Edgar Rice Burroughs
Edgar Rice Burroughs (1. syyskuuta 1875 Chicago, Yhdysvallat – 19. maaliskuuta 1950 Encino, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti Tarzan- ja Mars-kirjasarjoistaan.
Burroughs kävi koulunsa paikallisissa kouluissa. Chicagon influenssaepidemian aikaan vuonna 1891 hän vietti puoli vuotta veljensä maatilalla Idahossa. Burroughs valmistui Michiganin sotilasakatemiasta vuonna 1895 ja pyrki West Pointiin, jonka pääsykokeita hän ei kuitenkaan läpäissyt. Hän oli sen jälkeen jonkin aikaa värvättynä sotilaana, mutta vapautettiin palveluksesta, kun hänellä oli todettu sydänvaivoja.
Tämän jälkeen Burroughs teki sekalaisia töitä, ja vuonna 1899 hän siirtyi työskentelemään isänsä yritykseen. Seuraavana vuonna hän meni naimisiin Emma Centennia Hulbertin kanssa. Vuonna 1904 Burroughs jätti vakituisen työn ja hankki usean vuoden ajan elantonsa erilaisissa kehnosti palkatuissa töissä, aluksi Idahossa ja sitten Chicagossa. Vuonna 1911 Burroughs ryhtyi kirjoittamaan tarinoita tutustuttuaan pulp-lehtien tarjontaan ja päätettyään, että pystyisi itse kirjoittamaan viihdyttävämpiä kertomuksia. Tuottelias Burroughs menestyi kirjoittamillaan tarinoilla hyvin. Vuonna 1912 hän julkaisi kuuluisimman teoksensa, "Tarzan, apinoiden kuningas".
Burroughs oli yksi tuotteistamisen edelläkävijöistä. Hän ymmärsi jo varhain Tarzanin kaupalliset mahdollisuudet ja pyrki tarjoamaan hahmonsa yleisölle useiden eri viestimien kautta. Hän perusti 1923 verotussyistä oman yhtiön Edgar Rice Burroughs Inc:n, joka ryhtyi julkaisemaan hänen kirjojaan.
Toisen maailmansodan aikaan Pearl Harborin hyökkäyksen aikoihin Burroughs asui Havaijilla ja pyysi päästä sotakirjeenvaihtajaksi. Vuosina 1942–1945 hän toimi sotakirjeenvaihtajana Tyynellämerellä ylpeillen olevansa maailman vanhin lajissaan.
Tarzan, varsinaiselta nimeltään "John Clayton III", brittiläisen lordi Greystoken poika, jätetään laivakapinan seurauksena vanhempiensa kanssa vauvaikäisenä Afrikan rannikolle. Hänen vanhempiensa kuoltua paikallisen ihmisapinoitten heimon naaras, "Kala", ottaa hänet kasvatikseen. Poika saa apinanimekseen Tarzan, joka tarkoittaa valkoista ihoa. Tarzan kasvaa taitavaksi viidakon valtiaaksi ja kokee monia seikkailuja. Aikuisena hän käy Englannissa, mutta palaa takaisin Afrikkaan. Teosten juonikuvioissa toistuvat hyvän ja pahan välinen taistelu, kadonneet kansat ja maailmat, Afrikan rikkaudet sekä taistelut petoeläinten kanssa.
Burroughs on kertonut Tarzan-hahmon innoittajiksi antiikin myytit, Romulus ja Remus -tarinan, Rudyard Kiplingin Viidakkokirjan ja erään lehtileikkeen, jossa haaksirikkoutuneen merimiehen kanssa autiolla saarella asunut naarasapina tarjosi merimiehelle mukaan omaa poikastaan, kun tämä pelastettiin saarelta.Viimeisestä kirjasta noin neljäsosa on Burroughsin käsialaa, sen kirjoitti loppuun Joe R. Lansdale.
Mars-sarjan päähenkilö on John Carter, entinen Konfederaation ratsuväkikapteeni ja suuri sankari. Arizonalaisessa luolassa intiaanien surmaaman ystävänsä ruumiin vieressä hän irtautuu ruumiistaan ja siirtyy avaruuden poikki Marsiin eli sen omalla kielellä Barsoomiin. Marsin pienemmän painovoiman vuoksi hänen voimansa tekee hänestä nopeasti arvostetun. Kovan taistelun jälkeen hän voittaa omakseen Heliumin jeddakin eli keisarin tyttären Dejah Thorisin.
Burroughsin kerrontaa pidetään vetävänä, ja hänen Mars-kirjoihin luomansa taistelukohtausten mallit vaikuttavat yhä. Marsin valinnassa hänellä oli edeltäjiä 1800-luvun kirjallisuudessa, ja hän sai vaikutteita muun muassa Edwin Arnoldin teoksesta "Gullivar of Mars" (1905). Sittemmin Mars on ollut tieteiskirjallisuuden suosikkiplaneetta.Pellucidar on maailma Maapallon sisällä. Pääsankarit ovat David Innes ja Abner Perry, jotka porautuvat maan sisään erityisellä kaira-aluksella etsiäkseen hiili- ja malmiesiintymiä mutta päätyvätkin Pellucidariin. He ovat enemmänkin päättäväisiä etsijöitä kuin varsinaisia sankareita. Innesistä tulee Pellucidarin keisari ja Perry on sivilisaation rakentaja. Toisen osan lopussa rakennetaan jo rautatietä, kolmannessa kohdataan jo kompassin ja mustaruutiaseet tuntevia merirosvoja, korsarilaisia. Neljännessä korsarilaisten vankina ollut Innes palaa Tarzanin ja tämän ystävien avulla Sarimaahan. Päähenkilönä on avaruusaluksella Venukseen matkannut telepaatti Carson Napier, jota voidaan pitää heikoimpana Burroughsin sankarihahmoista: hän on pakenija eikä taistelija tai etsijä.Suomentamatta ovat:Burroughsin lännenromaaneista "Intiaanipäällikkö"-kirjat ovat huomattavia intiaaninäkökulmansa ansiosta. Romaanipari tarkasteli intiaanikulttuuria todenmukaisemmassa valossa kuin suuri osa muusta aikansa lännenkirjallisuudesta. Burroughs tuo erityisen voimakkaasti esiin valkoihoisten häikäilemättömyyden, mutta ei säästä vastapuoltakaan: Esimerkiksi monien intiaanien taipumus juopotteluun tuodaan esiin. Kokijahahmona on puoliverinen uudisraivaajaperheen poika Andy McDuff, jonka hengen apassijohtaja Geronimo säästää tappaessaan tämän vanhemmat. Koska pojan äiti oli intiaani, hän on riittävästi intiaanin näköinen, joten Geronimo vie hänet majaansa ja luovuttaa nuorimmalle vaimoistaan. Pojasta tulee ylpeä nuori mies, josta kouliintuu varhain soturi ja sotapäällikkö.Burroughsin tuotanto oli runsas; kaiken kaikkiaan hänen tuotannostaan on suomennettu alle puolet. "Wizard of Venus" julkaistiin Yhdysvalloissa vasta 1990-luvulla.
Tarzan-elokuvia on tehty runsaasti, ja nämä elokuvat ovat suhtautuneet joskus väheksyvästi afrikkalaisiin. Nykyisin perikunta valvoo teosten julkaisua ja filmatisointeja; esimerkiksi elokuvaa "Tarzan, the Ape Man" (1981) sensuroitiin, koska naispääosan esittäjä Bo Derek esiintyi kirjailijan perikunnan mielestä tarpeettoman alastomana. Sen sijaan elokuva "Greystoke: The Legend of Tarzan, Lord of the Apes" (1984) jonka ohjasi englantilaisohjaaja Hugh Hudson, hyväksyttiin sellaisenaan.
Vuonna 2012 tuli ensi-iltaan Disneyn tuottama Mars-sarjaan perustuva "John Carter" -elokuva. Elokuva menestyi taloudellisesti heikosti ja sen on arvioitu aiheuttavan tuotantoyhtiölle jopa satojen miljoonien dollarien tappiot.
L. Valakivi kirjoitti 1940-luvulla Tarzanin innoittamana neljä kirjaa, jonka pääosassa oli karhujen kasvattama suomalainen Tarsa. Romaanit olivat:
Tarzan-kirjoista myös suomalainen kirjailija Veikko Huovinen sai aiheen novelliinsa "Tarzan Suomessa", jossa metsähoitajan koulutuksen saanut kirjailija tarkastelee koulutuksensa perusteella tieteellistä tyyliä tavoitellen Tarzanin selviytymismahdollisuuksia suomalaisessa metsäluonnossa todeten ne heikoiksi.
Yksi Mars-kirjojen marsilaisista sivuhahmoista oli Tars Tarkas, josta suomalainen elokuvaohjaaja Aarne Tarkas (e. "Saastamoinen") otti sukunimensä; alkuperäisestä nimestään hän ei pitänyt, koska lapsena koulussa häntä oli pilkattu haukkumanimellä "moinen saasta".
Mars-aiheisia kirjoja on suomalaisessa poikakirjallisuudessa ollut sekä ennen Burroughsia (Arvid Lydecken ja Aapo Pärnänen) että tämän jälkeen (muun muassa Antero Harju).