hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Koski (ruukki)
Koski () on kylä ja entinen rautaruukki entisessä Perniön kunnassa nykyisessä Salon kaupungissa.
Alueen postiosoite on 25560 Koski as. Postinumeroalue jatkuu myös viereisen Raaseporin kunnan puolelle. Lähimmät postipalvelut löytyvät noin 11 kilometrin päästä Perniön kirkonkylältä (25500 Perniö).
Kosken ruukin perusti vuonna 1679 ruotsalainen Daniel Faxell. Ruukin perustamista edelsivät Faxellin saamat oikeudet Utön kaivoksiin Tukholman ulkosaaristossa. 1790-luvun lopussa Kosken ruukki siirtyi kuparin sulatukseen, joka päättyi 1848. Raudanvalmistus jatkui Kosken uudessa, vuonna 1833 rakennetussa masuunissa vuoteen 1890.
Kosken ruukin omistaja vaihtui moneen kertaan. Vuonna 1822 ruukki siirtyi yhdessä Fiskarsin ruukin kanssa turkulaiselle apteekkarille John Jacob Julinille (myöhemmin von Julin).
Helsingin–Turun-rautatie eli niin sanottu rantarata linjattiin 1890-luvulla kulkemaan Kosken ruukin kautta. Kosken ensimmäisen asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Bruno Granholm samanlaisena kuin Espoon rautatieaseman ensimmäinen asemarakennus. Kosken asema palveli myös Aijalan kaivoksen kuljetuksia.
Kosken ensimmäinen asemarakennus tuhotui talvisodan pommituksissa. Väliaikaisena asemana toimi tavaramakasiini, kunnes paikalle valmistui arkkitehti Jarl Ungernin suunnittelema uusi rapattu asemarakennus joulukuussa 1940. Kuljetukset Aijalan kaivokselta Kosken asemalle lopetettiin malmivarojen ehdyttyä vuonna 1958, mutta kaivoksille kuljetettiin rikastettavaksi Lappeenrannan nikkelimalmia vielä 1960-luvun ajan. Seudun hiljennyttyä liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1970, tavaraliikenne lopetettiin vuonna 1974 ja koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1988. Kylän läpi kulkenut rautatielinjaus purettiin vuonna 1990. Nykyisin ratalinja ohittaa kylän lännen puolelta kolmen tunnelin läpi.
Käytöstä poistettu asemarakennus (joka muutaman vuoden 1990-luvun alussa oli autio kummitustalo) tuhottiin paloharjoituksessa 1990-luvun loppupuolella. Asema-alue on nykyään yksityisomistuksessa.
Rantaradan oikaisun jälkeen Kosken kylä hiljeni ja palvelut lakkasivat (aikoinaan on ollut kauppoja, pankkeja, sekä posti, ja tietysti rautatieasema). Ihmisiä on muuttanut pois, eikä bussikaan enää kylälle kulje.
Kosken ruukki kuuluu Suomen huonoimmin tunnettuihin ruukkialueisiin. Osasyy tähän löytyy omistussuhteista; vanha ruukkialue on kokonaisuudessaan sukujen von Julin ja von Limburg Stirum omistuksessa ja pitkälti yksityiskäytössä.
Nykyään Koskella harjoitetaan pääasiassa lihakarjataloutta.
Kosken ruukin arvokkain rakennus on vuonna 1666 rakennettu ruukinkirkko, joka sijaitsi alun perin Antskogin (Anskun) ruukissa. Se siirrettiin Koskelle Antskogin ruukinseurakunnan lakkauttamisen jälkeen vuosina 1786–1787. Kosken kirkko on yksi Suomen neljästä yksityisomistuksessa olevasta luterilaisesta kirkosta.
Punamullattu Kosken kartano on rakennettu vuonna 1731. Nykyisen asunsa se on saanut 1920-luvulla.
Koskella on edelleenkin käytössä oleva vuonna 1906 rakennettu vesivoimalaitos.
Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Kosken ruukinalueen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Dogmi
Dogmi () eli "opinkappale", "oppilause" tai "uskonkappale" on jonkun uskonnon, kirkkokunnan tai uskonnollisen auktoriteetin uskoa tai oppia koskeva - usein kodifioitu - väite. Filosofiassa dogmi merkitsee todistamatta päteväksi katsottua lausetta.
Dogma tarkoittaa uskon tai opin järjestelmää, ja sisältää myös siihen kuuluvat kodifioimattomat väitteet.
Dogmeja voidaan löytää erityisesti kristinuskosta ja islamista. Tällaisissa uskonnoissa dogmi on uskon ydinkohta, jonka katsotaan olevan käytännössä pakollinen kaikille kyseisen uskonnon seuraajille. Dogmin katsotaan perustuvan asioihin, joista on niin paljon näyttöä, ettei niitä voida kiistää. Dogmin hylkäämisestä seuraa tällöin käytännössä uskonnon omakohtainen hylkääminen tai henkilökohtaiseen epäilyksen tilaan joutuminen. Dogmi voidaan näin erottaa teologisesta mielipiteestä, jotka koskevat sellaisia asioita, joita ei tunneta yhtä hyvin. Dogmin hylkääminen on harhaoppia eli heresiaa. Tämä voi johtaa uskonnollisesta yhteisöstä pois sulkemiseen, vaikkakaan kaikki uskonnot ja uskonnolliset yhteisöt eivät valvo dogmien noudattamista yhtä tarkasti.
Dogmatiikka tarkoittaa akateemista oppialaa, joka käsittelee dogmeja ja dogmaa, etenkin kristinuskon opinkappaleita ja ajattelua. Dogmaatikko tarkoittaa dogmatiikan tutkijaa.
Sanoja dogmaatikko ja dogmaattinen voidaan käyttää myös kuvaannollisesti, usein pejoratiivisessa mielessä. Tällöin tarkoitetaan henkilöä tai asennetta, jossa oppilauseisiin suhtaudutaan ehdottoman tosina.
Suuvesi
Suuvesi on kaupoista ja apteekeista saatavaa nestettä, jonka tarkoituksena on joko desinfioida suuta ja nielua, raikastaa hengitystä tai estää hampaiden reikiintymistä. Suuvettä ei niellä vaan sitä purskutetaan suussa noin puolen minuutin ajan. Nielun desinfioiminen tapahtuu niin sanotusti kurlaamalla vettä kurkussa.
Desinfioivana ainesosana suuvedessä toimii esimerkiksi alkoholi, mutta jälkimaun ja raikastusvaikutuksen tehostamiseksi suuvesissä on myös muita hajusteaineita, esimerkiksi minttua. Reikiintymistä estävissä suuvesissä ei kuitenkaan usein ole alkoholia vaan fluoria ja esimerkiksi ksylitolia, joilla on reikiintymistä ehkäiseviä vaikutuksia.
Viidakkokissa
Viidakkokissa eli kaislikkokissa eli ruovikkokissa ("Felis chaus") on pieni kissaeläin, jolla on pitkät jalat ja terävät korvat. Se elää Aasian eteläosissa ja Koillis-Afrikassa. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta nimeä "suokissa".
Viidakkokissan pituus on täysikasvuisena noin 50–94 cm ja sen hännän pituus on 23–31 cm. Täysikasvuinen yksilö painaa 4–16 kg. Lajin turkki on väriltään hiekanvärinen tai ruskehtavan harmaa ja sen kuviointi on epäselvä. Lyhyehkössä hännässä on tummia renkaita.
Viidakkokissan elinalue ulottuu lännessä Egyptiin ja idässä poikki Etelä-Aasian aina Indokiinaan ja Sri Lankaan asti. Levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee Venäjällä, Volgan suistossa Kaspianmeren rannalla.
Viidakkokissauros ulvoo kiima-aikana äänekkäästi haukkumista muistuttavalla äänellä. Naaras parittelee usean uroksen kanssa. Vähän yli yhdeksän viikon kuluttua se vetäytyy pesäänsä ja synnyttää sinne vastasyntyneinä sokeat poikasensa. Emo imettää poikasia noin 2 kuukautta, jonka jälkeen se opettaa niille saalistustaitoja. Poikaset selviävät omillaan 2–3 kuukauden kuluttua, jolloin ne myös hakeutuvat omille elinalueilleen. Paikoin naaras voi synnyttää kaksikin poikuetta vuodessa.
Viidakkokissa käyttää ravinnokseen pääasiassa kaniineja sekä hiiriä, rottia ja muita jyrsijöitä, joita se vaanii aluskasvillisuudessa. Laji voi toisinaan syödä myös liskoja, sammakoita ja käärmeitä.
Sarmaatit
Sarmaatit olivat Etelä-Venäjän, Ukrainan ja Unkarin aroseuduilla vaikuttaneita antiikin ajan paimentolaisheimoja. Sarmaatit muuttivat alueille Ural-vuorten kautta, jonne he saapuivat Keski-Aasiasta noin 500-luvulla eaa. Sarmaatit puhuivat indoeurooppalaista kieltä. Roomalainen historiankirjoittaja Tacitus luonnehti sarmaatteja rumiksi ja likaisiksi. Sarmaattiratsumiehet kuitenkin kelpasivat Rooman valtakunnan armeijaan.
Sarmaatit sulautuivat vähitellen muihin kansoihin, kuten hunneihin.
Aguascalientes
Aguascalientes on osavaltio Meksikon keskiosassa. Sen pääkaupunki on Aguascalientes. Osavaltion pinta-ala on 5 618 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 270 200 (2014).
Aguascalientes on ollut olemassa vuodesta 1835 lähtien. Sitä ennen se oli ollut osa Zacatecasin osavaltiota. Aguascalientes jakautuu yhteentoista kuntaan (municipios). Osavaltion asukkaaseen viitataan joskus espanjankielisellä nimellä "hidrocálido".
Baja California
Baja California (esp. "Estado Libre y Soberano de Baja California)" on Meksikon pohjoisin osavaltio. Se sijaitsee Kalifornian niemimaan pohjoisosassa. Osavaltio rajoittuu lännessä Tyyneen valtamereen, etelässä Baja California Surin osavaltioon, idässä Kalifornianlahteen ja Sonoran osavaltioon sekä pohjoisessa Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltioon. Baja Californiassa on 3,315,766 asukasta (2015). Yli 75 prosenttia heistä asuu Mexicalin, Ensenadan ja Tijuanan kaupungeissa. Osavaltion pääkaupunki on Mexicali. Baja Californiasta tuli vuonna 1952 Meksikon 29. osavaltio.
Ensimmäiset ihmiset saapuivat niemimaalle yli 10,000 vuotta sitten. Kolme eri alkuperäiskansaa asuttivat tuolloin aluetta, Cochimít, Guaycurat ja Pericu-heimot. Eurooppalaiset saapuivat Baja Californiaan vuonna 1532 Hernán Cortésin johdolla. Vuonna 1539 Francisco de Ulloa teki tiedusteluretkiä Baja Californian itärannoilla ja huomasi alueen olevan niemimaa, eikä aiemmin luultu saari. Myöhemmin aluetta asuttivat jesuiitat, fransiskaanit ja dominikaanit.
Espanjan siirtokunta California jaettiin kahteen osaan vuonna 1804, jolloin niemimaan eteläosasta tuli Baja California. Entinen pohjoisosa Alta California on kuulunut Yhdysvalloille sitten vuoden 1848.
Alueeltaan pienellä niemimaalla on varsin rikas maantiede. Vuoristo jakaa niemimaan keskeltä kahtia itä- ja länsiosiin. Vuorten välissä olevat laaksot ovat oivaa maata maanviljelylle. Miedot tuulet Tyyneltä valtamereltä ja kylmä kalifornianvirta tekevät ilmastosta miellyttävän. El Rosario-joesta etelään, maisema vaihtuu välimerellisestä aavikkoiseen.
Tyypillisiä puita alueelle ovat jeffreynmänty, sokerimänty ja pinyonmänty. Alueelle tyypillisiä eläimiä ovat matelijat ja nisäkkäistä erityisesti puumat, punailvekset, muulipeurat, jänikset ja oravat. Lintulajeista esiintyy valkopäämerikotkia, maakotkia, jalohaukkoja, tikkoja, mustakondoreita ja variksia.
Baja Californian osavaltio jakautuu viiteen eri kuntaan, jotka ovat Ensenada, Mexicali, Tecate, Tijuana ja Rosarito.
Suurin osa alueen väestöstä ovat Mestizoja, vaikka osavaltiossa on myös 40% valkoisia eurooppalaisia meksikolaisia. Pieniä Guyacurien ja Pericu-alkuperäiskansojen jälkeläisten yhteisöjä on myös olemassa. Mexicalissa on suuri kiinalainen yhteisö, sekä filippiiniläinen yhteisö. Tijuana ja Ensenada toimivat tärkeinä satamina aasialais-amerikkalaisten saapuessa Baja Californian kautta Yhdysvaltoihin.
Vuoden 2010 väestönlaskennassa Baja Californian väestöstä 72.1% oli roomalaiskatolisia, 15.1% muita kristittyjä, 10% ateisteja ja loput muita uskontoja, tai määrittelemättömiä.
Baja California tarjoaa yhtä Meksikon parhaista koulutusjärjestelmistä. 6-14 vuotiaista peruskoulua käyvistä oppilaista 87% käy julkisessa koulussa. Julkinen koulujärjestelmä toimii esikoulusta yliopistoon asti.
Osavaltiossa on 32 yliopistoa, jotka tarjoavat 103 eri ammattitutkintoa.
Baja California Sur
Baja California Sur on osavaltio Baja Californiasta etelään, Kalifornian niemimaalla Meksikossa. Lännessä se rajoittuu Tyyneenmereen ja idässä Kalifornianlahteen. Vuonna 2014 Baja California Surin asukasluvuksi arvioitiin noin 741 000. Osavaltion pinta-ala on 73 922 neliökilometriä. Osavaltio jakautuu viiteen kuntaan.
Nykyisen Baja California Surin alueen arvellaan olleen asutettu jo noin 11 000 vuotta eaa.
Kalifornian niemimaa
Kalifornian niemimaa () on Meksikon länsiosassa sijaitseva niemimaa. Se on noin 1 300 kilometriä pitkä, 40–200 km leveä. Niemimaa on enimmäkseen aavikkoa ja aroa, jossa kasvaa kaktus- ja agaavemetsää. Eurooppalaiset löysivät Kalifornian niemimaan 1500-luvulla ja luulivat sitä aluksi saareksi. Niemimaalla sijaitsee kaksi Meksikon osavaltiota: Baja California ja Baja California Sur.
Kalifornian niemimaalla elää monia kotoperäisiä eläinlajeja, joita ei ole muualla maailmassa.
Kalifornianlahti
Kalifornianlahti (, ) on Tyynenmeren merialue, joka erottaa Kalifornian niemimaan muusta Meksikosta. Sen rannikolla sijaitsee neljä Meksikon osavaltiota: Baja California, Baja California Sur, Sonora ja Sinaloa. Kalifornianlahtea kutsutaan joskus myös Cortésinmereksi (esp. "Mar de Cortés", engl. "Sea of Cortez").
Kalifornianlahden eteläraja kulkee Meksikon Piastla Pointista (23°38' N) Kalifornian niemimaan eteläpäähän.
Kalifornianlahdella on kaksi isompaa saarta, Isla Ángel de la Guarda ja Isla del Tiburón. Kalifornianlahteen laskee Coloradojoki.
Campeche
Campeche on Meksikon osavaltio. Se oli ennen osa Yucatánia, mutta erotettiin 7. elokuuta 1857 omaksi osavaltiokseen. Campechen naapuriosavaltiot ovat Yucatán, Quintana Roo ja Tabasco. Etelässä sillä on yhteistä rajaa Guatemalan kanssa ja lännessä se rajoittuu Meksikonlahteen. Campechen pääkaupunki on Campeche. Muita kaupunkeja osavaltiossa ovat mm. Champotón, Ciudad del Carmen, Escárcega, Bolonchén, Calkiní, Dzitbalché, Hecelchakán, Hopelchén, Lerma, Tenabo ja Sabancuy.
Osavaltion pinta-ala on 57 924 neliökilometriä ja asukasluku noin 894 100 (2014).
Chiapas
Chiapas on osavaltio Meksikon kaakkoisosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Tabasco, Veracruz ja Oaxaca. Idässä se rajoittuu Guatemalaan, ja etelässä on Tyynimeri.
Chiapasin pinta-ala on 73 289 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,2 miljoonaa (2014). Osavaltion pääkaupunki on Tuxtla Gutiérrez.
Muita kaupunkeja ovat muun muassa San Cristóbal de las Casas, Comitán ja Tapachula. Yksi kolmasosa chiapasilaisista on mayoja.
Osavaltiossa toimii poliittinen vastarintaliike EZLN.
Kehäpäätelmä
Kehäpäätelmä on virheellinen päätelmä, jonka pätevyys perustuu oletukseen johtopäätöksen totuudesta. Toisin sanoen kehäpäätelmä on hyväksyttävä vain siinä tapauksessa, että johtopäätös sattuu olemaan tosi. Kehäpäättely ei osoita mitään syitä, miksi kyseistä väitettä olisi pidettävä totena.
Yksinkertaisimmillaan kehäpäätelmä kuuluu: Koska asia on näin, asia on näin. Kehäpäätelmän yleinen kaava on seuraava:Tavallisesti kehäpäätelmät piiloutuvat monimutkaisen esitystavan taakse eikä kehäpäätelmästä ole siksi helppoa antaa selkeää esimerkkiä. Kehäpäätelmässä voi olla myös useampia termejä kuin vain kaksi. Esimerkiksi seuraava päättely on kehämäistä:Kehäpäätelmä tunnetaan myös latinankielisillä nimillä "petitio principii", "circulus in probando" ja "circulus vitiosus".
Kehäpäätelmiä:
Pätevä päätelmä:
Chihuahua (osavaltio)
Chihuahua on Meksikon suurin osavaltio. Sen pinta-ala on 247 455 neliökilometriä ja asukasluku yli 3,7 miljoonaa.
Chihuahua on nimetty pääkaupunkinsa, Chihuahuan mukaan. Osavaltion suurin kaupunki on kuitenkin Ciudad Juárez, jonka asukasluku on noin puolitoista miljoonaa (2004). Chihuahua rajoittuu pohjoisessa Yhdysvaltoihin ja jakautuu 67 kuntaan.
Seqenenre Tao
Seqenenre Tao (myös Seqenera Thot-aa tai Sekenenra Taa) oli Egyptin faarao Thebassa. Hänen hallitusaikansa on epävarma. Hänen arvellaan hallinneen Seitsemännentoista dynastian aikana noin vuonna 1560 eaa.-1558 eaa. Hän menentyi väkivaltaisesti joko taistelussa tai hän joutui salamurhan kohteeksi.
Hän oli faarao Ahmosen:n ja kuningatar Tetisherin poika. Tao:n kuoltua Egyptin faaraoksi nousi hänen poikansa Kamose.
Faarao Seqenenre Taon muumio löydettiin 1881 Deir el Bahrin hautausalueelta. Samaan hautaan oli haudattu 18.dynastian ja 19.dynastian faaraot Ahmose (hänen toinen poikansa), Amenhotep I , Thutmosis I , Thutmosis II , Thutmosis III , Ramses I , Seti I , Ramses II ja Ramses IX.
Coahuila
Coahuila (Coahuila de Zaragoza) on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Coahuila on Meksikon kolmanneksi suurin osavaltio, ja sen pinta-ala on . Osavaltio koostuu . Vuonna 2014 osavaltion asukasluvuksi arvioitiin noin .
Coahuilan pääkaupunki on Saltillo, ja muita kaupunkeja ovat osavaltion entinen pääkaupunki Monclova sekä Piedras Negras ja Torreón.
Colima
Colima on yksi Meksikon 32 osavaltiosta. Se sijaitsee maan länsirannikolla ja sen pääkaupunki on Colima. Osavaltio rajoittuu pohjoisessa ja idässä Jaliscoon, etelässä Michoacániin ja lännessä Tyyneen valtamereen. Coliman pinta-ala on 5 625 neliökilometriä ja asukasluku noin 650 555 (2010). Revilla Gigedon saaret Tyynessä valtameressä kuuluvat Coliman osavaltioon. Osavaltio on jaettu kymmeneen kuntaan: Armería, Colima, Comala, Coquimatlán, Cuahtémoc, Ixtlahuacán, Manzanillo, Minatitlán, Tecomán ja Villa de Álvarez.
Osavaltion nimi tulee náhuatlinkielisestä nimestä, jolla kutsuttiin entistä Collimanin kuningaskuntaa. Nimi koostuu náhuatlin sanasta "cōlli" ’isoisä, esi-isä’ sekä "-mān" jatkeesta, eli ”paikka, jossa esi-isät hallitsevat”.
Colima on Meksikon neljänneksi pienin osavaltio, ja sen inhimillisen kehityksen indeksi on korkea.
Colimassa on suuri tulivuori, Volcán de Colima, joka sijaitsee Coliman ja Jaliscon osavaltioiden rajalla. Tulivuori on osa toisen vuoren, Nevado de Colima, kanssa luonnonsuojelualuetta, jota kutsutaan jälkimmäisen nimellä. Huolimatta tulivuoren aktiivisuudesta, maatalouden kehitys on jatkunut ympäröivällä alueella. Osavaltiossa on kaksi avaraa lahtea: Manzanillo ja Santiago, kuten myös Revillagigedon saaristo. Coliman suurimmat joet tulevat Jaliscosta. Rannikkoalueella sijaitsevat laguunit Potrero Grande, Miramar, San Pedrito, Alcuzahe, Amela ja Cuyutlán, joka on erittäin suolapitoinen.
Coliman osavaltiossa on trooppinen kuivan talven ilmasto, lukuun ottamatta vuoria, joissa on semitrooppinen kuivan talven ilmasto, ja Tecománin tasankoa, jossa on trooppinen puolikuiva ilmasto. Osavaltion vuoden keskimääräinen lämpötila on 28 °C astetta ja se vaihtelee korkeimmillaan 38 °C ja matalimmillaan 12 °C välillä. Vuosittainen keskimääräinen sademäärä on 983 millimetriä.
Suosituimpiin ja osavaltion tyypillisiin ruokiin kuuluvat "sopito"t – pienet "tostada-"tortillat, joiden päällä on "picadillo"-tyyliin tehtyä lihaa ja paljon kastiketta. Pozole (keitetty maissi) sianlihan kanssa on perinteinen välipala. Muita tyypillisiä ruokia ovat "tatemado", "pepena" ja "cuachala". Comala on tunnettu maitotuotteiden, kuten juustojen ja kerman valmistuksesta.
Colima (täsmennyssivu)
Colima voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Taavi Tainio
David (Taavi) Tainio (25. kesäkuuta 1874 Keuruu – 17. maaliskuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Hän oli ahkera työväen oikeuksien puolustaja sekä yksi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen perustajajäsenistä.
Tainion vanhemmat olivat mäkitupalainen Heikki Kaletoin ja Maria Kaletoin. Tainio jäi orvoksi, mutta kävi kansakoulun ja oppikoulua kolme luokkaa, minkä jälkeen hän työskenteli kirjakauppa-apulaisena Weilin & Göösillä Jyväskylässä 1889–1893, varastokirjanpitäjänä Helsingissä 1893–1896 sekä lankkumaalarina Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa 1896–1899.
Tainio oli "Länsi-Suomen Työmiehen" toimitussihteerinä Turussa 1899–1900 ja toimi agitaattorina ja puhujana 1900–1903. Vuonna 1904 hänet pidätettiin kutsuntalakkoihin yllyttämisestä. Tainio siirtyi sitten Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi 1904–1906 "Amerikan Suomalaisen Työmiehen", "Pohjan Tähden" ja "Raivaajan" toimittajana sekä luennoitsijana. Vuonna 1906 hän palasi Suomeen ja oli "Länsi-Suomen Työmiehen" (huhtikuusta 1906 "Sosialisti") päätoimittajana Turussa 1906–1907 sekä 1908 ja tämän jälkeen kansankeittiön omistajana Turussa 1909–1914. Tänä aikana hän oli kahdesti vankilassa, 1909 sakramentin pilkasta ja majesteettirikoksesta vuosina 1913–1914.
Tainio muutti taas Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi luennoitsijana 1914–1916. Suomeen paluun jälkeen hän oli "Savon Työmiehen" päätoimittajana Kuopiossa 1917–1918. Hänet pidätettiin vuonna 1918 sisällissodan aikana ja tuomittiin neljäksi vuodeksi vankeuteen, mutta armahdettiin, ja hän vapautui jo saman vuoden aikana.
Tainio toimi SDP:n puheenjohtajana vuosina 1903–1905 ja SDP:n puoluesihteerinä vuosina 1918–1926. Hän oli SDP:n kansanedustaja 1907–1909 ja 1911–1914 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Suomen itsenäistyttyä hän oli uudelleen edustaja 1922–1927 Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä ja viimeksi 1927–1929 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Vuosina 1926–1929 hän toimi valtion tilintarkastajana.
Tainio suomensi runsaasti yhteiskunnallista ja valtiollista kirjallisuutta ja laati vuonna 1910 lentokirjasen "Valtiokirkko säilytettävä". Postuumina ilmestyi vuonna 1929 kokoomateos "Puheita ja kirjoituksia".
Tainion puoliso vuodesta 1901, Olga Tainio o.s. Johansson, oli sosialidemokraattisen naisliikkeen aktivisti. Heidän poikansa oli OTK:n sihteeri ja kirjallisuuden suomentaja Tauno Tainio.
Durango
Durango (virallinen nimi espanjaksi: "Estado Libre y Soberano de Durango") on osavaltio Meksikossa. Vuonna 2014 osavaltion asukasluku oli noin 1,7 miljoonaa. Myös osavaltion pääkaupunki on nimeltään Durango. Osavaltion pinta-ala on 123 451 neliökilometriä, joten se on Meksikon neljänneksi suurin osavaltio. Durango jakautuu 39 kuntaan.
Durango (täsmennyssivu)
Durango tarkoittaa seuraavia asioita:
Estado de México
Estado de México eli Méxicon (osa)valtio on osavaltio Meksikossa. Se rajoittuu pohjoisessa Hidalgoon, idässä Tlaxcalaan ja Pueblaan, etelässä Morelosiin ja Guerreroon sekä lännessä Michoacániin. Sen itäinen osa ympäröi liittovaltion pääkaupunki Méxicoa kolmelta puolelta.
Osavaltion pinta-ala on 22 357 neliökilometriä ja asukasluku noin 16,6 miljoonaa (2014). Estado de México on Meksikon väkirikkain osavaltio. Sen pääkaupunki on Toluca.
Osavaltio sijaitsee maan keskusylängöllä (Mesa Central), keskimäärin yli kolmen kilometrin korkeudella merenpinnasta. Sen ilmasto on viileä, maaperä rehevää ja sateet runsaita.
Osavaltion pohjoisosa on tasankoa ja kukkuloita, etelässä on rotkoja ja vuoria, idässä on tulivuoria, lännessä vuoria ja kukkuloita. Keskiosassa on laakeita laaksoja. Osavaltion jokia ovat Lerma, Tula, Moctezuma ja Pánuco. Eräillä alueilla ei ole lainkaan vesistöjä.
Miljoonat monarkkiperhoset talvehtivat alueella. Niiden suojelemiseksi perustettu Mariposa Monarcan biosfäärialue sijaitsee Michoacánin ja Estado de Méxicon alueella. Se on Unescon maailmanperintökohde.
Osavaltiossa on yhdeksän kansallispuistoa.
Meksikon laaksossa on ollut asutusta ainakin 5000-luvulta eaa. Siellä on kehittynyt monia kulttuureja, joista tunnetuimpia olivat olmeekit ja tolteekit. Teotihuacán rakennettiin vuosina 100-600 ja siitä tuli mesoamerikan kulttuurillinen, kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Asteekit vaelsivat alueelle 1200-luvulla ja ottivat vallan. Sitten saapuivat espanjalaiset.
Väkirikkaassa osavaltiossa on monenlaista teollisuutta: siellä tuotetaan 
elintarvikkeita, koneita, elektroniikka, kemikaaleja, tekstiileitä ja paperia. Estade do Méxiconssa toimivia yrityksiä ovat Chrysler, Ford, Nissan, Hoechst, Pfizer ja Motorola. Maailmanperintökohteet ja kansallispuistot tuovat matkailijoita. Maatiloilla kasvatetaan vihanneksia ja hedelmiä sekä viljaa.
Guanajuato
Guanajuato (virallinen nimi espanjaksi "Estado Libre y Soberano de Guanajuato") on osavaltio Meksikossa. Myös sen pääkaupunki on nimeltään Guanajuato. Guanajuaton naapuriosavaltiot ovat San Luis Potosí, Querétaro, Michoacán ja Jalisco.
Osavaltion pinta-ala on 30 608 km² ja vuoden 2014 väkiluku noin 5,8 miljoonaa.
Osavaltion talous on pitkään hyötynyt maailman rikkaimpiin kuuluvista hopeakaivoksista.
Kerkko Koskinen
Kerkko Klemetti Koskinen (s. 7. tammikuuta 1973 Espoo) on suomalainen säveltäjä ja muusikko. Hänen tunnetuimpia soolokappaleitaan ovat ”Mayday”, ”Sateentekijä" ja ”Rakkaus viiltää”. Kerkko Koskinen oli myös vuosina 1994–2001 aktiivisesti toimineen Ultra Bra -yhtyeen perustajajäsen ja johtohahmo. Koskinen sävelsi lähes kaikki Ultra Bran kappaleet ja soitti yhtyeessä pianoa.
Koskinen on toiminut muun muassa levy-yhtiö BMG:n kykyjenetsijänä ja säveltänyt musiikkia elokuviin "Nousukausi" (2003) ja "Hymypoika" (2003). Kerkko Koskinen on säveltänyt kappaleita Vuokko Hovatan soololevylle "Lempieläimiä" (2008), muun muassa euroviisuehdokkaana olleen ”Virginian”. Lisäksi Koskinen on säveltänyt ja sovittanut murhatulle toimittaja Anna Politkovskajalle omistetun kappaleen ”Uuden ajan kynnyksellä”. Vuonna 2006 Koskisen sävellys ”Shanghain valot” pyrki Annika Eklundin laulamana Suomen edustajaksi Euroviisuihin. Kappaleesta syntyi hitti ja yhteistyö Eklundin kanssa jatkui myös seuraavilla albumeilla.
2012 Koskinen perusti superyhtyeen Kerkko Koskinen Kollektiivi. Yhtyeessä ovat Kerkon lisäksi Manna, Vuokko Hovatta ja Maija Vilkkumaa. Yhtyeessä on aiemmin ollut myös Paula Vesala.
Kerkko Koskinen oli vuosina 1996–2001 naimisissa kansanedustajan ja Ultra Bran sanoittajan Anni Sinnemäen kanssa. Vuosina 2004–2008 hän oli aviossa näyttelijä-laulaja Pihla Viitalan kanssa.
La Paz (täsmennyssivu)
La Paz () voi tarkoittaa seuraavia:
Emil Perttilä
Jaakko Emil Perttilä (aiemmin Ahlfors, 18. helmikuuta 1875 Isokyrö – 21. elokuuta 1933 Seattle, Yhdysvallat) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana (1907–1908) ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puheenjohtajana (1905–1906). Perttilä oli vuoden 1905 suurlakkokomitean puheenjohtaja. Hän siirtyi pois Suomesta vuonna 1909.
Perttilä toimi puuseppänä Helsingissä vuodesta 1891 alkaen. Hän oli Sosialidemokraattisen puolueen taloudenhoitaja 1904–1909 ja Puutyöntekijäin liiton sihteeri-taloudenhoitaja vuonna 1906. Perttilä oli eduskunnan talousvaliokunnan puheenjohtajana 1907–1908 ja hän oli myös Suomen työläisliiton puheenjohtaja.
Perttilä kirjoitti myös muutamia näytelmiä 1900-luvun alussa.
Rabbi
Rabbi tai rabbiini (klassisessa , nykyhepreassa רַבִּי,"rabbī") on juutalaisuudessa opettaja, viisas henkilö, kirjaimellisesti "suuri (henkilö)".
Rabbien rooli juutalaisessa yhteisössä on ollut ja on edelleen hyvin moninainen. Muinaisina aikoina nimityksellä tarkoitettiin niitä henkilöitä, jotka olivat erottautuneet juutalaisuuden pyhien kirjoitusten tutkimiseen. Babylonialaisen Talmudin aikoina 200-luvun jälkeen rabbit olivat auktoriteetteja juutalaisen lain tulkitsemisessa. Keskiajalla rabbit olivat vastuussa juutalaisen uskon ja lain opettamisesta ja lain soveltamisesta. Nykyisin rabbin toimenkuvaan kuuluu usein myös jumalanpalveluksissa toimiminen ja seurakunnan edustaminen ulkopuolelle.
Arvonimenä "rabbi" ei esiinny vielä Toorassa. Matteus (23:7) mainitsee sen merkityksessä "mestarini", jota fariseukset mielellään halusivat itsestään käytettävän. Rabbinimitykset suoritti sanhedrin 400-luvulle saakka, jolloin se lakkautettiin.
Babylonialaisessa Talmudissa rabbilla tarkoitettiin Raamatun ja suullisen lain tulkitsijaa ja puolustajaa. Rabbilla oli lähes aina myös siviiliammatti, josta hän sai elantonsa.
Keskiajalla rabbista tuli laintulkitsijan lisäksi opettaja, tuomari, saarnaaja ja juutalaisen seurakunnan henkinen johtaja. Yhteisön jäsenet saivat usein valita oman rabbinsa. Rabbin arvo määräytyi hänen oppineisuutensa mukaan, eikä heillä ollut hierarkiaa. Rabbit saivat säännöllistä palkkaa tai urakkapalkkaa suoritetuista tehtävistään riippuen. Rabbin tehtäviin ei vielä keskiajalla kuulunut esimerkiksi jumalanpalveluksen johtaminen tai avioliittoon vihkiminen.
1800-luvulla haskalahin myötä rabbien toimenkuva laajeni käsittämään samoja tehtäviä, joita kristillisen kirkon papeilla on. Rabbit alkoivat johtaa jumalanpalveluksia ja edustaa seurakuntaa ulospäin, eivätkä enää toimineet tuomareina ja opettajina entiseen tapaan. Konservatiivisessa suuntauksessa pyritään yhä säilyttämään myös rabbien vanhaa toimenkuvaa.
Koko Suomen ylirabbiini on vuoden 2013 tammikuusta alkaen ollut Helsingin juutalaisen seurakunnan rabbiksi vuonna 2012 valittu Simon Livson. Hän on ensimmäinen suomenkielinen Helsingin seurakunnan rabbi.
Nykyisin kaikki juutalaiset suuntaukset ortodokseja lukuun ottamatta sallivat virallisesti myös naisten vihkimisen rabbeiksi. Ensimmäinen rabbiksi vihitty nainen oli berliiniläinen Regina Jonas vuonna 1935. Yhdysvalloissa ensimmäiset naisrabbit vihittiin 1970-luvulla.
Supersäieteoria
Supersäieteoria eli supersymmetrinen säieteoria on 1980-luvulla syntynyt teoria. Se on yritys selittää luonnon alkeishiukkaset ja perusvuorovaikutukset yhdellä fysikaalisella teorialla. Supersäieteoria mallintaa alkeishiukkaset pienenpienten supersymmetristen säikeiden värähtelyinä (yhden säikeen pituus on 10 metrin luokkaa). Tämän teorian mukaan värähdykset tapahtuisivat useassa eri ulottuvuudessa. Supersäieteorian eri muunnelmat ovat eräitä ehdokkaita fyysikoiden etsiessä kaikki fysikaaliset ilmiöt selittävää niin sanottua kaiken teoriaa, mutta ne ovat saaneet osakseen myös laajaa arvostelua, eniten sen vuoksi, ettei niiden antamia tuloksia kyetä testaamaan kokeellisesti.
Supersäieteoriassa esitellään myös uudenlainen hiukkanen, painovoimaa välittävä gravitoni. Supersäieteoria ottaa huomioon paljon muitakin hiukkasia, siksi sitä pidetään hyvänä ehdokkaana kaiken teoriaksi.
Tätä teoriaa tukevat tutkijat toivovat, että supersäieteoriasta löytyisi vastaus pimeään energiaan ja aineeseen. Kuitenkaan mitään ilmiöitä, jotka johtuisivat supersäieteoriasta, ei ole voitu kokeellisestikaan todistaa.
Rick Random
Avaruusetsivä Rick Random on kuvitteellinen sarjakuvahahmo, jonka tunnetuin piirtäjä on Ron Turner.
Ron Turner ihaili suuresti "Dan Daren" piirtäjää Frank Hampsonia ja hän tarttui innokkaasti tilaisuuteen, kun sai alkaa piirtää vakituisesti avaruusseikkailusarjaa "Space Detective – Rick Random" lehteen "Super Detective Library" (SDL). Turner oli aikaisemmin piirtänyt sarjaa "Space Ace" "Lone Star" –lehteen, ja Rick Random perikin piirteensä pitkälti tämän sarjan sankarilta, kersantti Bill Craigilta; tukan väri tosin vaihtui tummasta vaaleaan.
Rick Random suoritti ensiesiintymisensä vuonna 1954 tarinassa "Crime Rides the Spaceways" (SDL n:o 37), suomeksi "Kostaja avaruuslaivassa" Korkeajännityssarjassa 24/1954. Rick on Planeettain rikostutkimuskeskuksen johtaja (Head of the Interplanetary Bureau of Investigation, I.B.I.).
Rick Randomilla on seikkailuissaan usein apunaan kaunis naispuolinen apuri Andi Andrews ja vastustajanaan jokin hullu tiedemies. Hän myös usein ratkoo murhatapauksia oikean etsivän tapaan runsaasti tupakoiden. Vaikka seikkailut tapahtuvatkin tulevaisuudessa, sekä hahmot että asenteet ovat hyvin 50-lukulaisia.
Conrad Frost ja tieteiskirjailija Harry Harrison kirjoittivat Rick Random -tarinat.
Rick Randomin toinen vakiopiirtäjä Bill Lacey piirsi Rick Randomin lisäksi sarjoja Mustanaamio (Blackshirt) ja John Steel, joita myös julkaistiin suomalaisessa Korkeajännityssarjassa.
64-sivuisia Rick Random –sarjakuvia julkaistiin viisi vuotta. Britanniassa 60-luvulle tultaessa tulevaisuusseikkailut saivat väistyä menneisyyden sankaritarinoiden, sotasarjojen tieltä. Battler Britton alkoi loputtoman ilmataistelunsa Britannian puolesta, taistelut saksalaisia vastaan jatkuivat ikuisesti. Näin tapahtui myös suomalaisessa Korkeajännitys-lehdessä.
Vuonna 1978 science fiction -sarjakuvaa julkaisevan "2000AD" -lehden erikoisnumerossa uusittiin vanha Rick Random -seikkailu "SOS From Space". Seuraavana vuonna samassa lehdessä ilmestyi kokonaan uusi jatkoseikkailu "The Riddle Of The Astral Assassin" Ron Turnerin piirtämänä lähes 20 vuoden tauon jälkeen. Rick Randomin paluu jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä lukijat olivat tottuneet paljon synkempiin tulevaisuusvisioihin Judge Dreddin tyyliin. Rick Random näytti seikkailevan tulevaisuudessa, mutta todellisuudessa hän eli 1950-luvulla.
Ron Turner piirsi sarjakuvia kuolemaansa saakka ja kuoli 76-vuotiaana 19. joulukuuta 1998.
Rick Randomia on julkaistu Suomessa uudelleen Korkeajännityksen erikoisnumeroissa.
Nykykatsojalle sarjan alkuperäisen iän kertoo eritoten se, että sarjan hahmot tupakoivat runsaasti aikakauden tavan mukaan.
Kaarlo Harvala
Kaarlo Jafet Harvala (aik. Helminen, 15. helmikuuta 1885 Ruovesi – 24. lokakuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja. Hän toimi kansanedustajana 1922–1939 ja Suomen sosialidemokraattisen puolueen puheenjohtajana vuosina 1930–1942.
Harvala toimi Suomen maanvuokraajain liiton sihteerinä Tampereella vuosina 1912–1918. Sisällissodan aikana vuonna 1918 hän joutui vankilaan poliittisista syistä. Vankilasta vapauduttuaan Harvala työskenteli Kansan Sanan ja Kansan Lehden päätoimittajana Tampereella sekä Sosialisti-lehden toimittajana Turussa vuonna 1919. Vuosina 1919–1921 hän oli Suomen Sosialidemokraatin toimittaja. Harvala toimi sisällissodan jälkeen myös Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton puheenjohtajana.
Eduskuntaan Harvala valittiin ensimmäisen kerran Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuonna 1922. Hän on presidentin valitsijamies vuosien 1925, 1931 ja 1937 vaaleissa Vuodesta 1937 kuolemaansa saakka Harvala oli Alkon johtaja ja johtokunnan varapuheenjohtaja.
Knut Posse
Knut Jönsson Posse (n. 1440–1500) oli ruotsalainen soturi, joka muistetaan Suomessa Viipurin linnan menestyksekkäästä puolustamisesta venäläisiä vastaan vuonna 1495. Knut Possen kerrotaan myös olleen Viipurin pamauksen kansantarinan tapahtumien takana. Knut Posse oli Jöns Lage Possen ja Märta Knutsdotterin (Tre Rosor) poika. Knut Posse on haudattu Turun tuomiokirkkoon.
Knut Posse otti osaa Brunkebergin taisteluun vuonna 1471 Tukholmassa, jossa ruotsalaisten porvarien onnistui lakkauttaa saksalaisten oikeus puoleen porvarien ja hallintomiesten säätypaikoista valtakunnan kaupungeissa. Knut Possesta tuli valtaneuvos Ruotsissa 1473, ja hän sai Hämeen linnan linnanisännyyden 1474. Knut Posse valloitti valtionhoitaja Sten Sturelle Raaseporin linnan 1487. Knut Posse sai 1499 myös Kastelholman linnan päällikkyyden.
Knut Posse toimi Viipurin linnan linnanisäntänä vuonna 1495, ja 30. marraskuuta käänsi pakosalle Moskovan suuriruhtinaan Ivanin sotaväen, joka oli juuri valloittamaisillaan Viipurin. Kansantarinoiden mukaan puolustusta johtanut Knut Posse olisi räjäyttänyt yhden linnan torneista. Toisten tarinoiden mukaan kyseessä olisi ollut taivaalla nähty valoilmiö, joka olisi muistuttanut esimerkiksi Pyhän Andreaan ristiä (X:n muotoinen). Muutamaa viikkoa myöhemmin hyökkääjät vetäytyivät pois.
Sota ei kuitenkaan loppunut, vaan jatkui vielä talvella 1496. Venäläiset tekivät retkiä Pohjois-Pohjanmaalle, Karjalaan, Savoon ja Hämeeseen. Seuraavana keväänä Knut Posse purjehti yhdessä Svante Sturen kanssa Ivangorodiin, jossa he polttivat linnan ja ottivat mukaansa ryöstösaalista. Vuoden 1497 maaliskuussa Posse neuvotteli Novgorodissa yli 50 vuotta kestäneen aselevon.
Onni Hiltunen
Onni Alfred Hiltunen (26. marraskuuta 1895 Jyväskylä – 8. kesäkuuta 1971 Varkaus) oli suomalainen ministeri ja puoluejohtaja. Hän toimi Suomen sosialidemokraattisen puolueen puheenjohtajana vuosina 1944–1946.
Hiltusen vanhemmat olivat rautatietyömies Juho Taavi Hiltunen ja Tekla Eufemia Hagman. Hän kävi kansakoulun ja suoritti 1926 Kulutusosuuskuntien keskusliiton osuuskauppakoulun. Hiltunen työskenteli rautateiden rakennustyömiehenä 1910–1920, kauppa-apulaisena OTK:laisissa osuusliikkeissä 1920–1922 sekä osuusliikkeen myymälänhoitajana 1922–1930. Hän oli sosialidemokraattisen lehden toimistonhoitajana Varkaudessa 1931–1946 ja viimeksi Kansaneläkelaitoksen johtajana 1951–1961.
Hiltunen toimi ensimmäisenä valtiovarainministerinä Antti Hackzellin hallituksessa 8. elokuuta – 21. syyskuuta 1944 ja sitä seuranneessa Urho Castrénin hallituksessa 21. syyskuuta – 17. marraskuuta 1944. Samassa tehtävässä hän oli myös Urho Kekkosen toisessa hallituksessa 17. tammikuuta – 20. syyskuuta 1951.
Hiltunen oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1930–1962 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä 1930–1948 ja 1958–1962 sekä Mikkelin läänin vaalipiiriä 1948–1958.
Sodan aikaan Hiltunen toimi myös Suomen Filmikamarin varapuheenjohtajana, kun saksalaiset painostivat eri maita boikotoimaan amerikkalaista filmiteollisuutta.
Vuonna 1961 Helsingin hovioikeus tuomitsi Hiltusen yhdessä Reino Kuuskosken, Aku Sumun ja V. J. Sukselaisen kanssa viralta pantaviksi Kansaneläkelaitoksen hallituksesta virkarikosten ja virheiden vuoksi.
Puolustuspolitiikka
Puolustuspolitiikka on Suomessa määritetty kattamaan maanpuolustuksen tehtäviä ja yleisjärjestelyjä koskevaa päätöksentekoa ja poliittista ohjausta. Lisäksi siihen luetaan osallistuminen kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ylläpitäviin sotilaallisiin toimiin.
On huomattava, että eri maat määrittelevät puolustuspolitiikan eri tavoin johtuen pääasiallisesti erilaisista historiallisista kokemuksista. Esimerkiksi yhdysvaltalainen tai englantilainen käsitteistö ei noudata mannereurooppalaista tai pohjoismaista käytäntöä, koska tarvetta oman maa-alan konkreettiseen puolustamiseen ei siellä ole ollut pitkään aikaan. Englanninkielessä puolustuspolitiikka (defence policy) onkin jo kauan tarkoittanut yleisesti sotilaspolitiikkaa ja puolustus on voitu suorittaa kaukana kotimaasta ja myös hyökkäyksellisin keinoin "kansallisten etujen puolustamisena".
Sodanjälkeisessä Suomessa puolustuspoliittinen päätöksenteko on ollut vahvasti hallituksen ja eduskunnan käsissä. Perusratkaisuja valmisteltiin ensin vuosina 1945-1949 toimineessa puolustusrevisiokomiteassa, johon kuului kansanedustajia, upseereita ja eräitä vasemmistopuolueiden yliedustusta tasapainottaneita jäseniä. Puolustusneuvosto aloitti toimintansa vuonna 1958 ja sai merkittävän roolin kokonaismaanpuolustuksen toimintojen johdossa. Sen jäseninä oli keskeisiä ministereitä, upseereita ja muutamia muita puolustusvalmistelujen kannalta tärkeitä henkilöitä.
Puolustusvoimien rahoitusongelmat ja voimistunut puolustuskritiikki antoivat aiheen parlamentaaristen puolustuskomiteoiden käytölle maanpuolustuksen kehittämisohjelmien linjaukseen. Lähes kaikkien puolueiden edustus takasi valmistelutyön laajapohjaisuuden, ja sen tarkoituksena oli eduskunnan sitouttaminen komiteoiden esityksiin. Komiteoiden suosittelemat rahoitusohjelmat eivät kuitenkaan toteutuneet täysimääräisinä, eivätkä kaikki osapuolet olleet tyytyväisiä puolustuskomiteoiden taipumukseen puuttua turvallisuuspoliittisiin linjauksiin.
Kolmas parlamentaarinen puolustuskomitea vuonna 1981 jäi sarjan viimeiseksi. Sitten kokeiltiin puolustuspoliittisia toimikuntia, joilla ei ollut parlamentaaristen puolustuskomiteoiden kaltaista poliittista painoa. Vuonna 1995 valtaan noussut laajapohjainen hallituskokoonpano ei enää antanut puolustuspoliittista valmistelua pois käsistään. Kaksi turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa (1997 ja 2001) valmisteltiin hyvin hallituskeskeisesti. Puolustusneuvoston lakkauttaminen ja korvaaminen ministerivaliokunnalla ja puolustusministeriöön keskitetyllä valmisteluorganisaatiolla liittyi omaksuttuun hallituskeskeiseen linjaan. Vuosien 2005 ja 2009 selonteot jatkoivat samalla linjalla.
Elvis Costello
Elvis Costello (oikealta nimeltään Declan Patrick Aloysius MacManus, s. 25. elokuuta 1954, Lontoo) on brittiläinen rockmuusikko, joka luetaan rockin uuden aallon keskeisimpiin lauluntekijöihin ja esiintyjiin. Hän on pitkän ja tuotteliaan uransa aikana tehnyt hyökkäävän ja punkvaikutteisen rockin ohella myös soulia, kantrimusiikkia, balladeja ja jazz-lauluja.
Declan Patrick MacManus syntyi 25. elokuuta 1954 Paddingtonissa, Lontoossa työväenluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli big bandin laulaja ja trumpetisti. MacManus alkoi soittaa kitaraa ja kirjoittaa lauluja 15-vuotiaana. Vanhempiensa erottua hän muutti Liverpooliin äitinsä kanssa.
MacManus meni 1970-luvun alussa naimisiin, sai lapsen ja asettui Lontooseen. Hän teki musiikkia ja esiintyi, joskus käyttäen sukunimeä Costello, joka oli hänen äitinsä tyttönimi. Perheensä hän elätti tietokoneoperaattorin työllä. Vuonna 1975 MacManus jätti työnsä ja ryhtyi Brinsley Schwarzin roudariksi. MacManus teki vuonna 1976 levytyssopimuksen Stiff Recordsin kanssa ystävänsä Nick Lowen suosittelemana. Hänen managerikseen tuli Jake Riviera, joka vaihdatti hänen taiteilijanimekseen Elvis Costello.
Costellon ensimmäinen single "Less Than Zero" julkaistiin huhtikuussa 1977. Hänen esikoisalbuminsa "My Aim Is True" (1977) teki Costellosta kulttisuosikin ja nousi Britannian top-20:een. Albumia seurasi kiertue uuden Attractions-yhtyeen kanssa. Yhtye esiintyi myös yhdysvaltalaisessa "Saturday Night Livessä" joulukuussa 1977.
Costellon seuraavat albumit saivat myös kiitosta. Hän herätti huomiota kiertueillaan myös ivallisuudellaan ja juopottelullaan, mutta 1980-luvun alussa hän siisti käyttäytymistään. Hänen tyylinsä muuttui samalla punkin minimalismista soulmaiseen popmusiikkiin. Hän erosi vaimostaan vuonna 1985 ja nai Pogues-basisti Caitlin O'Riordanin seuraavana vuonna. Costello sai vuonna 1989 hitin Paul McCartneyn kanssa kappaleella "Veronica". Costello levytti 1990-luvulla albumin "The Juliet Letters" England's Brodsky Quartet -jousikvartetin kanssa. Vuonna 1994 hän levytti ja esiintyi jälleen Attractionsin kanssa, kunnes lähti taas omilleen 1995. Hän teki yhteistyötä Burt Bacharachin kanssa, mikä toi kaksikolle Grammyn albumin "Painted from Memory" (1998) kappaleesta "I Still Have That Other Girl". Costello näytteli 1990-luvulla myös joissain elokuvissa.
Costello sai Los Angelesin University of Californiasta musiikinopettajan toimen vuonna 2001. Costello on tehnyt 2000-luvulla edelleen ahkerasti albumeita, jotka ovat olleet tyyliltään vaihtelevasti niin rockmusiikkia kuin oopperaa, R&B:tä ja jazziakin.
Kesällä 2018 Costello sairastui syöpään, minkä vuoksi hänen Euroopan-kiertueensa keskeytyi.
Nimen perässä korkein listasijoitus Britanniassa (UK) ja Yhdysvalloissa (US)
Tietorakenne
Tietorakenne on tietojenkäsittelyssä esiintyvä termi, joka tarkoittaa tapaa tallentaa tietokoneen käsittelemää dataa siten, että datan käyttö olisi mahdollisimman tehokasta. Toisaalta tietorakenne tarkoittaa sellaista abstraktia muistimallin primitiiveistä koostuvaa rakennetta, johon data on tallennettu.Taulukko on tietorakenne, jossa samantyyppiset tiedot on indeksoitu. Taulukko voi olla rekursiivinen tietorakenne, missä yksi taulukon alkio on toinen taulukko. Näin määritellään moniulotteinen taulukko.
Kootussa rakenteessa tietotyypistä riippumattomat muuttujat on koottu yhdeksi kokonaisuudeksi. Koottu rakenne voi olla rekursiivinen eli yksi rakenteen osa on itsessään mikä tahansa tietorakenne tai koottu rakenne. Tällä tavoin voidaan kuvata millaista tietoa tahansa.
Tiedostoissa käytetään peräkkäisrakennetta. Peräkkäisrakenteessa samankaltaiset tiedoston tietueet on käsiteltävä tiedostoa luettaessa peräkkäin tiedoston alusta alkaen.
Tietorakenteiden ja algoritmien valinta on tärkeä osa ohjelmistosuunnittelua. Hyvin valittu tietorakenne mahdollistaa tehokkaimman tarkoitukseen sopivan algoritmin käytön. Tietorakenteen valintaan vaikuttavat muistinkäyttövaatimus sekä ohjelman aikavaatimus. Sopivalla tietorakenteella tiedon käsittelymenetelmät ovat yksinkertaisia, helppoja ymmärtää ja virhealttius on pieni. Huonosti valitulla rakenteella käsittely on monimutkaista ja vaikeasti ymmärrettävää ja toteutuksessa ilmenevän virheen korjaaminen on vaikeaa.
Spatiaalinen tietorakenne on sellainen tietorakenne, jossa määrätyn etäisyysmitan perusteella lähimmän alkion hakeminen on tehokasta. Spatiaalisia tietorakenteita euklidiseen avaruuteen ovat 3D-tietokonegrafiikassa paljon käytetty bsp-puu sekä kd-puu.
Hidalgo
Hidalgo on osavaltio Meksikossa. Se on nimetty meksikolaisen itsenäisyystaistelija Miguel Hidalgon mukaan. Osavaltio sijaitsee kokonaan sisämaassa ja sen pinta-ala on 20 846 neliökilometriä ja asukasluku noin 2,8 miljoonaa. Osavaltion pääkaupunki on Pachuca. Osavaltio jakautuu 74 kuntaan.
Hidalgo (täsmennyssivu)
Hidalgo voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Sukunimenä:
Fermin paradoksi
Fermin paradoksi on astrobiologiaan, älyllisen elämän olemassaoloon liittyvä paradoksi ja astrobiologian kulmakivi. Se voidaan muotoilla seuraavasti: jos maailmankaikkeudessa on muuta älyllistä elämää kuin ihmiskunta, miksi tätä ei ole havaittu? Pelkästään omassa galaksissamme Linnunradassa pitäisi olla miljardeja ja taas miljardeja planeettoja, ja jo suhteellisen alkeellisella tekniikalla koko Linnunradan olisi pitänyt jo olla asutettuna 5–50 miljoonassa vuodessa eli maailmankaikkeuden ikään nähden hyvin lyhyessä ajassa.
Paradoksi on saanut nimensä fyysikko Enrico Fermin aikoinaan esittämästä kysymyksestä "Missä kaikki ovat?".
Jalisco
Jalisco on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 79 085 neliökilometriä, mutta joidenkin kuntien omistuksesta on kiistaa Jaliscon ja sen naapuriosavaltioiden välillä. Jaliscon naapuriosavaltiot ovat Nayarit, Zacatecas, Aguascalientes, San Luis Potosí, Guanajuato, Colima ja Michoacán. Lännessä osavaltio rajoittuu Tyyneen valtamereen. Jaliscon asukasluku on noin 7,3 miljoonaa.
Osavaltion pääkaupunki on Guadalajara, joka yhdessä Tonalán, Tlaquepaquen, Tlajomulcon ja Zapopanin kanssa muodostaa Guadalajaran metropolialueen. Jalisco tunnetaan mm. mariachi-musiikin syntymäpaikkana. Osavaltio jakautuu 124 kuntaan.
Michoacán
Michoacán (koko nimi Michoacán de Ocampo) on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee Tyynen valtameren pohjoisrannikolla. Osavaltion pinta-ala on 59 864 neliökilometriä ja asukasluku noin 4,6 miljoonaa (2014). Michoacánin pääkaupunki on Morelia, joka tunnettiin aiemmin nimellä "Valladolid". Osavaltio jakautuu 113 kuntaan. 19. syyskuuta 1985 Michoacánissa tapahtui magnitudin (M) 8,0 maanjäristys, jossa kuoli arviolta 6 000 – 30 000 ihmistä.
Morelos
Morelos on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 4 893 neliökilometriä, joten se on valtion toiseksi pienin osavaltio. Morelosin pääkaupunki on Cuernavaca. Osavaltion asukasluvuksi arvioitiin vuonna 2014 noin 1,9 miljoonaa.
Nayarit
Nayarit on osavaltio Meksikon länsiosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Sinaloa, Zacatecas, Durango ja Jalisco. Lännessä Nayarit rajoittuu Tyyneen valtamereen. Osavaltion pääkaupunki on Tepic. Nayaritiin kuuluvat mm. Mexcaltitánin ja Islas Tres Maríasin saaret.
Osavaltion pinta-ala on 27 815 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,2 miljoonaa (2014).
Nuevo León
Nuevo León on osavaltio Meksikossa. Sen pääkaupunki on Monterrey. Osavaltion pinta-ala on 64 220 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2014 noin viisi miljoonaa. Osavaltio jakautuu 43 kuntaan.
Nuevo León sijaitsee Yhdysvaltojen vastaisella rajalla. Sen naapuriosavaltioita ovat Tamaulipas idaässä, San Luis Potosí etelässä ja Zacatecas ja Coahuila lännessä. Osalvation poikki kulkee Sierra Madren vuorijono. Vuorten pohjoispuolella on Rio Granden laakea jokilaakso, jonka kuiva ilmasto suosii vain kaktuksia ja pensaikkoa.
Nuevo Leónin maisemassa on vuoria, luolia, rotkoja, kanjoneita ja vesiputouksia. Ne houkuttelevat matkailijoita kiipeilemään ja vaeltamaan.
Nuevo León on Meksikon rikkainta aluetta ja siellä sijaitseva San Pedro Garza García on bruttokansantuotteeltaan korkein kaupunki latinalaisessa Amerikassa.
Osavaltion talouselämän ytimenä on öljynjalostus, kevyt ja raskas teollisuus. Siellä tuotetaan rautaa, terästä ja kemikaaleja. Tuotantotalous tuottaa 27% bruttokansantuotteesta, palvelut 22%, kauppa 19% ja manviljelys vain kaksi prosenttia.
Alueella on liikkunut metsästäjä-keräilijöitä jo 8900 vuotta eaa., mutta espanjalaisten konkistadorien tullessa siellä ei ollut suuria asutuskeskuksia.
Oaxaca
Oaxaca on Meksikon osavaltio. Se rajoittuu lännessä Guerreroon, luoteessa Pueblaan, pohjoisessa Veracruziin ja idässä Chiapasiin. Oaxacasta etelään sijaitsee Tyynimeri. Osavaltion pinta-ala on 93 793 neliökilometriä, joten se on Meksikon viidenneksi suurin osavaltio. Asukkaita Oaxacassa on lähes neljä miljoonaa (2013). Osavaltion pääkaupungin nimi on Oaxaca de Juárez.
Montpellier
Montpellier on Hérault’n departementin pääkaupunki Etelä-Ranskassa Lèzjoen varrella lähellä Välimeren rantaa 125 kilometriä Marseillesta luoteeseen. Kaupunki perustettiin 700-luvulla markkinapaikan ympärille. Montpellier on Ranskan viidenneksi suurin yliopistokaupunki Pariisin, Toulousen, Lillen ja Lyonin jälkeen. Asukkaita vuonna 2006 oli 251 634 ja lähialueet mukaan luettuna noin 460 000. Montpellier on vilkas ja kansainvälinen opiskelijakaupunki (n. 60 000 opiskelijaa).
Montpellier on vilkas viinikaupan keskus vuotuisine messuineen. Kaupungissa on kemian-, elektroniikka-, elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta.
Kaupungin kuuluisa yliopisto on perustettu 1289. Jouduttuaan Ranskalle 1349 Montpellier koki nousukauden yliopistonsa huomattavan lääketieteellisen tiedekuntansa ansiosta.
Kaupunki oli hugenottien, Ranskan reformoidun uskontunnustuksen puolustajien keskuspaikkoja, jonka Ludvig XIII valtasi vuonna 1622.
Nykyaikainen kehitys alkoi rautatien tulon mukana 1800-luvun puolivälissä.Jalkapallojoukkue Montpellier Hérault SC pelaa Ranskan pääsarjassa.