hpprc/jawiki-wiktionary huggingface dataset:
arány も参照。
IPA(?): /ˈɒrɒɲ/

分綴: hu‧arany
ウゴル祖語 *θarańa「金、銅」 より。より早い時期には *sarańa 。
コミ・ジリエーン語 зарни (zarni)「gold」
マンシ語 тарань (taranʹ)
ハンティ語 лорня̆ (lornâ̆)
ウゴル祖語の単語はおそらくイラン語群に語源を持つ借用語。
アヴェスタ語 𐬰𐬀𐬭𐬀𐬦𐬀 (zarańa)
古代ペルシア語 𐎭𐎼𐎴𐎹 (d-r-n-y)
ペルシア語 زر「金」
arany (比較級 aranyabb, 最上級 legaranyabb)
金の、金色の、黄金色の。
arany (複数・主格 aranyak)
(元素, 金属) 金、黄金。(元素記号: Au)
(通貨) 金貨。 類義語: aranyérme, aranypénz, dukát
金メダル。 類義語: aranyérem
名字としての Arany (例: János Arany) の対格は Aranyt 。(普通名詞の形は aranyat)
単数所有形の1人称単数形は「(私の)愛する人」「ダーリン」「愛しい人」といった意味の呼びかけのときは例外的に aranyom 。(そうでない場合 aranyam)
aranyos
aranyoz
(この項目で始まるもの):
aranyárfolyam
aranyásó
aranybánya
aranyér
aranyérem
aranyérme
aranyeső
aranyfürt
Aranyfürtöcske
aranyfüst
aranygaluska
aranyhal
aranyhörcsög
aranykereslet
aranykor
aranylakodalom
aranylánc
aranyláz
aranymetszés
aranyóra
aranypénz
aranyrigó
aranyrög
aranysakál
aranytartalék
aranytermelés
(この項目で終わるもの):
csapatarany
fazonarany
fehérarany
kupaarany
nyersarany
óarany
rézarany
rúdarany
sárarany
színarany
termésarany
tömbarany
hallgatni arany
ki korán kel, aranyat lel
nem mind arany, ami fénylik
(前の元素) platina
(次の元素) higany
arany in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
arany in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (’A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2022)
arányos も参照。
arany + -os
IPA: /ˈɒrɒɲoʃ/

分綴: ara‧nyos
aranyos (比較級 aranyosabb, 最上級 legaranyosabb)
かわいい
arany + érem
IPA: /ˈɒrɒɲeːrɛm/
分綴: arany‧érem
aranyérem (複数・主格 aranyérmek)
金メダル
medal
メダル
中期フランス語 medaille, medale < イタリア語 medaglia < 後期ラテン語 medalia
enPR: mĕdʹ-əl, IPA: /ˈmɛdəl/, X-SAMPA: /"mEd@l/ (AU) IPA: [ˈmeɾ.ɫ̩], X-SAMPA: ["me4.5] 同音異義語: meddle, metal, mettle (イギリス英語) IPA: [ˈmɛd.ɫ̩], X-SAMPA: ["mEd.5] 同音異義語: meddle (アメリカ英語) IPA: [ˈmɛɾ.ɫ̩], X-SAMPA: ["mE4.5] 同音異義語: meddle, metal, mettle
(AU) IPA: [ˈmeɾ.ɫ̩], X-SAMPA: ["me4.5]
同音異義語: meddle, metal, mettle
(イギリス英語) IPA: [ˈmɛd.ɫ̩], X-SAMPA: ["mEd.5]

同音異義語: meddle
(アメリカ英語) IPA: [ˈmɛɾ.ɫ̩], X-SAMPA: ["mE4.5]
同音異義語: meddle, metal, mettle
押韻: -ɛdəl
medal (複数 medals)
メダル、勲章、記章
gold medal
silver medal
bronze medal
medallic
medallion
medallist
medallurgy
medalet
medal (三単現: medals, 現在分詞: medaling 又は medalling, 過去形: medaled 又は medalled, 過去分詞: medaled 又は medalled )
メダルを獲得する
lamed
medal
madの第三人称単数所有格
フランス語 médaille
IPA: /ˈmɛdal/
medal 男性
medal
medalowy
érem
serの直説法不完全第一人称複数形
IPA: /ˈeːrɛm/
分綴: érem
érem (複数・主格 érmek)
メダル
aranyérem
ezüstérem
arany + füst
IPA: /ˈɒrɒɲfyʃt/
分綴: arany‧füst
aranyfüst (複数・主格 aranyfüstök)
金箔
ゲルマン祖語 *smoke, nebulous air < 印欧祖語 *to smoke; a smoke
smoca
煙
smocian
fust も参照。
IPA(?): /ˈfyʃt/
分綴: füst
ウゴル祖語 *pičɜ (“煙”)
füst (複数・主格 füstök)
煙
füstike
füstöl
füstölög
füstös
aranyfüst
füstbomba
füstfelhő
füstgáz
füstíz
füstjel
füstjelző
füstkarika
füstoszlop
füstszag
Aranyhal も参照。
IPA(?): /ˈɒrɒɲɦɒl/
分綴: arany‧hal
arany + hal
aranyhal (複数・主格 aranyhalak)
金魚。
aranyhal in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
aranyhal in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (’A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2022)
arany + hörcsög
IPA: /ˈɒrɒɲhørʧøɡ/
分綴: arany‧hör‧csög
aranyhörcsög (複数・主格 aranyhörcsögök)
ゴールデンハムスター
szíriai aranyhörcsög
スラヴ語派
IPA: /ˈhørʧøɡ/
分綴: hör‧csög
hörcsög (複数・主格 hörcsögök)
ハムスター
aranyhörcsög
mezei hörcsög
gold rush (複数 gold rushes)
ゴールドラッシュ
arany + láz
IPA: /ˈɒrɒɲlaːz/
分綴: arany‧láz
aranyláz (複数・主格 aranylázak)
ゴールドラッシュ
IPA: /ˈlaːz/
láz
熱
aranyláz
izomláz
sárgaláz
IPA(?): /ˈʃaːrɡɒlaːz/
分綴: sár‧ga‧láz
sárga + láz
sárgaláz (複数・主格 sárgalázak)
(医学) 黄熱、黒吐病。
sárgaláz in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
IPA(?): /ˈʃaːrɡɒ/
分綴: sár‧ga
sárga (比較級 sárgább, 最上級 legsárgább)
(色) 黄色い。
sárgállik
sárgás
sárgaság
sárgít
sárgul
(この項目で始まるもの):
sárgabarack
sárgadinnye
sárgaláz
sárgarépa
sárgaréz
sárgarigó
Sárga-tenger
(この項目で終わるもの):
borostyánsárga
citromsárga
kanárisárga
kankalinsárga
kénsárga
mustársárga
narancssárga
okkersárga
pitypangsárga
sáfránysárga
szalmasárga
sárga csillag
sárga lap
sárga in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
the golden ratio (不可算)
黄金比
algebraic number
algebraic integer
irrational number
IPA(?): /ˈɒrɒɲmɛt͡sːeːʃ/
分綴: arany‧met‧szés
arany + metszés
aranymetszés (複数・主格 aranymetszések)
(数学) 黄金比。
aranymetszés in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
aranymetszés in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (’A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2022)
arany も参照。
IPA(?): /ˈɒraːɲ/

分綴: arány
arányoz からの逆成語。
arány (複数・主格 arányok)
比、比率、割合、比例、縮小比、縮尺。
aránylag
aránylik
arányos
aránytalan
arányú
arány in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
arány in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (’A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2022)
aranyos も参照。
arány + -os
IPA: /ˈɒraːɲoʃ/

分綴: ará‧nyos
arányos (比較級 arányosabb, 最上級 legarányosabb)
比例した
aránytalan
IPA(?): /ˈnɒrɒnt͡ʃʃaːrɡɒ/
分綴: na‧rancs‧sár‧ga
narancs (“オレンジ”) + sárga (“黄色”)
narancssárga (比較級 narancssárgább, 最上級 legnarancssárgább)
オレンジ色の、橙色の。
narancssárga in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
IPA: /ˈnɒrɒntʃ/
分綴: na‧rancs
イタリア語 narancia < スペイン語 naranja < アラビア語 نارنج (nāranj) < ペルシア語 نارنگ (nārang) < サンスクリット नारङ्ग (nāraṅga, “オレンジの樹”)
narancs (複数・主格 narancsok)
(果実) オレンジ、蜜柑。
(色) オレンジ色。
narancsos
narancsbőr
narancsdzsem
narancsfa
narancshéj
narancslé
narancssárga
narancsszín
narancsszínű
vérnarancs
narancs in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
cellulite (不可算)
セルライト
cellula + -ite
cellulite 女性 (複数形: celluliti )
セルライト
蜂窩織炎、フレグモーネ
cellulitico
cellulitis (可算 及び 不可算; 複数 cellulitides)
蜂窩織炎、フレグモーネ
IPA(?): /ˈnɒrɒnd͡ʒbøːr/
分綴: na‧rancs‧bőr
narancs + bőr
ドイツ語 Orangenhaut
オランダ語 sinaasappelhuid
カタルーニャ語 pell de taronja
narancsbőr (複数・主格 narancsbőrök)
セルライト、セリュライト。
cellulit
古英語 leþer < ゲルマン祖語 *leþran < ガリア語 *letrom < 前ケルト語 *péltrom < 印欧祖語 *pel-

押韻: -ɛðə(r)
leather (可算 及び 不可算; 複数 leathers)
鞣革。
革製品。
chagrin, cordovan, cordwain, galuchat, maroquin, morocco, morocco leather, shagreen, sharkskin
leatherette
leathern
leathery
hell-for-leather
leatherback
leatherhead
leatherjacket/leather jacket
leather-lunged
wash-leather
leather (比較形なし)
革製の。
leather (三単現: leathers, 現在分詞: leathering, 過去形: leathered, 過去分詞: leathered )
革を張る。
(革鞭で)打つ。
haltere
lethera
Tar Heel
bor 、 Bor 、 Bor. 、 BOR 、 bór 、 bòr 、 bör 、 bør 、 bœr 、 bōr 、および boŗ も参照。
IPA(?): /ˈbøːr/

ウラル祖語 *pere より
bőr (複数・主格 bőrök)
皮膚、肌、皮。
革、皮革。
bőrke
bőröcske
bőrödzik
bőrönd
bőrös
bőröz
bőrű
(この項目で始まるもの):
bőrápolás, bőrápoló
bőrbaj
bőrbántalom
bőrbetegség
bőrcipő
bőrcsizma
bőrdzseki
bőregér
bőrfertőzés
bőrgarnitúra
bőrgomba
bőrgyár, bőrgyártás
bőrgyógyász, bőrgyógyászat
bőrgyulladás
bőrhártya
bőripar
bőrkabát
bőrkeményedés
bőrkereskedés
bőrkesztyű
bőrkiütés
bőrkötés, bőrkötő
bőrláda
bőrlebeny
bőrlégzés
bőrtalp
bőrtüsző
(この項目で終わるもの):
juhbőr
kígyóbőr
marhabőr
műbőr
narancsbőr
velúrbőr
bőrig ázik
félti a bőrét
még a bőre alatt is pénz van
ne igyál előre a medve bőrére
nem fér a bőrébe(n)
bőr in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
bőr in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (’A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2022)
dermatology + -ist
Der*mat-o*lo-gist

DER-maht-o-lo-jist
dermatologist (複数 dermatologists)
皮膚科医
dermatological
dermatology
古典ギリシア語 δέρμα (derma) + -logy
dermatology (可算 及び 不可算; 複数 dermatologies)
皮膚科学
dermatological
dermatologist
IPA(?): [ˈðe̞rma]
δέρμα 中性(dérma) (複数: δέρματα (dérmata))
皮。革。
δερμάτινος
επιδερμίδα 女性
δέρω (dérō)
IPA: /dér.ma/ → /ˈðer.ma/ → /ˈðer.ma/
紀元前5世紀: IPA
紀元前1世紀: IPA
4世紀: IPA
10世紀: IPA
15世紀: IPA
δέρμα (属格 δέρματος) 中性, 第3変化 (dérma)
皮膚。獣皮。
δερμάτινος (dermátinos)
δερμᾰτοφόρος (dermatophóros)
ὀστρᾰκόδερμος (ostrakódermos)
παχύδερμος (pakhúdermos)
→⇒ 英語: dermato-
ギリシア語: δέρμα (dérma)
dermatology + -ical
dermatological (比較級 more dermatological, 最上級 most dermatological)
皮膚科学の
dermatologic
dermatology
dermatologist
IPA(?): /ˈbøːrɟoːɟaːs/
分綴: bőr‧gyó‧gyász
bőr + gyógyász
bőrgyógyász (複数・主格 bőrgyógyászok)
皮膚科医。
bőrgyógyász in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
bőrgyógyász in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (’A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2022)
gyógy + -ász
IPA: /ˈɟoːɟaːs/
分綴: gyó‧gyász
gyógyász (複数・主格 gyógyászok)
医師、医者
gyógyászat
bőrgyógyász
gyermekgyógyász
ideggyógyász
nőgyógyász
paediatrician, pædiatrician
pediatric + -ian
(イギリス英語(容認発音:RP)) enPR: pēdĭətrĭʹshən, IPA: /piːdɪəˈtɹɪʃən/, X-SAMPA: /pi:dI@"tr\IS@n/
(イギリス英語) enPR: pē'dĭətrĭʹshn, IPA: /ˌpiːdɪəˈtɹɪʃn/, X-SAMPA: /%pi:dI@"tr\ISn/
(アメリカ英語) enPR: pē'diətrĭʹshən, IPA: /ˌpidiəˈtɻɪʃən/, X-SAMPA: /%pi:di@"tr\`IS@n/
pediatrician (複数 pediatricians)
小児科医
pædiatrist
pediatrician, pædiatrician
paediatrician (複数 paediatricians)
小児科医
pediatrician, paediatrician
pædiatrician (複数 pædiatricians)
小児科医
paediatric
pediatric (比較形なし)
小児科の
pediatrician
pediatrics
patricide
pediatric
paediatric (比較形なし)
小児科の
paediatrics
pædiatrics
古典ギリシア語 παιςの属格παιδός + -iatrics
pediatrics
小児科学
pediatric
pediatrician
patricides
pediatrics
pædiatrics
paediatrics
小児科学
pediatrics
paediatrics
pædiatrics
小児科学
gyermek + gyógyász
IPA: /ˈɟɛrmɛkɟoːɟaːs/
分綴: gyer‧mek‧gyó‧gyász
gyermekgyógyász (複数・主格 gyermekgyógyászok)
小児科医
gyerek
IPA(?): /ˈɟɛrmɛk/

分綴: gyer‧mek
語源不明。おそらくチュヴァシ系テュルク諸語 からの借用語。
gyermek (複数・主格 gyermekek)
(正式・堅, 上品な表現) 子供。
日常的な使用では別形 gyerek が、文体的に中立であるとみなされているためより広く一般的に使われる傾向にあります。gyermek は通常、法的文書あるいは行政文書、医学文献といったような公的な状況で使用されます。それが口語で使用される場合は、たいてい愛情あるいは懐かしみがこもった雰囲気を持たせています。
gyermekcse
gyermekded
gyermekenként
gyermekes
gyermeki
gyermektelen
gyermeteg
gyermekcipő
gyermekdal
gyermekgyógyász
gyermekgyógyászat
gyermekláncfű
gyermeknyelv
gyermekorvos
gyermekotthon
gyermekruházat
gyermekülés
gyermekvédelem
kisgyermek
gyermek in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
IPA(?): /ˈɟɛrɛk/

分綴: gye‧rek
gyermek の口語体の別形
gyerek (複数・主格 gyerekek)
子供、子(息子や娘)。
gyerekes
cseregyerek
csodagyerek
diákgyerek
fenegyerek
fiúgyerek
gyerekarcú
gyerekasszony
gyerekbőség
gyerekcipő
gyerekcsapat
gyerekcsíny
gyerekcsoport
gyerekdal
gyerekgondozó
gyerekjáték
gyereknagyságú
gyereknevelés
gyereknyelv
gyereksírás
gyerekszék
gyerekszoba
ikergyerek
keresztgyerek
kisgyerek
leánygyerek
mostohagyerek
munkásgyerek
parasztgyerek
szerelemgyerek
utcagyerek
zabigyerek
gyerek 、および一部の gyermek in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
gyerek + cipő
IPA: /ˈɟɛrɛkʦipøː/
分綴: gye‧rek‧ci‧pő
gyerekcipő (複数・主格 gyerekcipők)
(履物) 子供靴。
gyermekcipő
gyerekcipőben jár
gyermek + cipő
IPA: /ˈɟɛrmɛkʦipøː/
分綴: gyer‧mek‧ci‧pő
gyermekcipő (複数・主格 gyermekcipők)
(履物) 子供靴。
gyerekcipő
cipo 、 cipó 、 ĉipo 、および Cipó も参照。
cipellőの短縮語
IPA: /ˈtsipøː/
分綴: ci‧pő
cipő (複数・主格 cipők)
(履物) 靴。
cipész
balettcipő
cipőfűző
cipőhúzó
cipőkanál
cipőtalp
gyerekcipő
gyermekcipő
hócipő
sícipő
tornacipő
IPA: /ˈtsipɛlːøː/
分綴: ci‧pel‧lő
cipellő (複数・主格 cipellők)
(履物) 靴。
cipő
sneakers
(米、アトランティック・カナダ)sneaker(スニーカー)の複数形。
Keresans
sneakers
"sneaker" の複数形
sneakers
"sneaker" の複数形
torna + cipő
IPA: /ˈtornɒtsipøː/
分綴: tor‧na‧ci‧pő
tornacipő (複数・主格 tornacipők)
(履物) スニーカー。
shoelace (複数 shoelaces)
靴紐
shoelaced
cipő + fűző
IPA: /ˈtsipøːfyːzøː/
分綴: ci‧pő‧fű‧ző
cipőfűző (複数・主格 cipőfűzők)
靴紐
cipő + húzó
IPA: /ˈtsipøːhuːzoː/
分綴: ci‧pő‧hú‧zó
cipőhúzó (複数・主格 cipőhúzók)
靴箆
cipőkanál
IPA(?): /ˈt͡sipøːkɒnaːl/
分綴: hu‧ci‧pő‧ka‧nál
cipő + kanál
cipőkanál (複数・主格 cipőkanalak)
靴箆。
cipőhúzó
cipőkanál in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
cipőkanál in Ittzés, Nóra (ed.). A magyar nyelv nagyszótára (’A Comprehensive Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 2006–2031 (work in progress; published A–ez as of 2022)
cipő + talp
IPA: /ˈtsipøːtɒlp/
分綴: ci‧pő‧talp
cipőtalp (複数・主格 cipőtalpak)
靴底
IPA(?): /ˈɟɛrɛkɛʃ/
分綴: gye‧re‧kes
gyerek + 接尾辞 "-es"
gyerekes (比較級 gyerekesebb, 最上級 leggyerekesebb)
子供っぽい。幼稚な。
子供がいる。
gyermekded
gyermeki
gyermekies
gyermeteg
gyermekes
gyerekesen
gyerekesség
neurology + 接尾辞 "-ist"

neurologist (複数 neurologists)
神経学者、神経科医
neuritis
neurological
ideg + gyógyász
IPA: /ˈidɛɡɟoːɟaːs/
分綴: ideg‧gyó‧gyász
ideggyógyász (複数・主格 ideggyógyászok)
神経科医
idegorvos
neurológus
ideg + orvos
IPA: /ˈidɛɡorvoʃ/
分綴: ideg‧or‧vos
idegorvos (複数・主格 idegorvosok)
神経科医
ideggyógyász
neurológus
IPA: /ˈnɛuroloːɡuʃ/
分綴: ne‧u‧ro‧ló‧gus
neurológus (複数・主格 neurológusok)
神経科医
ideggyógyász
idegorvos
nerve gas (複数 nerve gases)
神経ガス
nerve agent
avengers
engraves
vernages
IPA(?): /ˈidɛɡ/
分綴: ideg
ウラル祖語 *jänte (“腱、筋肉”)
マンシ語 я̄нтев (â̄ntev, “弓弦”)
フィンランド語 jänne (“腱、筋肉、弓弦”)
ハンガリー語での元々の意味は「弓弦」であった。「神経」という意味は18〜19世紀に行われたハンガリー語の改革中にフェレンツ・トルディによって導入された。
ideg (複数・主格 idegek)
(神経解剖学) 神経。
(古・廃) 弓弦、弓のつる。
(古・廃, 詩的表現) リュートの絃。
ideges
agyideg
arcideg
bolygóideg
hallóideg
idegállapot
idegbántalom
idegcsomó
idegcsoport
idegerősítő
idegfájás
ideggóc
ideggyógyász
ideggyógyászat
ideggyökér
ideggyulladás
ideghártya
idegklinika
idegkórtan
idegműködés
idegorvos
idegrángás
idegrendszer
idegroham
idegsebész
idegsejt
idegsorvadás
idegvégződés
látóideg
szaglóideg
háromosztatú ideg
járulékos ideg
közös szemmozgató ideg
nyelv-garat ideg
távolító ideg
ideg in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
IPA(?): /ˈidɛɡɛʃ/
分綴: ide‧ges
ideg + 接尾辞 "-es"
ideges (比較級 idegesebb, 最上級 legidegesebb)
神経質な。ナーバスな。
イライラする。緊張する。
(語義1):
izgul
aggódik
nyugtalan
(語義2):
dühös
feszült
ingerült
nyugodt
idegesít
idegesség
nervous system (複数 nervous systems)
神経系
systema nervosum
autonomic nervous system
central nervous system
peripheral nervous system
ideg + rendszer
IPA: /ˈidɛɡrɛntsɛr/
分綴: ideg‧rend‧szer
idegrendszer (複数・主格 idegrendszerek)
神経系
ideg + sejt
IPA: /ˈidɛɡʃɛjt/
分綴: ideg‧sejt
idegsejt (複数・主格 idegsejtek)
ニューロン、神経細胞
gynaecologist (豪、英)
gynecologist (複数 gynecologists)
(米、加)婦人科医
gynie
gynecology
gynecologist (米)
gynaecologist (複数 gynaecologists)
(英、加)婦人科医
gynie
gynaecology
gynaecology
gyneco- + -logy
(英) IPA: /ˌɡaɪnɪˈkɒlədʒi/, /ˌdʒaɪnɪˈkɒlədʒi/
(米) IPA: /ˌɡaɪnəˈkɑlədʒi/, /ˌdʒaɪnəˈkɑlədʒi/
gynecology (一般には不可算; 複数 gynecologies)
婦人科学
gynecology
gynaeco- + -logy
gynaecology (一般には不可算; 複数 gynaecologies)
婦人科学
nő + gyógyász
IPA: /ˈnøːɟoːɟaːs/
分綴: nő‧gyó‧gyász
nőgyógyász (複数・主格 nőgyógyászok)
婦人科医
IPA: /ˈorvoʃ/
分綴: or‧vos
orvos (複数・主格 orvosok)
医師
állatorvos
altatóorvos
fogorvos
idegorvos
orvosnő
orvosol
orvosság
orvostan
orvostudomány
szemorvos
fog + orvos
IPA: /ˈfoɡorvoʃ/
分綴: fog‧or‧vos
fogorvos (複数・主格 fogorvosok)
歯科医
fogász
fog + -ász
IPA: /ˈfoɡaːs/
分綴: fo‧gász
fogász (複数・主格 fogászok)
歯科医
fogorvos
fogászat
ラテン語 veterinarius < veterinum < vehiterinum < veho
veterinarian (複数 veterinarians)
獣医。
animal doctor, vet
veterinary
veterinary medicine
veterinary surgeon
vet tech
veterinary (比較級 more veterinary, 最上級 most veterinary)
獣医の、獣医学の
veterinary (複数 veterinaries)
獣医。
veterinarian, vet
veterinary surgeon (複数 veterinary surgeons)
獣医
veterinarian
állat + orvos
IPA: /ˈaːlːɒtorvoʃ/
分綴: ál‧lat‧or‧vos
állatorvos (複数・主格 állatorvosok)
獣医
állatorvosi
こんしん
【今身】今、この世に存在している体。
【懇親】1.懇ろで親しいこと。2.打ち解けて親しく交際すること。
【混信】電信・放送などで、他の発信源からの電波が混じって受信されること。
【渾身】からだ全体。全身。
IPA(?): /ˈaːlːɒt/

分綴: ál‧lat
áll + 接尾辞 "-at (名詞形成接尾辞)"
állat (複数・主格 állatok)
動物
állati
állatka
állatocska
(この項目で始まるもの):
állatbarát
állatidomár
állatkert
állatkórház
állatnév
állatorvos
állatöv
állattan
állatvilág
(この項目で終わるもの):
anyaállat
apaállat
háziállat
igásállat
kisállat
plüssállat
társállat
tenyészállat
vadállat
áll + 接尾辞 "-at (対格接尾辞)"
állat
"áll"の単数対格形。
áll + 接尾辞 "-at (使役接尾辞)"
állat
(他動詞, まれ, 古・廃) 立たせる、立たせておく。
állít
állat + -i
IPA: /ˈaːlːɒti/
分綴: ál‧la‧ti
állati (比較級 állatibb, 最上級 legállatibb)
動物の
állat + tan
IPA: /ˈaːlːɒtːɒn/
分綴: ál‧lat‧tan
állattan (複数・主格 állattanok)
動物学
zoológia
állattani
zoologia および zoología も参照。
IPA: /ˈzoːloːɡijɒ/
分綴: zo‧o‧ló‧gia
zoológia (複数・主格 zoológiák)
動物学
állattan
zoológiai
IPA(?): /ˈzooloːɡijɒji/
分綴: zo‧o‧ló‧gi‧ai
zoológia + 接尾辞 "-i"
zoológiai (比較級なし)
動物学の。
állattani
állattan + -i
IPA: /ˈaːlːɒtːɒni/
分綴: ál‧lat‧ta‧ni
állattani
動物学の
zoológiai
vad + állat
IPA(?): /ˈvɒdaːlːɒt/
分綴: vad‧ál‧lat
vadállat (複数・主格 vadállatok)
野生動物。
猟鳥、猟獣、猟の獲物。
vadállat in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
anesthesiologist (複数 anesthesiologists)
麻酔科医
anaesthetist
altató + orvos
IPA: /ˈɒltɒtoːorvoʃ/
分綴: al‧ta‧tó‧or‧vos
altatóorvos (複数・主格 altatóorvosok)
麻酔科医
sleeping pill (複数 sleeping pills)
睡眠薬
sleeping tablet
sleeping tablet (複数 sleeping tablets)
睡眠薬
orvos + nő
IPA: /ˈorvoʃnøː/
分綴: or‧vos‧nő
orvosnő (複数・主格 orvosnők)
女医
doktornő
doktor + nő
IPA: /ˈdoktornøː/
分綴: dok‧tor‧nő
doktornő (複数・主格 doktornők)
女医
orvosnő
IPA(?): /ˈnøː/

ウラル祖語 *niŋä (“女性”) より。
マンシ語 нэ̄ (nè̄)
エルジャ語 ни (ni)
nő (複数・主格 nők)
女性、女。
(口語, 所有形で) 女性のパートナー(配偶者)、女性の恋人、愛人、ガールフレンド。
(古・廃) 妻、女房、細君、主婦、人妻。 例えば nőül vesz (“女性と結婚する”) といった文で時々まだ存在します
「誰かの妻」という意味では単数所有形の3人称単数形で neje という異形があります。
(語義1):
asszony
hölgy
(語義2):
barátnő
szerető
partner
(語義3):
feleség
(語義1):
férfi
nej
nőcske
női
nőies
nős
nőtlen
(この項目で始まるもの):
nőgyógyász
nőgyűlölő
nőmozgalom
nőnem
nővér
(この項目で終わるもの):
alkirálynő
apátnő
ápolónő
atlétanő
barátnő
bárónő
bejárónő
császárnő
doktornő
elvtársnő
énekesnő
fodrásznő
grófnő
hercegnő
hősnő
írónő
istennő
jósnő
királynő
kitartott nő
költőnő
könyvtárosnő
milliomosnő
mosónő
művésznő
nevelőnő
orvosnő
óvónő
papnő
pincérnő
prófétanő
rendőrnő
riporternő
sógornő
színésznő
szolgálónő
szülésznő
tanárnő
táncosnő
tanítónő
titkárnő
tulajdonosnő
úrnő
varrónő
語源不明
(民俗的) nől
nő
(自動詞) 育つ、成長する。
(自動詞) 増える、増加する、増大する。
(語義1):
növekedik
növekszik
(語義2):
emelkedik
(語義2):
csökken
nevel
növekedik
növekszik
növel
növendék
növény
növés
növeszt
(動詞派生接頭辞を伴って):
benő
belenő
felnő
hozzánő
kinő
lenő
megnő
odanő
ránő
túlnő
IPA(?): /ˈɒsːoɲ/

分綴: asz‧szony
古ハンガリー語 achscin、axsin < アラニア語 *aχsina
オセット語 ӕхсин (æxsin, “婦人、姫”)
asszony (複数・主格 asszonyok)
既婚もしくは離婚した女性、未亡人。
成人の女性。
(口語) 妻、女房。
(正式・堅) 婦人、ご婦人方、淑女、女主人 a ház asszonya ― その家のご婦人
(語義2):
nő
hölgy
(語義3):
feleség
nej
(語義4):
úrnő
(語義2):
(古い表現) ember
férfi
asszonyi
asszonyos
asszonyság
asszonytalan
asszonynép
cigányasszony
fiatalasszony
háziasszony
javasasszony
kisasszony
menyasszony
nagyasszony
öregasszony
özvegyasszony
ténsasszony
üzletasszony
asszonyt visz a házhoz
öreg + asszony
IPA: /ˈørɛɡɒsːoɲ/
分綴: öreg‧asz‧szony
öregasszony (複数・主格 öregasszonyok)
おばあさん
özvegy + asszony
IPA: /ˈøzvɛɟɒsːoɲ/
分綴: öz‧vegy‧asz‧szony
özvegyasszony (複数・主格 özvegyasszonyok)
未亡人
özvegy
IPA: /ˈøzvɛɟ/
分綴: öz‧vegy
özvegy (複数・主格 özvegyek)
未亡人
özvegyasszony
özvegyasszony
özvegyember
szalmaözvegy
IPA(?): /ˈorvoʃol/

分綴: or‧vo‧sol
orvos + 接尾辞 "-ol (動詞形成接尾辞)"
orvosol
(他動詞, 古・廃, 文章語) 治療する。
(他動詞, 比喩的に, 正式・堅, 法律) 救済する、矯正する、改善する。
(語義1):
gyógyít
orvoslás
orvosolatlan
orvosolgat
orvosolhatatlan
orvosolható
orvosoltat
orvos + tan
IPA: /ˈorvoʃtɒn/
分綴: or‧vos‧tan
orvostan
医学
orvos + tudomány
IPA: /ˈorvoʃtudomaːɲ/
分綴: or‧vos‧tu‧do‧mány
orvostudomány (複数・主格 orvostudományok)
医学
szem + orvos
IPA: /ˈsɛmorvoʃ/
分綴: szem‧or‧vos
szemorvos (複数・主格 szemorvosok)
眼科医
szemész
szem + -ész
IPA: /ˈsɛmeːs/
分綴: sze‧mész
szemész (複数・主格 szemészek)
眼科医
szemorvos
kabur/i
被る
takojak/o
たこ焼き。
bodas de prata 女性 (複数 bodas de prata)
銀婚式
bodas de ouro, bodas de diamante
ezüst + lakodalom
IPA: /ˈɛzyʃtlɒkodɒlom/

分綴: ezüst‧la‧ko‧da‧lom
ezüstlakodalom (複数・主格 ezüstlakodalmak)
銀婚式
lakik + -o- + -dalom
IPA: /ˈlɒkodɒlom/

分綴: la‧ko‧da‧lom
lakodalom (複数・主格 lakodalmak)
結婚式
aranylakodalom
ezüstlakodalom
IPA(?): /ˈlɒkik/
分綴: hu‧la‧kik
lak + 接尾辞 "-ik"
(自動詞) 住む、定住する。 (住む場所は場所を表す格を使用する) Budapesten lakom. ― 私はブダペストに住んでいます。
(他動詞, 文章語) 住む、駐在する、いる、宿る (住む場所は対格を使用する) Ezt a házat két család lakja. ― 二家族がこの家に住んでいる。
lakás
lakatlan
lakhatatlan
lakható
lakos
lakosság
lakta
lakott
語源は確定していない。おそらく動詞 lakik (“住む”) から別れた。
lakik
(自動詞, くだけた, 古・廃) お腹一杯になるまで飲み食いする、御馳走する。
現在、一般的には jóllakik の形でのみ使われている。
eltelik
jóllakik
lakat
lakmár
lakmározik
lakozik
lakzi
lakoma
lakomázik
lakomázás
lakodalom
lakodalmi
lakodalmas
lakodalmaskodik
(動詞派生接頭辞を伴って):
belakik
ellakik
jóllakik
meglakik
IPA(?): /ˈlɒkaːʃ/

分綴: la‧kás
lakik + 接尾辞 "-ás"
lakás (複数・主格 lakások)
アパート、家、住宅
(特に bent, kint, helyben, külön などの副詞を先行して) lakikの動名詞、滞在、生活、住居。
(語義1) otthon
lakbér
lakcím
lakó
lakos
lakosság
lakásos
(この項目で始まるもの):
lakásavató
lakásbérlő
lakáscsere
lakás-előtakarékosság
lakásfelújítás
lakáshirdetés
lakáshitel
lakáskölcsön
lakáspiac
lakásriasztó
lakástextil
lakástulajdonos
lakásügy
lakásviszonyok
lakásszentelő
lakásszövetkezet
(この項目で終わるもの):
bentlakás
garzonlakás
kislakás
legénylakás
luxuslakás
magánlakás
manzárdlakás
öröklakás
panellakás
pincelakás
szuterénlakás
szükséglakás
állami lakás
helyben lakás
tanácsi lakás
összkomfortos lakás
szolgálati lakás
egyszobás, kétszobás, háromszobás
szoba-konyhás, kétszoba-konyhás
szoba-hallos, egyszoba-hallos, kétszoba-hallos
földszint/földszinti, emelet/emeleti, erkély/erkélyes
bérlés/bérlő, kiadás/kiadó
vásárlás, foglaló, előleg
lakás in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
IPA(?): /ˈlɒkoʃ/
分綴: la‧kos
lakik + 接尾辞 "-os"
lakos (複数・主格 lakosok)
住民。
(略語) l.
lakosság
lakosú
IPA(?): /ˈlɒkoʃːaːɡ/
分綴: la‧kos‧ság
lakos + 接尾辞 "-ság"
lakosság (複数・主格 lakosságok)
人口。
lakossági
Lak 、 lák 、および łąk も参照。
lak 中性 (lak-s, lök)
シーツ
lak
lekaの過去第一人称単数形
lekaの過去第三人称単数形
押韻: -ɑk
lak 男性, 女性, 中性
ラッカー
lak
lakkenの現在第一人称単数形
alk, kal
スラヴ祖語 *lьgъkъ
IPA: /lâk/
lȁk (キリル文字 ла̏к)
簡単な
軽い
lȁgan
ドイツ語 Lack < イタリア語 lacca
IPA: /lâk/
lȁk 男性
ラッカー
lak 男性
ラッカー
lakovat
lakýrník
IPA: /lak/, [lɑɡ̊]
lak 通性, 中性 (限定単数 lakken, 又は lakket, 非限定複数 lakker, 限定複数 lakkerne)
ラッカー
フィンウゴル祖語 *屋根
IPA: /ˈlɒk/

分綴: lak
lak (複数・主格 lakok)
住居、住宅
lakcím
lakik
lakocska
remetelak
lakos
lak (複数 lake)
歯
lakseのrafsi
ベンガル語
lak
10万。十万。
ラテン語 lacus < 印欧祖語 *lake, pool
lak 男性
lake
IPA(?): /ˈɛzyʃt/
分綴: ezüst
ペルム祖語 *ɛzwɛś からの借用語。
コミ・ペルミャク語 эзысь (ezysʹ)
ウドムルト語 азвесь (azvesʹ)
オセット語 ӕвзист (ævzist)
ezüst (複数・主格 ezüstök)
銀。(元素記号: Ag)
銀製品、銀食器、銀製のカトラリー。
ezüstös
ezüst-bromid
ezüstérem
ezüst-jodát
ezüst-jodid
ezüst-klorát
ezüst-klorid
ezüst-kromát
ezüstlakodalom
ezüst-nitrát
ezüst-oxid
ezüst-szulfid
ezüstszürke
ezüst-tiocianát
(前の元素) palládium
(次の元素) kadmium
ezüst in Bárczi, Géza and László Országh. A magyar nyelv értelmező szótára (’The Explanatory Dictionary of the Hungarian Language’). ブダペスト: Akadémiai Kiadó, 1959–1962. 第5版, 1992: →ISBN
ezüst + érem
IPA: /ˈɛzyʃteːrɛm/
分綴: ezüst‧é‧rem
ezüstérem (複数・主格 ezüstéremek)
銀メダル
hopea + häät
分綴: ho‧pe‧a‧häät
hopeahäät
銀婚式
Silber + Hochzeit
IPA: /ˈzɪlbɐˌhɔxtsaɪ̯t/
Silberhochzeit 女性 (属格Silberhochzeit, 複数形 Silberhochzeiten)
銀婚式
Goldhochzeit 女性