Kehä I
Kehä I () eli seututie 101 on pääkaupunkiseudulla sijaitseva kehätie, joka kiertää Helsingin niemen alkaen Itäväylältä Helsingin Itäkeskuksessa ja päättyen Länsiväylälle Espoon Keilaniemessä.
Kehä I:n osa Pakilantieltä Hämeenlinnanväylälle on Suomen vilkasliikenteisin tie, sen liikennemäärä on keskimäärin 90 000 ajoneuvoa vuorokaudessa (2015).
Kehä I on koko pituudeltaan kaksiajoratainen, ja sillä on vähintään kaksi ajokaistaa molempiin suuntiin. Tien kaikki risteykset aivan itäisimpiä ja läntisimpiä lukuun ottamatta ovat eritasoliittymiä. Espoon Leppävaarassa poistettiin vuosien 2008–2011 aikana tehdyssä tienparannuksessa Mäkkylän ja Vallikallion liikennevalo-ohjatut risteykset ja sekä viimeinen liikennevalo-ohjattu risteys Leppävaaransolmusta.
Kehä I:n jatkeena voidaan pitää Itäväylältä Vuosaareen johtavaa Meripellontietä ja Vuotietä.
Kehä I on säilyttänyt alkuperäiset kadunnimensä, jotka ovat seuraavat:Kehätie valmistui täysimittaisena vuonna 1980. Tielle ehdotettiin alun perin yleisnimeksi "Mestarinväylää", sillä sitä suunniteltaessa vuonna 1969 osia Myllymestarintiestä, Seppämestarintiestä sekä Muurimestarintiestä tarkoitettiin liitettäväksi uuteen kehätiehen. Kaikki edellä mainitut kadunnimet ovat yhä käytössä osilla tietä Helsingin alueella. Kehä I on pääosin kaksikaistainen suuntaansa, Tuusulanväylän ja Vihdintien, Turuntien ja Kalevalantien ja Länsiväylän ja Karhusaarentien välillä kaistoja on kolme suuntaansa. Suurimmassa osassa tietä rajoitus on 70–80 km/h, paikoin 60 km/h.
Kehä I rakennettiin Helsingin Kannelmäen ja Itäkeskuksen välillä osin vanhaan Helsingin katuverkkoon perustuen. Tie on rakennettu osissa, keskiosista kohti läntisiä ja itäisiä alueita. Helsingin kaupunki aloitti tien keskiosien rakentamisen katualueena omaan laskuunsa. Myös Espoon alueella Tie- ja vesirakennuslaitos rakensi jo 1960-luvun alussa Länsiväylältä Turuntielle Leppävaaraan johtavan tieosuuden (Hagalundintie–Leppävaarantie) yleiseksi tieksi. Kehätielle tehtiin tilavarauksia, jotka mahdollistavat tien rakentamisen tarvittaessa moottoritietasoiseksi. Kun tien viimeinen osuus Turuntieltä Vihdintielle valmistui vuonna 1980, tie muodosti yhtenäisen nelikaistaisen poikittaisväylän kantatieltä 51 (Länsiväylä) seututielle 170 (Itäväylä). Kehätien parantamisiin ryhdyttiin pian tien valmistumisen jälkeen. Vuosina 1991–1993 tietä parannettiin Espoossa välillä Tapiola–Laajalahti. Kehä I:n länsipää Espoossa on osittain rakennettu Ensimmäisen maailmansodan aikaisen Helsingin maalinnoituksen tykkiteille Mestarintunneliin saakka.
Kehä I on ruuhkaisin tie pääkaupunkiseudulla aamu- ja iltaruuhkassa. Tien länsi- ja itäpään useat liikennevalo-ohjatut tasoliittymät aiheuttavat pitkää jonoutumista. Lisäksi yleinen autoliikenteen kasvu aiheuttaa yhä kasvavaa ruuhkautumista. Helsingin kaupungin liikennelaitos onkin asettanut tavoitteekseen olennaisesti parantaa juuri Kehä I:n palvelualueen poikittaisia joukkoliikenneyhteyksiä.
Kehä I:n liikennemäärät kasvavat, joten parannustöitä oli tehtävä. Suurimmat parannustyöt kohdistuivat Espoon alueelle, missä Espoon kaupunki yhdessä valtion kanssa uusivat Kehä I:n aluetta Kehä I Leppävaarassa -tiehankkeella. Suurin parannus oli Mestarintunneli, jossa liikennettä siirrettiin kahdeksankaistaiseen tunneliin.
Liikennemäärät Tuusulanväylän ja Lahdenväylän välillä ovat myös suuret. Siksi on todennäköistä, että myös tätä osuutta parannetaan ja levennetään tulevaisuudessa. Myös Itäkeskuksessa Kehä I:n nykyiset tasoliittymät aiotaan lähivuosina korvata eritasoliittymillä.
Kehä I:tä perusparannettiin viime vuosina 2008–2011 Leppävaaran alueella osana Kehä I Leppävaarassa -tiehanketta. Kehä I Leppävaarassa -urakan arvioidut kokonaiskustannukset ilman arvonlisäveroa olivat 147 miljoonaa euroa. Lopullisista kustannuksista valtio maksaa 61 prosenttia ja Espoon kaupunki 39 prosenttia.
Mestarintunnelin rakentaminen alkoi vuonna 2008. Se oli Liikenneviraston, Uudenmaan Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY) sekä Espoon kaupungin yhteishanke, jossa Vallikalliossa Rantaradan pohjoispuolella Kehä I siirrettiin kahdeksankaistaiseen kaksoistunneliin (4 kaistaa kumpaankin suuntaan). Noin 500 metriä pitkä tunneli eheyttää kaupunkirakennetta Espoon suurimmassa aluekeskuksessa mahdollistamalla toimisto- ja asuintalojen rakentamisen nykyisen ajoradan paikalle. Samalla melu- ja pölyhaitat viereisillä kerrostaloalueilla vähenevät merkittävästi.
Mestarintunnelin rakentamisen oli tarkoitus alkaa jo vuonna 2005, mutta työt pääsivät käyntiin vasta keväällä 2008.
Talouden kuumenemisen vuoksi hankkeen kustannukset ovat aloituspäätöksen viivästymisen myötä kasvaneet merkittävästi, ja Espoon kaupunki onkin lupautunut poikkeuksellisesti lainaamaan valtiolle rahaa sen toteuttamiseen. Tunnelin kaikki ajokaistat avattiin liikenteelle 10. marraskuuta 2011.
Mestarintunnelin rakentamisen yhteydessä Espoossa poistettiin useita liikennevalo-ohjattuja tasoliittymiä, korvattiin niitä eritasoliittymillä sekä parannettiin olennaisesti Kehä I:n ja Turunväylän eritasoliittymän sujuvuutta Leppävaaransolmussa. Myös joukkoliikenteen järjestelyjä parannettiin sen sujuvuuden varmistamiseksi. Lisäksi tie levennettiin kuusikaistaiseksi Leppävaaran ja Helsingin rajan välillä, niin että tie on kokonaan kolmikaistainen suuntaansa Tuusulanväylän ja Kalevalantien välillä.
Espoo sijoitti 134,7 miljoonaa euroa Kehä I:n parantamiseen 2008 alussa, ja keskeistä on Mestarintunnelin rakentaminen. Espoon oma kustannus oli 52,7 miljoonaa euroa, loput 82 miljoonaa euroa valtio maksaa Espoolle takaisin korottomana vuonna 2013. Lisäksi hanke saa rahoitusta investointirahastosta n. 50 miljoonaa euroa ja peruspalvelurahastosta 32 miljoonaa euroa. Espoon kaupunginhallitus käsitteli asiaa 15. lokakuuta 2007, ja Kaupunki ja Liikennevirasto tekivät sopimuksen asiasta.
Espoon kaupunki päätti joulukuussa 2015 Kehä I:n kattamisesta Keilaniemen alueella, päätös koski kaksivaiheisena toteutettavan hankkeen ensimmäistä vaihetta, jossa rakennetaan noin 220 metriä pitkä betonitunneli. Tunnelin eteläpäässä eritasoliittymäksi rakennettava kiertoliittymä korvaa kahdet liikennevalot ja pohjoispäähän tulee niin sanottu suuntaisliittymä. Ensimmäisen vaiheen tunnelin ja teiden rakennustyöt tehdään vuosina 2016–2018. Keilaniemen metroaseman viereen rakennetaan myöhemmin aluksi kaksi tornitaloa ja tunneli katetaan puistolla. Toisessa vaiheessa on tarkoitus jatkaa tunnelia yhteensä noin 400-metriseksi.
Myös tien parantamista Länsiväylän eritasoliittymän ja Otaniemen välillä, johon kuuluu tasoliittymien poistaminen ja Karhusaarentien tasoliittymän korvaaminen eritasoliittymällä, on suunniteltu.
Vuonna 2013 aloitettiin Kivikontien eritasoliittymän rakennustyöt. Liittymä korvaa ruuhkautuvan tasoliittymän. Liittymän kautta rakennetaan yhteydet Kivikkoon, Myllypuroon sekä Latokartanoon. Lisäksi rakennetaan kevyenliikenteen käyttöön puistosilta. Hanke valmistui syksyllä 2016.
Vaalikaudella 2011–2015 myönnettiin rahoitus lisäkaistoille välillä Espoon raja – Vihdintie ja Hämeenlinnanväylän eritasoliittymän pikaparannustoimenpiteille. Työt alkoivat maaliskuussa 2016 puiden kaadoilla. Espoon rajan ja Hämeenlinnanväylän välille rakennetaan lisäkaistoja sekä parannetaan melutorjuntaa ja kevyen liikenteen yhteyksiä.
Työ saatiin valmiiksi ennen aikataulua; viimeiset hidasterajoitukset katosivat heinäkuun alussa vuonna 2017.