Hämeen vaalipiiri
Hämeen vaalipiiri on yksi eduskuntavaalien 13 vaalipiiristä. Alueelta valitaan eduskuntaan 14 kansanedustajaa (7 % 200:sta). Nimestään huolimatta vaalipiiri ei kata koko Hämeen historiallisen maakunnan aluetta, vaan lähinnä eteläisen osan, Etelä-Hämeen eli Kanta-Hämeen maakunnan ja Päijät-Hämeen maakunnan alueet.
Hämeen vaalipiiriin kuuluvat Asikkala, Forssa, Hartola, Hattula, Hausjärvi, Heinola, Hollola, Humppila, Hämeenlinna, Janakkala, Jokioinen, Kärkölä, Lahti, Loppi, Orimattila, Padasjoki, Riihimäki, Sysmä, Tammela ja Ypäjä.
Vaalipiirin entisiä kuntia ovat aiempi Akaa, Artjärvi, Hauho, Hämeenlinnan maalaiskunta, Hämeenkoski, Kalvola, Koijärvi, Lammi, Nastola, Renko, Somerniemi, Sääksmäki, Tuulos, Tyrväntö ja Vanaja.
Hämeen vaalipiiri oli aikaisemmin nimeltään Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri. Päätös eduskunnan perustamisesta ja vaalipiirijaosta tehtiin ylimääräisillä valtiopäivillä 1906. Vaalipiirin muodostivat Tammelan kihlakunnan, Hauhon kihlakunnan ja Hollolan kihlakunnan muodostamat kunnat sekä Hämeenlinnan ja Lahden kaupungit.
Vuoteen 1990 asti Valkeakosken seutu kuului Hämeen eteläiseen vaalipiiriin, mutta silloin se siirrettiin Hämeen läänin pohjoiseen vaalipiiriin. Samana vuonna Somero siirtyi Turun eteläiseen vaalipiiriin. Tällöin Hämeen vaalipiirin kansanedustajanpaikkojen määrä väheni kahdella. Vuonna 2003 Hämeen vaalipiiriin liitettiin Heinolan seutu (Hartola, Heinola ja Sysmä), joka aikaisemmin kuului Mikkelin vaalipiiriin sekä Artjärvi ja Orimattila, jotka aikaisemmin kuuluivat Uudenmaan vaalipiiriin. Samalla Urjala siirrettiin Hämeen vaalipiiristä Pirkanmaan vaalipiiriin.
Hämeen vaalipiirin suurin puolue on SDP, jonka kannatus on melko laajaa koko maakunnassa. Erityisen vahvaa kannatus on Hämeenlinnan seudulla, jossa se on ollut suurin valtuustopuolue muun muassa Hämeenlinnassa, Janakkalassa ja Kalvolassa. SDP jakoi suurimman puolueen sijan kokoomuksen kanssa yhdistyneessä Hämeenlinnassa, mutta kantakaupungissa se on vieläkin suurin. Keskustan kannatus on yllättävän vähäistä, vasemmistoliitto on taas joillain paikkakunnilla vahvasti mukana kuten Janakkalassa. Vihreiden kannatus ei ole erityisen laajaa, sen sijaan Häme on kristillisdemokraateille vahvinta kannatusaluetta valtakunnallisesti.
SDP on suurin puolue Lahden seudulla, ja oli pitkään myös Lahden kaupunginvaltuuston suurin puolue kokoomuksen vallatessa ykkössijan vuoden 2008 kunnallisvaaleissa. SDP on suurin puolue vieläkin Heinolassa ja Nastolassa. Hollolan ja Padasjoen suurin puolue on kokoomus. Muuten puoluekannatus on melko lailla samaa luokkaa Kanta-Hämeen kanssa.Vaalipiiristä valittiin uusina kansanedustajina Matti Kauppila, Satu Taiveaho ja Minna Lintonen sekä Maija-Liisa Lindqvist uudelleen hänen oltuaan pois yhden kauden. Aikaisemmista kansanedustajaehdokkaista ei valittu uudelleen Timo Ihamäkeä eikä Ulla Juurolaa. Kansanedustajasta vaihtui neljä.
Hämeen vaalipiirin voimasuhteissä tapahtui yleisen poliittisen linjan mukainen siirtymä, kun yksi paikka siirtyi SDP:ltä kokoomukselle. Uusia kansanedustajia olivat Risto Autio (keskusta), Ilkka Viljanen ja Timo Heinonen (kokoomus). Aiemmistä kansanedustajista jäivät valitsematta SDP:n Minna Lintonen sekä keskustan Maija-Liisa Lindqvist. Vaalipiirin äänestysprosentti oli 63,9 % (-3,1).
Yhteensä annettiin 210 876 ääntä. Äänestysprosentti oli 71,0.
Yhteensä annettiin 222 093 ääntä ja äänestysprosentti oli 75,1.