Negridinen rotu
Negridinen rotu on ulkoisiin fyysisiin ominaisuuksiin perustuva historiallinen käsite, jolla viitataan tummaihoisiin yleensä Afrikasta lähtöisin oleviin ihmisiin. Australian ja Uuden-Guinean alkuperäiskansoja saatetaan myös luokitella tähän rotuun ihon tumman värin vuoksi, vaikka etninen ja maantieteellinen tausta ovat erilaiset kuin afrikkalaisilla.
Vaikka ihonvärityksen monimuotoisuus on laajinta juuri Afrikassa, eikä biologista pohjaa käsitykselle ole, orvaskeden ja hiusten korkeasta melaniinipitoisuudesta seuraavan tumman olemuksen omaavien ihmisten mielletään usein kuuluvan samaan rotuun.
Saharan eteläpuolisen Afrikan ihmiset eroavat geenistöltään muiden alueiden ihmisistä, jotka geenibiologi Damien Labudan 2011 julkaiseman tutkimuksen mukaan ovat risteytyneet neandertalinihmisen kanssa ilmeisesti Lähi-idässä ihmisen levitessä Afrikasta.
Unesco on vuonna 1950 suositellut termistä ”rotu” luopumista ihmispopulaatioista puhuttaessa. Myöhemmin muun muassa American Anthropological Associationin ja Yhdysvaltain tiedeakatemian the Institute of Medicinen mukaan mongolidin tai negridin kaltaisilla rotujaotteluilla ei ole minkäänlaista biologista pohjaa. Geenitutkimus on osoittanut geneettisen diversiteetin olevan Afrikassa suurimmillaan. Näin ollen afrikkalaisella väestöllä ei ole rodun edellytyksenä olevaa yhteistä geneettistä pohjaa.
Negridinen rotu jaetaan joskus afrikkalaiseen, afroamerikkalaiseen, intialaiseen tai melanesialaiseen rotuun.
Afrikassa vanhastaan asuneista kansoista negridiseen rotuun luetaan yleensä muut paitsi Pohjois-Afrikan arabit, berberit ja eräät muut kansat, alun perin Aasiasta tulleet madagaskarilaiset sekä omiksi ryhmikseen luettavat pygmit ja khoisanit.
Filosofi Michael Levinin mukaan negridiksi kutsutaan tavallisesti ihmisiä, joiden esi-isät asuivat Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 15–5000 sukupolvea sitten ja erilaisia hybridipopulaatioita kuten afroamerikkalaiset, joilla suurin osa esi-isistä on tuolta alueelta.
Älykkyyseroja tutkinut kiistelty psykologi J. Philippe Rushton kuvailee negridiä ”yhdeksi ihmiskunnan rotuluokittelun pääryhmäksi, joka on lähtöisin ja asuttaa pääasiassa Saharan eteläpuolista Afrikkaa. Negridien ihon pigmentaatio on paksu, hiukset villamaiset, nenä leveä, kasvot lyhyet, huulet paksut ja korvat nelikulmaiset. Pituus vaihtelee runsaasti pygmeistä hyvin pitkiin. Poikkeavin alaryhmä on eteläisen Afrikan khoisanit.”
Afrikkalaista perimää omaavia asuu runsaasti Yhdysvalloissa, Karibianmeren saarilla ja Brasiliassa, alun perin orjakaupan seurauksena, sekä nykyisin myös useimmissa Euroopan maissa.
Carl von Linné loi 1700-luvulla pohjan niin kutsutulle ”tieteelliselle rasismille” teoksessaan "Systema naturae" jaotellessaan ihmiset neljään rotuun, joista "Homo sapiens afer" oli ”musta, passiivinen ja laiska”. Von Linnén rotujaottelusta tuli pitkään vallinneen rotukäsityksen pohja. Tämän käsityksen kyseenalaisti brittiläinen luonnontieteilijä Charles Darwin vallitsevien käsitysten vastaisesti vuonna 1872 kirjassaan "Tunteiden ilmeneminen ihmisissä ja eläimissä".
Negridiseen rotuun kuuluva on negridi, jossain luokitteluissa myös kongoidi Useiden tietosanakirjojen mukaan nykyisin käsitettä "negridi" pidetään useimmiten vanhentuneisiin rotukäsityksiin perustuvana ja mahdollisesti ainakin englannin kielessä halventavana.
"The Oxford English Dictionary" sisältää todisteita siitä, että afrikkalaisiin ihmisiin ollaan viitattu termillä "black" eli musta jo 1400-luvulla, mutta laajempaa käyttöön se nousi 1960-luvulla Yhdysvalloissa korvaten aikaisemmin käytössä olleen "negro"-termin. Nykyisin Yhdysvaltain mustaa väestöä tarkoitettaessa käytetään usein termiä "afroamerikkalainen". Hieman laajemmassa merkityksessä käytetään myös sanaa "värillinen".
Aikaisemmin Suomessa samassa merkityksessä käytettiin myös sanaa neekeri, mutta sitä pidetään nykyisin usein halventavana.