Texasin moottorisahamurhat (vuoden 1974 elokuva)
Texasin moottorisahamurhat () on yhdysvaltalainen vuonna 1974 valmistunut pienen budjetin kauhuelokuva, joka nosti ohjaaja Tobe Hooperin julkisuuteen. Se on kuuluisa erityisesti nostattamastaan videoväkivaltakeskustelusta, jossa se sai poikkeuksetta sylkykupin roolin. Elokuva kertoo Texasissa asuvasta kannibalismia harrastavasta perheestä, joka tappaa uhreinaan huoltoasemansa asiakkaita. Elokuvan päähenkilö, islantilaisen Gunnar Hansenin (1947-2015) näyttelemä Leatherface on yksi kauhuelokuvien tunnetuimmista hahmoista. Ed Geiniltä löytyneet lukuisat ihmisnahkanaamiot olivat inspiroineet elokuvan tekijöille idean Leatherfacen ihmisnahkanaamiosta. Myös moottorisahan käyttö murha-aseena oli uusi idea.
Joukko nuoria, Sally (Marilyn Burns), hänen ystävänsä Pam (Teri McMinn), Jerry (Allen Danziger) ja Kirk (William Vail) sekä invalidiveljensä Franklin (Paul A. Partain), matkustavat Sallyn ja Franklinin isoisän (John Dugan) hylätylle maatilalle Texasin syrjäkylille. Matkalla he poimivat kyytiinsä oudon liftarin (Edwin Neal), joka alkaa kiusata Franklinia ja vahingoittaa itseään puukolla. Tämän takia nuoret heittävät hänet ulos autosta. Myöhemmin maatilalla Pam ja Kirk lähtevät etsimään uimapaikkaa, mutta päätyvätkin katsomaan naapuritaloa. Pian nuoret alkavat kuolla, kun liftarin veli Leatherface teurastaa heidät yksi kerrallaan, köyttämällä heidät ja pilkkomalla moottorisahalla ja lihakirveillä.
Aluksi elokuvan nimenä oli "Headcheese", mutta se muutettiin viime hetkillä. Muut vaihtoehtoiset elokuvan nimet olivat "Leatherface" ja "Stalking Leatherface". Alkuperäinen nimi oli kirjoitettu julisteisiin 'Chain Saw', kahtena sanana, mutta muissa elokuvissa nimi on kirjoitettu yhteen.
Elokuvaa pidetään usein slasher-elokuvien prototyyppinä. Hurjasta maineestaan huolimatta se ei kuitenkaan sisällä erityisen kovaa tai rajua graafista väkivaltaa, vaan kauhu perustuu hyvin pitkälti psykologisiin keinoihin. Silti teos herätti aikoinaan runsaasti keskustelua elokuvien väkivallasta. Elokuvan väkivallan uskoteltiin olevan rappioittavaa ja sen annettiin ymmärtää johtavan välittömästi moraaliseen rappioon. Kuitenkin tiedetään, että monikaan tällaisia kommentteja antaneista ei ollut elokuvaa koskaan nähnyt.
"Texasin moottorisahamurhien" katsotaan aloittaneen uuden aikakauden kauhuelokuvien saralla. Siinä missä aikaisemmin kauhu oli suuressa mittaluokassa ollut satumaista kummitus-, vampyyri- tai avaruusoliokauhua, käänsi "Texasin moottorisahamurhat" uuden sivun esitellessään tuntemattoman, ei-yliluonnollisen uhan. Elokuvassa mainitaan että se on tosikertomus. Tämä on kuitenkin tehokeino ja fiktiota. Elokuva loi hyvin yksinkertaisella tarinallaan kokonaisen joukon jäljittelijöitä ja idean hyväksikäyttäjiä, ja monet nykyään arvostetuistakin kauhuelokuvista ovat myöntäneet velkansa Hooperin klassikolle. Hooper käytti elokuvassaan täysin uudenlaisia, visuaalisia keinoja luodakseen ennennäkemättömän painostavaa tunnelmaa. Elokuvan katsotaankin olleen yksi tämän tehokeinon uranuurtajista ja raivanneen tietä sekä entistä graafisemmalle ja väkivaltaisemmalle että psykologisemmalle kauhulle.
Vaikka elokuva sai suuren kaupallisen suosion, sen tekijät saivat vain pienen osan voitoista. Tämän epäillään johtuneen elokuvan rahoittajista (joilla epäiltiin olevan yhteyksiä mafiaan), jotka onnistuivat kahmimaan itselleen suuren osan voitoista.
Elokuva kiellettiin monessa maassa, kuten Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Saksassa, Intiassa, Romaniassa ja Suomessa. Suomessa kielto kesti ilmestymisvuodesta vuoteen 1996 asti, jolloin elokuva sai ikärajakseen 18 vuotta voimakkaan psykologisen kauhun takia.
Elokuva on saanut viisi jatko-osaa:
Uudelleenfilmatisointi:
Esiosa uudelleenfilmatisoinnille: