפיפה אחת ומכבדים את אלוהיהם באותו מקום. 
       
יולי תמיר (העבודה-מימד):
       
       אדוני השר, גם ערבים יכולים להיכנס להר-הבית לפי שיקול דעתם, בלי שאתה קובע מה גילם, איפה, כמה ומתי?
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       גם יהודים לא יכולים להיכנס להר-הבית בלי שמישהו – זה לא אני, אני לא עושה סלקציה בפתח של ההר – ישקול את זה.  
       
יצחק כהן (ש"ס):
       
       ליהודים אסור לעלות להר-הבית. 
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       מפקד המחוז אסר על יהודה עציון ועל גרשון סלומון ועל עשרות יהודים אחרים להיכנס להר, לעתים מתוך החשש שמא העניין שלהם בכניסה להר הוא לעורר פרובוקציות, לעתים מתוך מידע ולא מתוך חשש ולעתים גם לאחר מעשה. היו מקרים בחודשיים האלה שניסו לנצל את הפתיחה לצורך יצירת פרובוקציה. הם הוצאו מהמקום, הוצא נגדם צו הרחקה, והם לא נכנסים. הרגישות ידועה לנו, אנחנו מכבדים אותה, שומרים עליה, ואני חושב שכולנו צריכים לברך על כך שהדברים מתנהלים שם ללא שמץ של מתח. 
       
       אני רוצה להודות למי שדיבר על החוק. חבר הכנסת זאב העלה כאן הבחנה בין עבירות מינהליות לבין עבירות פליליות. ההבחנה הזאת מוקשית, מכיוון שבתחילתה של החקירה אתה לא יודע בדרך כלל באיזו תמונת מציאות תיתקל, באילו עבירות תיתקל ומה החומר שיעלה מתוך החקירה, כך שבהחלט קשה לעשות הפרדה כזאת בתחילת הדרך. לכן החוק הזה איננו מייצר את ההבחנה הזאת, אבל אני שמח על כך שזיהית את ההיגיון שבהצעה, והוא באמת נועד למנוע מצב שבו החברותא המקצועית שבין אנשי שירות הביטחון הכללי לבין אנשי המשטרה תפגום ביכולת לנהל את החקירה הזאת באופן מקצועי ונטול פניות. אני מודה לדוברים. 
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       יש שאלה של חבר הכנסת איוב קרא, ואני נוטה לאפשר לו לשאול אם השר מסכים. בבקשה.

איוב קרא (הליכוד):
       
       אדוני השר, לא אחת אנחנו  עדים למצב ששוטרי משטרת ישראל, מג"ב, פשוט נראים לא טוב בהיכלי בתי-המשפט. רק תמול-שלשום הם הובילו אסירים, ופתאום אנחנו רואים אותם מובלים באזיקים ומושפלים - - -  אני הייתי קורא לך לחשוב פעמיים, לתקן את העוול  בסוגיה זו. מדובר לא בקרימינלים, אלא - - -
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה.
       
השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       אני מודה. זו לא היה שאלה אלא אמירה, ואני מודה לאדוני על המסר.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לשר לביטחון פנים. חברי הכנסת, מי שמעוניין להשתתף בהצבעה יצטרך לעשות זאת ידנית, כמו בימים ההם. המערכת לא תקינה כרגע. 
       
       אנחנו מצביעים על הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 18) (חקירת עובדי שירות הביטחון הכללי בידי המחלקה לחקירות שוטרים), התשס"ד-2003, קריאה ראשונה. מי בעד הצעת החוק בקריאה ראשונה - נא להרים את היד. נא להוריד. מי נגד? מי נמנע?
       
       
הצבעה
       
בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – רוב
נגד – מיעוט
נמנעים – 1
ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 18) 
(חקירת עובדי שירות הביטחון הכללי בידי המחלקה לחקירות שוטרים), התשס"ד-2003, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.
       
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       בעד – רוב, נגד – מיעוט, ויש נמנע אחד, הלוא הוא חבר הכנסת זחאלקה. אני קובע שאכן הצעת החוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 18) עברה בקריאה ראשונה, והיא תעבור להמשך טיפול בוועדת הפנים של הכנסת, תודה רבה. 
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       ועדת חוקה.

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אם כן, ועדת הכנסת תקבע באיזו ועדה נמשיך לטפל בהצעת חוק חשובה זו. 


השר לביטחון פנים צחי הנגבי:
       
       בוועדת הפנים עוסקים בפקודת המשטרה.
       
גדעון סער (הליכוד):
       
       אני השתכנעתי.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חברים, יש הצעה להעביר את הנושא לוועדת הפנים. יש עמדות אחרות?
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       כן, ועדת חוקה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       ועדת הכנסת תחליט בעניין. 
       

שאילתות ותשובות
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אנחנו עוברים לנושא הבא, והוא שאילתות שישיב עליהן סגן שר הפנים. השאילתות ודאי הופנו לשר הפנים. כבוד סגן שר הפנים, חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי, מוכן, בבקשה לעלות לדוכן, ואנחנו נראה אם השואלים נמצאים. רבים אני לא רואה, אבל יש מי שנמצאים. אם כן, שאילתא מס' 12, של חבר הכנסת נסים זאב: ניתוק מים לצרכנים. בבקשה, אדוני. 
       
12. ניתוק מים לצרכנים 
       
חבר הכנסת נסים זאב שאל את שר הפנים
       ביום ח' באדר ב' התשס"ג (12 במרס 2003):
       
       
       פורסם, כי בג"ץ הורה לעיריות ירושלים ובני-ברק – הערים העניות ביותר – שלא לנתק מים למשפחות שאינן מסוגלות לשלם עבור המים שצרכו, והמליץ לגבש תוכנית להקלה על הצרכנים. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הוראת הבג"ץ מיושמת?
       
       2. האם יונחו כלל הרשויות המקומיות לנהוג ברוח הוראה זו?
       
       3. האם גובשה התוכנית כאמור?

סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:
       
       אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הנני מתכבד להשיב על שאילתא מס' 12, של חבר כנסת נסים זאב.
       
       1. בג"ץ לא הנחה ולא הורה. לבקשת משרד הפנים ניתנה שהות למשרד להכין הנחיות.
       
       2-3. ניתנו הנחיות באמצעות חוזר המנהל הכללי לכלל הרשויות, ללכת לקראת החייבים.
       
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       האם חבר הכנסת זאב הסתפק בתשובה? יש לחבר הכנסת זאב שאלה נוספת, והזכות עומדת לו, בבקשה.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       אדוני סגן השר, אני רק רוצה להזכיר, שבהרבה מדינות בעולם, בכלל כל נושא המים הוא חינם אין כסף. וכשמדובר במשפחות ברוכות ילדים, וההוראה והשילוב של חוב ארנונה, למרות הבג"ץ הידוע, שאמר לנתק באופן מוחלט בין חוב מים לחוב ארנונה, אולי בגלל חוב של שקל אחד שחייבים במים, עדיין משלבים את המים עם הארנונה וגורמים לניתוקי מים. הייתי מציע שההנחיה במשרד הפנים, אדוני כבוד סגן השר, תהיה ברורה וחד-משמעית - לא מנתקים מים. קודם כול, לא בערבי חגים, לא בערבי שבתות, לא למשפחות ברוכות ילדים, שאינן יכולות לשלם.
       
סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:

       אני רוצה לומר, שיש הנחה במחיר למשפחות ברוכות ילדים. חוץ מזה, לגבי ארנונה אני יכול לומר, שכל אחד שיש לו בעיות עם תשלומי ארנונה יכול לפנות לוועדת ההנחות העירונית, ואני חושב שאתה בזמנו היית - - -
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       זו הבעיה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       לא, לא. שאלת את השאלה, סגן השר השיב מה שהיה לו להשיב, תודה רבה.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       ועדת ההנחות בוטלה, וזו הבעיה שלנו.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה. אני מודה לסגן השר. שאילתא מס' 214 - חבר הכנסת נסים דהן לא נמצא כאן, לפרוטוקול.
       

214. הענקת אזרחות לעולה חדשה מפולין 
       
חבר הכנסת נסים דהן שאל את שר הפנים
       ביום י"א בסיוון התשס"ג (11 ביוני 2003):
       
       
       פורסם, כי בשעתו תבע חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי לאשר אזרחות לעולה חדשה מפולין. ראש מחלקת האשרות במינהל האוכלוסין אישרה את בקשתה, אולם ראש המינהל התנגד. עם מינויו של חבר הכנסת בריילובסקי לסגן שר הפנים, הוא הורה לראש המינהל לרושמה כעולה. 
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הידיעות נכונות? 
       
       2. אם כן –  האם מילא ראש המינהל את הוראת סגן השר?
       
       3. אם כן – מתי? 
       
תשובת סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       1-3. הבקשה למתן אזרחות מכוח שבות נדונה בין משרד הפנים לבין רשויות אחרות, והוברר כי לגברת, נשוא השאילתא, עומדת זכאות לקבלת תעודת עולה מכוח הסעיף בחוק השבות, המעניק מעמד בגין היותה נכדת יהודי. אכן תבעתי, עוד בהיותי חבר כנסת מן השורה, שיוענק לה מעמד בהתאם.
       
       איני חושב שיש בזה סתירה כלשהי או הוראה הנוגדת את החוק. כל זאת נוכח הדברים שאמרתי לעיל, שאף הגורמים הבודקים את הבקשות אישרו שהיא זכאית לפי חוק השבות, לפחות בגין סעיף הנכד, אם כי היא טוענת שהיא זכאית מכוח היות אמה יהודייה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       שאילתא מס' 334, של חבר הכנסת אהוד יתום - גם לא אתנו; לפרוטוקול. 
       	

334. מחסור בציוד במערך הכבאות
       
חבר הכנסת אהוד יתום שאל את שר הפנים
       ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):
       
       
       לאחרונה אמר בתקשורת נציב הכבאות הארצי, כי מחסור בציוד ובאמצעים גורם לאובדן חיי אדם.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם משרד הפנים מודע לבעיה?
       
       2. מה יעשה משרדך בנדון?
       
תשובת סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       1. אכן, משרד הפנים מודע לעובדה כי במערך הכבאות בישראל קיים מחסור של 91 רכבי כיבוי והצלה מסוגים שונים - מתוך 405 רכבים בתקן. בנוסף, חסר למערך הכבאות ציוד כמו חליפות מיגון, ערכות חילוץ וכו'. משרד הפנים מודע גם למחסור זה.
       
       2. בשנה האחרונה פנה שר הפנים פעמים מספר לראש הממשלה בבקשה להקצות תקציב מיוחד להשלמת פערי הציוד, אך פנייה זו לא נענתה בחיוב. משרד הפנים ימשיך ויפעל להשגת תקציבים לצורך השלמת פערי הציוד.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       שאילתא מס' 427, של חבר הכנסת אברהם רביץ – הוא לא כאן; לפרוטוקול.
       
       
427. הקמת בתי-כנסת 
       
חבר הכנסת אברהם רביץ שאל את שר הפנים
       ביום ט"ז בתמוז התשס"ג (16 ביולי 2003):
       
       לאחרונה נודע, כי משרד הפנים נוקט מדיניות חדשה, שלפיה לא יוקמו בתי-כנסת בשכונות מגורים שאינן דתיות מובהקות, בניגוד לעבר, כאשר נבנו בתי-כנסת בכל אתר ואתר, בלי לזהות את השקפת עולמם של תושבי הסביבה. 
       
       רצוני לשאול:
       
       האם אכן שונתה מדיניות משרדך, ואם כן – מדוע?
       
תשובת סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       לא ידוע לנו על מדיניות כזאת מטעם מוסדות התכנון או גורמי המקצוע בתחום התכנון במשרד. הקצאת שטחים לצורכי ציבור, ובכלל זה למבני דת, במגזר היהודי – בתי-הכנסת, הינה חלק מתכנון של כל שכונת מגורים בישראל.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       שאילתא מס' 503, של חבר הכנסת אלי אפללו - לפרוטוקול.
       
503. הענקת רשיון אחזקה לרובה אוויר 
       
חבר הכנסת אלי אפללו שאל את שר הפנים
       ביום א' באב התשס"ג (30 ביולי 2003):
       
       ב"ידיעות אחרונות" מיום 18 ביולי 2003 פורסם, כי זה חצי שנה מסרב משרדך להעניק לסגן אלוף ישראל בקליעה ברובה אוויר רשיון אחזקה, אף-על-פי שהוגשו מסמכי ההמלצה לפני כארבעה חודשים.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הידיעה נכונה? 
       
       2. אם כן – מדוע מתעכבת הענקת הרשיון?
       
       3. באיזה שלב נמצאת הבקשה?
       
       4. האם יזורז הליך הבקשה?
       
תשובת סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       1. הידיעה לא נכונה, מגיש הבקשה צריך לצרף מסמכים, ואלו לא צורפו במעמד הגשת הבקשה. כשצורפו לאחר מכן והובאו לטיפול באגף, ניתן האישור להנפקת הרשיון.
       
       2-4. בעיקרון, אנו עושים הכול כדי שספורטאים "אמיתיים" בקליעה לא ייפגעו, והטיפול מהיר יחסית.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       שאילתא מס' 478, של חבר הכנסת עסאם מח'ול; הוא לא נמצא כאן - לפרוטוקול.
       
478. ההגדרה "ממוצא פלסטיני" לצורך התאזרחות
       
חבר הכנסת עסאם מח'ול שאל את שר הפנים
       ביום כ"ג בתמוז התשס"ג (23 ביולי 2003):
       
       לקראת הכנת החוק הממשלתי להתאזרחות, רצוני לשאול:
       
       1. מה הם הקריטריונים לקביעת "מוצא פלסטיני", המשמשים את פקידי מינהל האוכלוסין?
       
       2. כיצד מערער מבקש, שנקבע לגביו כי הוא "ממוצא פלסטיני", על קביעה זו, והאם הוא מקבל פרטים לגבי אופן הערעור?
       
       3. כיצד נמסרים הפרטים למערער?
       
       4. האם קיימים בלשכות מינהל האוכלוסין טפסים או חוזרים הכוללים פרטים אלה?
       
תשובת סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
1. ההגדרה "מוצא פלסטיני" היא כל מי שהינו או היה בעבר, בעל מספר זהות פלסטיני. 
       
       2-3. מי שמבקש לערער, מגיש את הערעור בלשכה, תוך ציון האסמכתאות לערעור שלו. 
       
       4. אין טפסים מיוחדים לכך, שכן כל אחד יכול לערער, אך ורק לפי נסיבותיו והעובדות הרלוונטיות לגביו.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       והאחרון, חבר הכנסת ואסל טאהא, שאילתא מס' 590; גם הוא לא נמצא כאן - לפרוטוקול.
       
590. מצבה של המועצה המקומית כפר-ראמה
       
חבר הכנסת ואסל טאהא שאל את שר הפנים
       ביום ח' באב התשס"ג (6 באוגוסט 2003):
       
       חברי המועצה המקומית כפר-ראמה טוענים, כי היא לעומתית ולכן היא אינה פועלת כראוי, כי העובדים לא קיבלו משכורות זה עשרה חודשים, כי אחוזי הגבייה נמוכים, כי זה שנים לא שולמו קופות פנסיה, כי כספים מוצאים על יועצים משפטיים בשל חובות לקבלנים, וכי מפתחות העירייה נמצאים בידי העובדים זמן רב כמחאה.
       
       רצוני לשאול:
       
       1. האם הידיעות נכונות? 
       
       2. אם כן – מה ייעשה בנדון?
       
תשובת סגן שר הפנים ויקטור בריילובסקי:
(לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)
       
       1. המצב בכפר-ראמה אכן חמור.
       
       2. הרשות התחייבה לבצע תוכנית הבראה ולא ביצעה. הרשות קונה מים מ"מקורות", ואינה גובה מהתושבים בגין שימוש במים. ברשות מועסקים עובדים רבים מעל התקן ועובדים שאינם נחוצים כלל. הרשות אינה גובה ארנונה מן התושבים. הרשות ביצעה עבודות ללא מכרזים, ללא פיקוח. קבלנים וספקי שירותים משלישים את דרישות התשלום במעמד צד אחד בבית-משפט. נוסף על כל אלו, הניהול הפיננסי נערך בערפל ובעמימות שיטתית מחושבת היטב, דבר המאפשר לחלק מן הכספים להיעלם ללא תיעוד.
       
       משרד הפנים העמיד לרשות הרשות המקומית את כל הכסף המגיע לה.
       
       משרד הפנים מפעיל במקום חשב מלווה, איש מקצוע שהיה שנים גזבר העיר נצרת-עילית.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה רבה לסגן שר הפנים על תשובתו. אנחנו התקדמנו מהר מאוד עם סדר השאילתות, לכן אנחנו ניתן הנחה של דקה-שתיים לשר המשפטים על מנת שיגיע לכאן, כי באמת השאילתות לקחו פחות זמן מכפי שתוכנן.

הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24) 
(תיקון), התשס"ד-2003
       [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/63).]
(קריאה ראשונה)

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       הנושא הבא שלנו, אני אכריז עליו בינתיים, הוא הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24) (תיקון), התשס"ד-2003, קריאה ראשונה. יציג את ההצעה, כפי שאמרתי, שר המשפטים, שנמסר לי שהוא בדרך לכאן. הנה הוא כבר אתנו. שר המשפטים חבר הכנסת יוסף טומי לפיד יציג את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24), בבקשה.
       
שר המשפטים יוסף לפיד:
       
       אדוני היושב-ראש, מדובר בהצעת חוק ההוצאה לפועל, שבאה לפשט את התהליכים של הוצאה לפועל עד 50,000 שקל, והיא מקובלת על כל המשפטנים, ואני חושב שעל כל הפוליטיקאים. זה איננו חוק שנוי במחלוקת. מדובר בסך הכול בכך שהחוק כפי שהוא אושר היה אמור להיכנס לתוקף פרקטי בימים הקרובים, אבל כל מערכת המחשוב עדיין לא מוכנה, והממשלה החליטה להאריך את השהות עד להפעלת החוק ב-1 בינואר 2005, ואני גם מבטיח שאם נצליח להתקין את כל מערכות המחשוב, נקדים את התאריך. אני אודה מאוד לכנסת אם היא תאשר את הצעת החוק.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני מודה מאוד לשר המשפטים יוסף טומי לפיד. יש כאן כמה דוברים, מכיוון שזו קריאה ראשונה. חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה הוא הראשון שבדוברים. חבר הכנסת טלב אלסאנע יבוא אחריו, אם הוא יהיה כאן; חבר הכנסת  איוב קרא לא אתנו; חבר הכנסת נסים זאב וחבר הכנסת אורי אריאל. 
       
       אני רק מזכיר, שלפי הסיכומים בין האופוזיציה לקואליציה וכלל הסיעות, בשעה 18:00 אנחנו צריכים לסיים את הישיבה. אני ארשום את כולם. דקה-שתיים לפני השעה 18:00 אנחנו נקיים את ההצבעה. בבקשה.
       
ג'מאל זחאלקה (בל"ד):
       
       מכובדי השר, מכובדי היושב-ראש, מובן שיש לשאוף למוסר תשלומים תקין, ומי שחייב צריך לשלם. אני מבין שאנשים שיש להם חובות או שלא מצליחים לגבות חובות, נאלצים לפנות להוצאה לפועל, זה דבר מובן מאליו, אבל, אדוני השר, צריך להתחשב בכך שיש מצב כלכלי קשה מאוד. גם אנשים הגונים, שרוצים לשלם את הכסף, לא מצליחים לעשות זאת לפעמים. עשרות אלפי בתי-עסק נסגרו, אנשים חייבים ולא יכולים לשלם. גם הבנקים לא נותנים להם אשראי בשביל לעשות זאת. לכן, אני חושב שיש למצוא דרכים גם לעזור לאנשים לשלם את החובות שלהם, ולא רק לעזור לאנשים שרוצים לגבות את החובות. צריך לפעול בשני הכיוונים. תודה רבה.
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       תודה לחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה. חבר הכנסת טלב אלסאנע - אינו נמצא כאן. חבר הכנסת איוב קרא - גם כן לא.  חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       - - -
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       חבר הכנסת אורי אריאל.
       

אורי יהודה אריאל (האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו):
       
       מוותר.
        
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       מוותר. שר המשפטים הוא בעל השפעה באולם הזה, כנראה.
       
נסים זאב (ש"ס):
       
       - - -
       
היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       נכון. לא הספקתי אפילו לומר תודה.
       
       הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24) (תיקון), התשס"ד-2003, קריאה ראשונה, הצבעה ידנית. מי בעד הצעת החוק - נא להרים את היד. מי נגד? מי נמנע? 
       
הצבעה 
       
בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – רוב
נגד – מיעוט
נמנעים - 1
 ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24) (תיקון), התשס"ד-2003, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה. 

היו"ר יולי-יואל אדלשטיין:
       
       אני קובע שהצעת החוק אושרה, והיא תעבור להמשך הטיפול בה בוועדת החוקה, חוק ומשפט. 
       
       חברי הכנסת, תם סדר-היום. שימו לב, מחר, יום שלישי, לא תהיה ישיבת מליאה. הישיבה הבאה - ביום רביעי, ג' בחשוון התשס"ד, 29 באוקטובר למניינם, בשעה 11:00. ישיבה זו נעולה.
       
       הישיבה ננעלה בשעה 17:42.
  

     
עמוד 50 מתוך 50

