Sotilaslääni
Sotilaslääni () oli vuoden 2014 loppuun saakka Suomen puolustusvoimien alueellinen johtoporras. Sotilasläänin alaisia olivat sen johdossa olevat joukko-osastot ja sotilaslaitokset sekä sen alaiset aluetoimistot. Maavoimien Materiaalilaitoksen alainen huoltorykmentti tukee keskitetysti sotilasläänin joukko-osastojen huoltoa.
Sotilasläänin tehtäviä olivat:Valmiutta kohotettaessa sotilasläänin komentaja johtaa perustettuja sotilasalueita sekä vastuualueen taisteluun
ja sen tukemiseen tarkoitettuja maavoimien joukkoja sekä sille alistettuja muita joukkoja. Sotilasläänille voidaan alistaa muun muassa armeijakunta tai operatiivisia yhtymiä.
Sotilaslääni tukee muita puolustushaaroja ja rajavartiolaitosta perustamalla niille joukkoja sekä muodostamalla ja jakamalla maavoimien tilannekuvaa Maavoimien esikunnan käskemällä tavalla.
Sotilasläänin kokoonpanoon kuuluu operaatiokeskus, jossa työskentelee tilannevalvonta-aliupseereita.
Maavoimien esikunnan alaisuuteen kuului neljä sotilaslääniä:Näiden sotilasläänien alaisuudessa toimi yhteensä 19 aluetoimistoa.
Osana puolustusvoimien helmikuussa 2012 julkaisemia säästösuunnitelmia sotilasläänit lakkautetaan vuoden 2014 päättyessä, ja pääosa tehtävistä siirtyy kuudelle isolle maavoimien joukko-osastolle.
Aiemmat alueelliset sotilasläänit, jotka olivat käytössä 1993–2007 sekä Lapin, Pohjanmaan ja Savo-Karjalan sotilasläänit 1993–2009, olivat nykyisen aluetoimiston ja operatiivisen sotilasalueen välimuoto. Ne vastasivat toisaalta asevelvollisuusasioista, mutta suunnittelivat tämän lisäksi oman alueensa puolustusta, johon niillä oli valmius ottaa johtoonsa useiden prikaatien vahvuiset operatiivisen tason joukot. Toisaalta sotilaslääneillä ei kuitenkaan ollut johdossaan rauhanaikaisia joukko-osastoja eikä omaa huoltoa. Pienenevien sodan ajan joukkojen myötä operatiivisen tason johtoesikuntien tarve vähentyi eikä katsottu tarpeelliseksi pitää yllä sotilasläänien ja armeijakuntien sekä näiden yläpuolella olleiden maanpuolustusalueiden muodostamaa kaksiportaista operatiivisen tason johtoesikuntajärjestelmää.
Operatiivinen sotilaslääni oli Suomen puolustusvoimien johtoporras, johon kuuluu tai on kuulunut sotilasläänin itsensä lisäksi myös muita, lähinnä suunnitteluun ja hallintoon liittyviä alueellisia sotilasläänejä, jotka sodan aikana olisivat operatiivisen sotilasläänin osia. Kun Suomessa vuonna 2008 luovuttiin kolmesta maanpuolustusalueesta ja siirryttiin kahdeksaan sotilaslääniin niin silloin näistä neljä oli operatiivisia. Myöhemmin muut sotilasläänit yhdistettiin operatiivisiin, jolloin peruste sotilasläänien jakamiseen operatiivisiin ja muihin, ei-operatiivisiin, poistui.
Aiempia, ei operatiivisessa roolissa olleita, sotilasläänejä olivat muun muassa Häme, Keski-Suomi, Sisä-Suomi, Kuopio, Kymi, Lappi, Mikkeli, Pohjanmaa, Pohjois-Karjala, Savo-Karjala, Turku ja Pori, Uusimaa ja Vaasa sekä Savo-Karjala.
Pohjanmaan sotilasläänin esikunta toimi Vaasassa, Savo-Karjalan sotilasläänin esikunta Kuopiossa, Lapin sotilasläänin esikunta Rovaniemella ja Sisä-Suomen sotilasläänin esikunta Tikkakoskella.
Lakkautettujen sotilasläänien komentajat olivat sotilasarvoltaan yleensä everstejä, poikkeuksena mm. Helsingin sotilasläänin viimeiset komentajat ja Keski-Suomen sotilaslääniä 90-luvulla johtanut prikaatikenraali Kari Savolainen. Lapin sotilasläänin viimeinen komentaja oli everstin arvoinen Markku Aherto.
Enimmillään Suomessa olevien sotilaspiirien määrä oli ennen jatkosotaa 28. helmikuuta 1941 alkaen.