In this task you are given a passage in Bulgarian as the input content. You are expected to generate a suitable title for the passage which accurately summarizes the contents of the passage. The input is provided in the form of a long passage comprising of multiple sentences. The output should be restricted to a maximum of 20 words which describe the passage and its contents. The output can include words from the passage.

[Q]: Content:Пазарджик Младежки дом Пазарджик стартира гласуването за връчването на Златен знак на Младежки дом. Номинираните личности са обявени след процедура по набиране на Номинации за носител на Златния знак на Младежки дом Пазарджик  за 2016 година. Знакът се присъжда  на личност, допринесла за развитието, утвърждаването и популяризирането на Младежкия дом. Тази година  са номинирани следните личности (по азбучен ред): Борис Ганчев – художествен ръководител и хореограф на ПТС „Чавдар“ от 1979 до 2015 година.  35 години работи неуморно за утвърждаване  на  „Чавдар“ като един от най-успешните любителски танцови състави в България. Дечо Илиев  –   дългогодишен работник на Младежки дом Пазарджик. Основател на Forty Radio – онлайн радио на Дома. Разработва програмната схема на радиото и обучава млади хора за водещи на различните предавания. Елена Тоткова – преподавател в ОУ „Св. Климент Охридски“. Дългогодишен сътрудник на Младежки дом  Пазарджик за приобщаването и включването на ученици от ОУ „Св. Климент Охридски“ в инициативи и културни и  иновативни форми на образование  на Дома. Мария Дъбова  – журналист, в. „Знаме“. Отразява събитията и инициативите на Младежки дом от много години. Популяризира дейностите на Дома с коректно отношение и внимание към фактите. Станимир Стоилов – доброволец на Младежки дом Пазарджик. Работи активно за подготовката и реализацията на инициативи, форуми, фестивали и конкурси на Младежки дом Пазарджик по време на обучението си в ЕГ „Бертолт Брехт“. Като студент във Великобритания сътрудничи за успешното развитие на международните културни връзки на Дома. Гласуването ще се извърши онлайн в периода от 10.00 часа на 1 април до 10.00 часа на  12 април на сайта на Младежки дом Пазарджик www.mdompazardjik.com . Връчването на знака ще стане на церемония по време на Годишния концерт на ПТС „Чудесия“ на 13 април 2017 година от 19.00 часа на Площад „К.Величков“. Знакът се връчва  всяка година през месец април за рождения ден на Младежкия дом. Присъжда се на личност, допринесла за развитието, утвърждаването и популяризирането на Младежкия дом; за финансовото подпомагане на дейността на Дома; за подобряване условията на работа в Дома и подобряване на материалната база през изминалия едногодишен период. Номинирани личности, спечелили веднъж Златния знак, не участват в следващо гласуване. Носители на знака в предходните години: Таня Димитрова, Стоян Караджов, Спас Крайнин  и Нишан Бъздигян. Коментари
[A]: Младежкият дом обяви номинациите си за „Златен знак“


[Q]: Content:Снимка: Bloomberg TV Bulgaria От няколко години благодарение на натрупаните данни за купувачите американската търговска верига Target може да прогнозира в детайли социалния живот на тинейджърите, дори да предвиди бременността на момичетата само чрез сравняване на информацията за навиците за покупки в огромната база данни на своите компютри. Т. нар. Big Data (термин за масиви от данни, които са толкова огромни и комплексни, че трудно могат да се обработват с традиционни приложения) променят света на икономиката, обществото, администрацията, медиите. Комуникационните и компютърни технологии непрекъснато се развиват и усъвършенстват и това се отразява както на бизнеса, така и на потребителите, като модифицират моделите за поведение и трансформират съществуващата управленска култура. „Търговията на дребно е един от многото примери, в които може да видим как данните могат да подпомага бизнеса. Основно големите вериги събират данни за въздействията, които да предприемат по отношение на пазара, като цени, намаления, промоции, позициониране на продукта. Днес все повече малки и средни компании започват да притежават такива данни. Всяка компания, която има касови апарати, събира поне исторически данни за продажбите. Тези данни в комбинация с подходящи аналитични решения може да помогнат за прогнозиране на търсенето. Така може да се оптимизират поръчките, складовите наличности и самите действия на търговците“, поясни в технологичното шоу UpDate на Bloomberg TV Bulgaria Александър Ефремов, един от основателите на Data Science Society и съосновател на компанията за анализ A4E.  Според конкретното приложение една подобна услуга за анализ на данни може да струва около 50 долара на месец, като тази услуга би се изплатила едва за няколко дни, като се има предвид, че се намаляват загубите и пропуснатите ползи на база анализа на историческите данни, конкретизира Ефремов, който има над 18 години опит в т. нар. data science в сферата на горивата, сателитните комуникации, търговията, кредитните модели, маркетинга и IoT. сегментът Big Data ще расте 6 пъти по-бързо от IT пазара като цяло. По думите му българският бизнес вече се събужда за тази възможност и постепенно започва да търси подобни услуги. „Но има и много бизнеси, които са в процес на осъзнаване, че имат проблеми, които могат да се решат с помощта на данните“, каза още специалистът.  Според прогноза на IDC, публикувана през 2015 г., пазарът на технологии и услуги в областта на “големите данни” ще расте средно с 26,4% годишно и към 2018 г. ще достигне 41,5 млрд. долара. Така на практика сегментът Big Data ще расте 6 пъти по-бързо от IT пазара като цяло. Но пък и самият свят става все по-свързан с помощта на компютри, като имаме предвид не само хората, но и многобройни обекти. Всичко това се случва благодарение на т. нар. „Интернет на нещата“ (IoT) – устройства, които са свързани помежду си и в мрежата и които в момента са над 8,5 млрд. броя, а към 2020 г. ще надхвърлят 20 млрд. броя, каза още Ефремов. Например уличните лампи в Бирмингам разполагат със сензори, които изпращат информация за състоянието на облаците в града, за да се осигури хиперлокално прогнозиране на времето. В Норвегия пък повече от 40 000 автобусни спирки публикуват данни в Twitter, като пътуващите могат да оставят съобщения за своя опит и преживяване. Примерът с ламите в Бирмингам според Ефремов е добра илюстрация за това, че когато ползваме данни на глобално ниво, се оказва, че може да решаваме задачи, за които не сме и предполагали. Така например началната основна функция на сензорите в лампите бе да включват осветлението, когато стане тъмно и засекат движение, но  вече може дори да предсказват времето и атмосферните условия.  Но обемът данни нараства непропорционално на разходите за IT. Всяка година обемът на съхраняваната информация нараства с 40%, докато глобалните разходи за IT растат с по-малко от 5%. Друг интересен факт пък е, американските компании от 15 сектора (от общо 17 сектора на икономиката) разполагат с обеми от данни, които са по-големи от тези на библиотеката на Конгреса на САЩ. Всичко това може да представлява ако не заплаха, то поне голямо предизвикателство.  Каква по-конкретно е „тъмната страна“ на монетата – какви са заплахите от т. нар. Big Data и как да се предпазим – вижте в целия материал на UpDate.   Изминали издания на UpDate гледайте тук. Следете UpDate и във Facebook.
[A]: Big Data като Big Success:: Investor.bg


[Q]: Content:Болниците могат да си поискат от Надзорния съвет на здравната каса парите, похарчени за купуването на четци за пръсти. Това обясни пред Дарик Асен Георгиев, адвокат на една от организациите, атакували пръстовата идентификация в съда – Федерация „Български пациентски форум”. За да се реализира идеята на бившия здравен министър Петър Москов за регистрация в болници посредством пръст, всяка болница трябваше да купи необходимия брой четци за пръсти, чиято единична цена бе 239 лв. без ДДС.Окончателно: Без пръстов отпечатък в болницитеБолниците могат да попитат Надзорния съвет на здравната каса какво да правят със закупените четци за пръсти или да си поискат парите, похарчени за тях, информира Асен Георгиев.Преди ден Върховният административен съд със свое решение изпрати системата за пръстова идентификация, въведена от бившия здравен министър на Петър Москов, в историята. Само софтуерът за новата регистрационна система струваше на здравната каса 476 000 лева, а общата й стойност костваше на болниците около 4 млн. лв.Георгиев припомни, че миналата година надзорният съвет на касата взе решение да не плаща на болниците за лекувани от тях пациенти, ако те не са си купили четци за пръсти.Болниците какво могат да направят сега? Да си искат парите от Надзорния съвет за тези устройства, които ги принудиха да купят. Тъй като в решението на Надзорния съвет беше записано, че ако не си купят такива устройства, тогава няма да им бъде плащано и няма да сключат договори. Да си искат парите за устройствата от Надзорния съвет. Или пък, ако имат отказ от заплащане по тази причина, също могат да си искат парите, каза той. НЗОК: Нулев икономически ефект от въвеждане на пръстов отпечатък в болницитеНе е ясно обаче какво ще стане с парите на Здравната каса, похарчени за софтуерната система. Тъй като в Закона за бюджета на касата изобщо нямало суми, предвидени за подобни разходи, софтуерът бил закупен чрез перо Инвестиционни разходи. Асен Георгиев допълни, че допуска да е останала в миналото „арогантната практика”, въведена и прилагана от бившия министър Москов – когато съдът отмени дадено решение, то да бъде възпроизведено отново в друг акт, под друго име или под друг номер.
[A]:
Адвокат: Болниците могат да си искат от НЗОК парите за четците за пръсти - България