Kantatie 45
Kantatie 45 on Helsingistä Tuusulan kautta Hyvinkäälle kulkeva kantatie. Tien pituus on noin 51 kilometriä.
Tie alkaa Helsingistä Erottajalta ja kulkee valtateiden 4 ja 7 kanssa Sörnäisiin. Sörnäisissä tie erkanee kohti Käpylää. Sörnäisten ja Käpylän välinen osuus tunnetaan Mäkelänkatuna. Tie muuttuu Käpylässä moottoritieksi, jonka nimi on Tuusulanväylä. Moottoritie kulkee Vantaan kautta ja päättyy noin viisi kilometriä Tuusulan kuntakeskuksen Hyrylän eteläpuolella. Siitä eteenpäin, Hyrylässä olevaan kiertoliittymään saakka Tuusulanväylä jatkuu kaksiajorataisena sekaliikennetienä. Hyrylässä olevasta kiertoliittymästä kantatie jatkuu edelleen Hämeentie-nimisenä yksiajorataisena tienä Nurmijärven Nukarin kylän kautta Hyvinkäälle, jossa se liittyy valtatiehen 3 noin viisi kilometriä keskustan eteläpuolella.
Väylän pikavuoropysäkit sijaitsevat Helsingissä ja ovat nimeltään Hattulantie, Koskelantien risteys ja Kehä I:n risteys. Pysäkkejä käyttävät aamuöisin lentoaseman kautta eri puolille Suomea menevät pikavuorot.Helsingistä Vantaan lentoaseman seudun kautta Tuusulan kunnan hallinnolliseen keskukseen Hyrylään saakka Kantatie 45 tunnetaan Tuusulanväylänä, joka on moottoritie. Tuusulanväylä on merkittävin yhteys Helsinki-Vantaan lentoasemalle sekä ajoneuvomääriltään (vilkkaimmillaan n. 85 000 ajoneuvoa vuorokaudessa) toiseksi liikennöidyin Helsingin kaupungin säteittäinen sisääntuloväylä Lahdenväylän jälkeen.
Tuusulanväylä alkaa Helsingissä Käpylän kaupunginosasta Pohjolankadun ja Mäkelänkadun risteyksestä. Moottoritien ensimmäinen osuus Käpylästä Kehä III:n pohjoispuolelle Vantaan (silloisen Helsingin maalaiskunnan) Ruskeasantaan valmistui vuonna 1967. Se rakennettiin suurelta osin vanhan tien kohdalle leventämällä sitä ja muuttamalla risteykset eritasoliittymiksi. Vuonna 1992 valmistui moottoritie Ruskeasannan ja Riihikallion väliselle osuudelle, jossa se kulkee vanhan kaksikaistaisen tien, sivutieksi jääneen Vanhan Tuusulantien vierellä sen länsipuolella. Tuusulanväylän ja Kehä I:n liittymä rakennettiin uudelleen vuonna 1999, Kehä III:n liittymä vuonna 2006.
Moottoritie päättyy vähän ennen Vanhan Tuusulantien liikennevalo-ohjattua tasoristeystä Tuusulan Riihikalliossa, josta Tuusulanväylä jatkuu katumaisena liikennevalo-ohjattuna 60 km/h tienä Hyrylän keskukseen. Moottoritiellä on Käpylästä Tuomarinkylään 80 km/h:n rajoitus ja Tuomarinkylästä Riihikallioon 100 km/h:n rajoitus. Moottoritieosuuden pituus on 16,8 km.
Tuusulanväylää on aiemmin suunniteltu käännettäväksi kulkemaan Pasilan kautta Veturitietä Pasilanväylän rakentamisen yhteydessä. Samassa yhteydessä tie levennettäisiin kuusikaistaiseksi Kulomäentien liittymään saakka. Toisaalta Helsingin vuoden 2016 yleiskaavan vision valmistelussa on selvitetty mahdollisuutta muuttaa Tuusulanväylä kaduksi Kehä I:n sisäpuolella 3,5 kilometrin matkalla vuoteen 2050 mennessä.
Vanhin Helsingistä Hämeenlinnaan 1600-luvulla rakennettu tie kulki Helsingin pitäjän kirkonkylästä Hyvinkään seudulle saakka nykyisen kantatien 45 kohdalla tai lähellä sitä. Helsingin-puoleisessa päässä tie kuitenkin kulki Viikin ja Malmin kautta, ja sen osia ovat muun muassa nykyiset Hämeentie, Viikintien alkuosa, Pihlajamäentie (osittain) ja Kirkonkyläntie. 1930-luvulla rakennettiin uusi tie, Tuusulantie, Mäkelänkadun jatkeeksi Käpylästä Helsingin pitäjän kirkonkylään, jossa se yhtyi vanhaan maantiehen. Tieosuus Helsingistä Hyrylään oli yksi ensimmäisistä, jotka Suomessa asfaltoitiin Tuusulan rajalle ja päällystettiin betonilaatoilla Tuusulan rajalta Hyrylään jo 1930-luvulla.
Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Tuusulantie tuli osaksi valtateitä 4 ja 5, jotka kulkivat Tuusulantietä pitkin Helsingistä Hyrylään. Hyrylästä nelostie jatkui nykyistä kantatietä 45 pitkin Hyvinkäälle saakka. 1950-luvun lopulla rakennettiin valtatien 5 uusi linjaus, Lahdentie, useita kilometrejä idemmäksi, ja myöhemmin myös nelostie linjattiin kulkemaan Lahden kautta. Silloin Helsingin ja Hyrylän välinen tie jäi maantieksi ja se sai numeron 137. Tien ensimmäinen moottoritieosuus Käpylästä Kehä III:n pohjoispuolelle rakennettiin vuosina 1964–1967, suurimmaksi osaksi vanhan tien kohdalle leventämällä sitä. Moottoritietä jatkettiin osin sekaliikennetienä Tuusulan suuntaan vuonna 1992. Vanha Tuusulantie jäi viereen sivutieksi. Kehä I:n eritasoliittymän parannustyöt valmistuivat vuonna 1999 ja Kehä III:n 2005.
Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa entinen maantie 137 muutettiin kantatieksi, ja se sai numeron 45. Kyseinen numero oli aiemmin käytössä Tampereen kehätien numerona, mutta tienumerouudistuksessa se numeroitiin uudelleen kantatie 60:ksi. Samalla moottoritieosuuden nimeksi tuli koko matkaltaan "Tuusulanväylä", kun se ennen vuotta 1996 oli Helsingin alueella ollut "Tuusulantie".
Tulevaisuudessa Tuusulanväylän alkupiste on suunniteltu siirrettäväksi Pasilanväylän liittymään Hartwall Areenan kohdalle. Hankkeessa rakennetaan sillat Pasilan ratapihan yli ja parannetaan nykyisiä Veturitien ja Metsälän eritasoliittymiä.
Hyrylän länsipuolelle on suunniteltu rakennettavaksi nelikaistainen ohikulkutie, jolle myös kantatien 45 linjaus tullaan siirtämään tien valmistuttua. Uusi tieosuus alkaa Ruotsinkylän kohdalta, johon rakennetaan eritasoliittymä ja päättyy Rusutjärven liittymään. Tien alkuosa tulee olemaan moottoritietä ja loppuosa nelikaistaista eritasoliittymin varustettua sekaliikennetietä. Tie kulkee kaupunkirakenteessa, joten nopeusrajoitus tulee olemaan moottoritiellä 100 km/h ja sekaliikennetiellä 80 km/h. Nykyinen kantatien 45 linjaus muutetaan alkuosalta seututieksi 145 ja loppuosalta yhdystieksi 1370. Hankkeella ei ole vielä tiesuunnitelmaa, ja hanke tullaan näillä näkymin toteuttamaan vasta vuoden 2025 jälkeen.
Tuusulanväylälle tullaan rakentamaan tulevaisuudessa kolmannet kaistat Ruskeasannan ja Kulomäentien eritasoliittymien välille. Osana uuden poikittaisyhteyden rakentamista Vihdistä Nurmijärven kautta Järvenpäähän tullaan uuden tieyhteyden liittymään Nukarin kohdalla rakentamaan eritasoliittymä.