Avimimus
Avimimus (nimen merkitys: ”linnunmatkija”) on oviraptoreihin kuuluneiden teropodidinosaurusten suku, joka eli noin 70 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella. "Avimimuksen" fossiileja on löydetty Mongoliasta.
"Avimimus" tarkoittaa "linnunmatkijaa". Nimi tulee kreikan kielestä. "Avimimus" sai nimensä lintumaisista piirteistään, joka on johtanut joihinkin kiistoihin siitä, kuinka linnunkaltainen se todella oli.
"Avimimuksen" pituus oli 1,5 metriä, korkeus 0,6–0,9 metriä ja paino noin 20 kilogrammaa. "Avimimus" oli samankaltainen kuin nykyinen strutsi tai juoksukäki. Se oli kaksijalkainen höyhenellinen teropodi, kykenevä juoksemaan karkuun saalistajia, mutta ei lentämään. Mongoliasta löydettyjen jäänteiden perusteella tiedetään, että "Avimimuksella" oli lyhyt, pyöristynyt nokka, joka oli hampaaton. "Avimimuksella" oli myös poikkeavan suuret silmät, oletettavasti saalistajien havaitsemista varten tai mahdollisesti hyönteisten saalistamiseen. "Avimimus" tuki päätään pitkällä, kapealla kaulalla. Höyhenellistä häntäänsä "Avimimus" käytti itsensä tasapainottamiseen juoksun aikana.
"Avimimuksen" jalat olivat pidemmät kuin sen muilla sukulaisilla Avimimidae-heimossa. "Avimimus" oli tarpeeksi pitkä, jotta sille kehittyi erityiset juoksuraajat. "Avimimuksen" jaloissa oli kolme varvasta.
"Avimimus" oli nopea ja ketterä dinosaurus. Se juoksi luultavasti yhtä nopeasti kuin strutsi (jopa 70 kilometrin tuntivauhtia).
"Avimimuksella" saattoi olla höyheniä. Kuten nykyisillä linnuilla, "Avimimuksella" käsiluut olivat sulautuneet yhteen, ja sulannuppien korostunut läsnäolo alavartalon luissa vahvistaa, että "Avimimuksella" oli höyheniä ainakin tässä osassa kehoa. Vahvasti kehittyneiden höyhenten läsnäolo ehdottaa lisäksi, että "Avimimuksella" oli mahdollisesti kevyempi höyhenpeite sen muissa kehon osissa, niin kuin muilla linnunkaltaisilla dinosauruksilla. "Avimimus" voidaan nähdä välilinkkinä lintujen ja dinosaurusten evoluution välillä.
Sergei Kurzanov on ajatellut "Avimimuksen" olleen kykenevä rajoittuneeseen lentämiseen. Tänä päivänä paleontologit kuitenkin ovat yleisesti samaa mieltä siitä, että "Avimimus" todennäköisesti ei kyennyt lentämään, mutta höyhenet toimivat eristeenä tai ehkä värikkäänä höyhenpeitteenä parittelussa.
"Avimimus" oli pitkälle kehittynyt teropodi, jonka älykkyys oli dinosaurusten joukossa korkea. "Avimimuksella" näyttää olleen suuret aivot sen ruumiinkokoon verrattuna, mitä jotkut tutkijat pitävät tarkoittavan suurempaa perusälykkyyden tasoa. Kallon luut ovat myös hyvin kehittyneet antamaan lisääntynyttä tukea ja suojaa aivoille, ylittäen joillakin muilla dinosaurustyypeillä nähdyn tason. Enemmän kehittyneiden aivojen mahdollisuus saattaa myös viitata monimutkaisempaan sosiaaliseen kanssakäymiseen "Avimimus"-yksilöiden välillä, samalla lailla kuin joissakin nykyajan linturyhmissä. "Avimimus" saattoi tarvita nokkeluutta vältelläkseen saalistajia ja ottaakseen kiinni saaliseläimiä maassa.
Kesällä 1973, neuvostoliittolais-mongolialainen paleontologinen retkikunta löysi suurimmaksi osaksi täydellisen yksilön uudesta suvusta ja lajista, "Avimimus portentosus". He löysivät teropodin luurangon eteläisellä Gobin autiomaalla, Mongoliassa. Tämä oli merkittävä löytö johtuen siitä, että se oli ensimmäinen löydetty dinosaurus, jolla oli selviä ja merkittäviä määriä linnunkaltaisia piirteitä. Se oli myös ensimmäinen teropodi sen erityisellä lonkan rakenteella. Nämä uudet piirteet saivat paleontologit luomaan uuden heimon löydön luokittelemiseksi: Avimimidae-heimon.
Venäläinen paleontologi Sergei Kurzanov, joka oli osana retkikuntaa, kuvaili dinosauruksen vuonna 1981. Ensimmäisen löydön jälkeen dinosauruksen ajateltiin olevan lintu, kunnes lisätutkimus ja myöhemmät fossiililöydöt myöhään 1970-luvulla osoittivat, että se oli todellakin teropodi, jolla oli höyheniä. Kurzanov antoi sille nimeksi "Avimimus portentosus".
Vuonna 2008 löydettiin luita useista "Avimimuksista", jotka olivat kaikki olleet yhdessä kuoleman hetkellä. Löydön teki mongolialaisista, kanadalaisista ja yhdysvaltalaisista paleontologeista koostunut retkikunta. Löytöön kuului ainakin 10 samassa paikassa ollutta "Avimimuksen" luurankoa. Löytö oli merkittävä: ei vain yksilöiden määrästä johtuen, vaan koska mitä se kertoo meille siitä, kuinka dinosaurus eli. Siitä lähtien kun ilmeni, että yksilöiden kooissa oli pientä vaihtelua, se osoitti että ne olivat laumaeläimiä, tai kerääntyneet yhteen. Jalkojen luista löydettiin lihasjälkiä, mikä esitti todisteita siitä, että dinosaurus kykeni nopeaan ja pitkälliseen juoksuun.
"Avimimuksen" löytäminen lähetti läpimurron paleontologien ymmärrykseen dinosauruksista ja niiden yhteyksistä lintuihin. "Avimimus" oli ensimmäinen löydetty dinosaurus, jolla näytti olevan selviä lintumaisia piirteitä ja niin suuressa määrin. Yleensä "Avimimuksen" on katsottu olevan oviraptori ja tärkeä linkki dinosaurusten ja lintujen välillä.
Alue josta paleontologit löysivät "Avimimuksen" oli paljon erilaisempi dinosauruksen löytöhetkellä kuin se saattoi olla sen elinaikana. "Avimimuksen" jaloissa olevat pitkät varpaankynnet ovat vain yksi osoitus tutkijoille siitä, että sen elinympäristö oli jotain märkää, soista, metsäistä aluetta. Todiste siitä, että "Avimimus" eli suurissa laumoissa, ehdottaa myös märkää elinympäristöä.
"Avimimus" on eri yhteyksissä merkitty kasvinsyöjäksi, kaikkiruokaiseksi ja hyönteissyöjäksi. Tutkijat eivät ole kyenneet kovin helposti tekemään fossiileista johtopäätöstä "Avimimuksen" ravinnosta. Kuten muut oviraptorit, "Avimimus" oli luultavasti kaikkiruokainen. Sen suu oli hampaaton nokka, jota saatettiin käyttää kaivelemaan erilaisia ruokia. Sergei Kurzanov spekuloi, että siitä lähtien, kun nokan alaosassa oli hammastettu reuna, oli mahdollista että "Avimimus" söi hyönteisiä. Se saattoi olla hyödyllinen myös kasvien repimisessä. Toinen ajatus "Avimimuksen" ravinnoksi on, että se varasti muiden eläinten munia. Tämä teoria tulee sen statuksesta oviraptorina, mikä itse asiassa tarkoittaa "munanryöstäjää". Yksimielisyys paleontologien keskuudessa on yleensä, että "Avimimus" on kaikkiruokainen.