IPA: [nɐˈukɐ]

нау́ка (naúka) 女性 非有生 (生格 нау́ки, 複数主格 нау́ки, 複数生格 нау́к, 形容詞 науко́вий)
科学。 когніти́вна нау́ка ― kohnitývna naúka ― 認知科学
когніти́вна нау́ка ― kohnitývna naúka ― 認知科学
науко́вий (naukóvyj)
науко́вець 男性 (naukóvecʹ)
науко́вість 女性 (naukóvistʹ)
Bilodid, I. K., editor (1970–1980), “наука”, in Словник української мови: в 11 томах [ウクライナ語辞書: 全11巻], キエフ: Naukova Dumka
наука in Горох (Словозміна) [Horokh (Inflection)] (ウクライナ語)
IPA: /nǎuka/
分綴: на‧у‧ка
на̀ука 女性 (ラテン文字 nàuka)
(ボスニア, セルビア, モンテネグロ) 科学。
クロアチアでは znȁnōst がより一般的に用いられる。
на́учан
スラヴ祖語 *nauka
IPA: [nɐˈukə]
分綴: на‧у‧ка
нау́ка (naúka) 女性 (形容詞 нау́чен)
科学。
науча́вам 不完了体 (naučávam) / нау́ча 完了体 (naúča)
наука in Rečnik na bǎlgarskija ezik (Institut za bǎlgarski ezik)
наука in Rečnik na bǎlgarskija ezik (Čitanka.Info)
スラヴ祖語 *nauka
IPA: [ˈnauka]

наука (nauka) 女性 (形容詞 научен)
科学。
наука in Makedonisch Info (germansko-makedonski rečnik, makedonsko-germanski rečnik)
スラヴ祖語 *nauka
IPA: [nɐˈukə]

カナ表記例:「ナウカ」
分綴: на‧у‧ка
нау́ка • (naúka) 女性 非有生 (生格 нау́ки, 複数主格 нау́ки, 複数生格 нау́к, 形容詞 нау́чный)
科学。 Он занима́ется нау́кой.On zanimájetsja naúkoj.彼は科学に取り組んでいる。 Верну́вшись в Ленингра́д, он с голово́й ушёл в нау́ку.Vernúvšisʹ v Leningrád, on s golovój ušól v naúku.レニングラードに戻って、彼は科学に没頭した。 по нау́ке ― po naúke ― 科学的に акаде́мия нау́к ― akadémija naúk ― 科学アカデミー вычисли́тельная нау́ка ― vyčislítelʹnaja naúka ― 計算科学 гуманита́рная нау́ка ― gumanitárnaja naúka ― 人文科学 до́ктор нау́к ― dóktor naúk ― 博士 есте́ственная нау́ка ― jestéstvennaja naúka ― 自然科学 кандида́т нау́к ― kandidát naúk ― 博士候補 обще́ственная нау́ка ― obščéstvennaja naúka ― 社会科学 о́трасль нау́ки ― ótraslʹ naúki ― 科学分野 прикладна́я нау́ка ― prikladnája naúka ― 応用科学 социа́льная нау́ка ― sociálʹnaja naúka ― 社会科学 техни́ческая нау́ка ― texníčeskaja naúka ― 工学 то́чная нау́ка ― tóčnaja naúka ― 精密科学
Он занима́ется нау́кой.On zanimájetsja naúkoj.彼は科学に取り組んでいる。
Верну́вшись в Ленингра́д, он с голово́й ушёл в нау́ку.Vernúvšisʹ v Leningrád, on s golovój ušól v naúku.レニングラードに戻って、彼は科学に没頭した。
по нау́ке ― po naúke ― 科学的に
акаде́мия нау́к ― akadémija naúk ― 科学アカデミー
вычисли́тельная нау́ка ― vyčislítelʹnaja naúka ― 計算科学
гуманита́рная нау́ка ― gumanitárnaja naúka ― 人文科学
до́ктор нау́к ― dóktor naúk ― 博士
есте́ственная нау́ка ― jestéstvennaja naúka ― 自然科学
кандида́т нау́к ― kandidát naúk ― 博士候補
обще́ственная нау́ка ― obščéstvennaja naúka ― 社会科学
о́трасль нау́ки ― ótraslʹ naúki ― 科学分野
прикладна́я нау́ка ― prikladnája naúka ― 応用科学
социа́льная нау́ка ― sociálʹnaja naúka ― 社会科学
техни́ческая нау́ка ― texníčeskaja naúka ― 工学
то́чная нау́ка ― tóčnaja naúka ― 精密科学
技術。
(廃語, 比喩) 教訓。
(語義2): зна́ние 中性 (znánije), уме́ние 中性 (uménije)
(語義3): уро́к 男性 (urók)
(語義1): а̀нтинау́ка 女性 (àntinaúka), ква̀зинау́ка 女性 (kvàzinaúka), лженау́ка 女性 (lženaúka), па̀ранау́ка 女性 (pàranaúka), псевдона́ука 女性 (psevdonáuka)
(語義1): естествозна́ние 中性 (jestestvoznánije); антрополо́гия 女性 (antropológija), археоло́гия 女性 (arxeológija), астроно́мия 女性 (astronómija), биоло́гия 女性 (biológija), геоло́гия 女性 (geológija), исто́рия 女性 (istórija), культуроло́гия 女性 (kulʹturológija), лингви́стика 女性 (lingvístika), ло́гика 女性 (lógika), матема́тика 女性 (matemátika), медици́на 女性 (medicína), палеонтоло́гия 女性 (paleontológija), психоло́гия 女性 (psixológija), социоло́гия 女性 (sociológija), фи́зика 女性 (fízika), физиоло́гия 女性 (fiziológija), филоло́гия 女性 (filológija), филосо́фия 女性 (filosófija), хи́мия 女性 (xímija), этногра́фия 女性 (etnográfija), этноло́гия 女性 (etnológija); на̀нонау́ка 女性 (nànonaúka), нѐйронау́ка 女性 (nèjronaúka), технонау́ка 女性 (texnonaúka)
名詞:
мѐтанау́ка 女性 (mètanaúka)
наукизация 女性 (naukizacija)
нау́чность 女性 (naúčnostʹ)
形容詞:
наукообра́зный (naukoobráznyj)
нау́чный (naúčnyj)
動詞:
науча́ть 不完了体 (naučátʹ)
Анука, Кануа, Куана, Накуа
нанка
Vasmer, Max (1964–1973), “наука”, in Этимологический словарь русского языка [ロシア語語源辞書] (ロシア語), translated from German and supplemented by Oleg Trubachyov, モスクワ: Progress