Tykistöprikaati
Tykistöprikaati (lyhenne TYKPR, aik. TykPr) oli Suomen puolustusvoimiin kuuluva kenttätykistön joukko-osasto Niinisalon varuskunnassa Kankaanpäässä. Nimi Tykistöprikaati otettiin käyttöön 1. maaliskuuta 1992.
Niinisalon varuskunnassa olivat toimineet kertausharjoituskeskus vuodesta 1935 toisen maailmansodan syttymiseen saakka ja Haminasta siirretty Reserviupseerikoulu sotien ajan 1939–1945. Valvontakomission määrättyä RUK:n toiminnan keskeytettäväksi Niinisaloon sijoittui sodasta kotiutetuille oppikoulujen oppilaille tarkoitettu, "Internaatiksi" kutsuttu Valtion sisäoppilaitos, jonka toiminta päättyi vuonna 1947.
Niinisalon varuskunta alkoi kehittyä tykistövaruskunnaksi vuosina51 1947–1948, kun sinne siirrettiin kenttätykistön yksiköitä, joista muodostettiin 1. Kenttätykistörykmentti (KTR 1). KTR 1 muuttui vuonna 1952 KTR 2:ksi ja vuonna 1957 Satakunnan Tykistörykmentiksi (SatTR). 1950-luvulla kenttätykistörykmenttiin siirrettiin Mittauspatteristo (MittPsto) Hämeenlinnasta, soittokunta ja silloinen Hevoshuoltokoulu Ypäjältä. Vuonna 1969 aloittivat toimintansa Santahaminasta siirtynyt Tykistökoulu (TykK) ja uusi YK-Koulutuskeskus (YK-KoulK). Pääosa yksiköistä yhdistettiin saman johdon alaisuuteen 1. syyskuuta 1987. Vuosina 1955–1994 Niinisalon varuskunnassa toimi myös Eläinlääkintäkoulu (ElLääkK).
Tykistöprikaati perustettiin yhtymätasoiseksi joukoksi maaliskuun alussa 1992. Prikaatin lippu, jonka lahjoitti Niinisalon Sotilaskotiyhdistys, vihittiin käyttöön 25. helmikuuta 1993. Tykistöprikaatin aloittaessa toimintansa siinä työskenteli vakituisesti 606 henkilöä, millä lukumäärällä se oli Kankaanpään suurin työnantaja. Satakunnan Tykistörykmentin, Tykistökoulun, Mittauspatteriston, Eläinlääkintäkoulun ja YK-Koulutuskeskuksen rinnalle perustettiin uutena joukkoyksikkönä Kankaanpään Patteristo (KanPsto), jolle määrättiin tykistön kertausharjoitusten järjestäminen ja varusmieskuljettajien koulutus. Lokakuun alussa 1992 Mittauspatteristoon yhdistettiin Tikkakoskella toiminut Suojelu- ja Sääkoulu, jolloin patteriston nimi muuttui Tiedustelupatteristoksi (TiedPsto).
Niinisalon varuskunnan joukkoyksiköistä Eläinlääkintäkoulu lakkautettiin vuonna 1994, jolloin siihen kuuluneet eläinklinikka ja sotakoiraosasto liitettiin Kankaanpään Patteristoon. Hevoskoulutus lopetettiin jo elokuussa 1993 ja siihen liittynyt kalusto myytiin huutokaupalla, minkä jälkeen varuskuntaan jäi vielä perinnevaljakko. Varuskunnan hevostallit vuokrattiin Niinisalon Ratsastajat ry:lle. YK-Koulutuskeskukselle valmistuivat uudet tilat vuoden 1993 aikana. Ensimmäiset 20 naista aloittivat vapaaehtoisen varusmiespalveluksensa Tykistöprikaatissa tammikuussa 1996.
Varuskuntaan valmistuivat uusi lennokkihalli talvella 2001 ja uusi muonituskeskus kesällä 2001. Varuskunnan keskeinen rakennus, funktionalistinen ns. lamellikasarmi peruskorjattiin museoviraston valvonnassa vuosina 2004–2005.
YK-koulutuskeskuksesta muodostettiin itsenäinen, suoraan Pääesikunnan alainen Puolustusvoimien Kansainvälinen Keskus 1. tammikuuta 2001. Lisäksi Kankaanpään Patteristo sulautettiin Tiedustelupatteristoon. PvKvK siirrettiin Hyrylään 1.1.2008.
Tykistöprikaatin kokoonpanoon kuuluivat komentajan alaisuudessa Satakunnan Tykistörykmentti, Tiedustelupatteristo sekä Tykistökoulu. Esikunnan (E/TykPr) alaisuuteen kuuluivat huoltokeskus (Hkesk/TykPr) ja vuoden 2013 loppuun saakka myös Satakunnan Sotilassoittokunta.
Vuoden 2015 alussa Tykistöprikaati liitettiin osaksi Porin prikaatia, jolloin prikaatin hieman alle 23-vuotinen toiminta päättyi. Niinisalon varuskunta muuttui tykistövaruskunnasta useamman aselajin koulutuskeskukseksi, kun siihenastisten tykistö- ja lentotiedustelujärjestelmien rinnalle tulivat jalkaväkijoukkojen koulutustehtävät. Tykistöprikaatin viimeinen tapahtuma oli vuoden 2014 viimeisenä päivänä Niinisalon Varuskuntakerholla pidetty prikaatin lakkauttamistilaisuus.
Kenttätykistö sisältää useita eri koulutushaaroja. Tykistöprikaati koulutti näistä kaikkia. Tykistöprikaatissa koulutettiin varusmiehiä seuraavilla tykistön koulutushaaroilla
Näiden lisäksi prikaati koulutti sotilaspoliiseja ja sotakoiranohjaajia. Huollon erikoisaliupseereita lukuun ottamatta prikaati koulutti tarvitsemansa varusmiesaliupseerit itse. Reserviupseerit koulutettiin Reserviupseerikoulussa Haminassa.
Henkilökuntaa Tykistöprikaati koulutti Tykistökoulussa. Koulu tarjosi korkeakoulutasoista opetusta tykistöaselajin upseereille ja aliupseereille. Tykistökoulu suoritti lisäksi kenttätykistön ja maavoimien tiedustelun tutkimus- ja kehitystyötä. Tiedustelupatteriston lentotiedustelupatteri kehitti maavoimien lennokkijärjestelmää ja sen käyttöperiaatteita.
Tammikuun saapumiserästä 1/14 alkaen Niinisalossa koulutettiin myös jääkäreitä uudessa 3. Jääkärikomppaniassa, Niinisaloon oli myös suunnitteilla Kranaatinheitinkomppania.
Prikaatin joukot harjoittelivat mm. Pohjankankaan ampuma-alueella ja Hämeenkankaan harjoitusalueella.
Prikaatilla oli henkilökuntaa noin 400. Vuosittain Tykistöprikaatissa palveli noin 1 600 varusmiestä. Tämän lisäksi koulutettiin vuosittain noin 1000 reserviläistä kertausharjoituksissa sekä 100 kantahenkilökuntaan kuuluvaa erilaisilla kursseilla.
Tykistöprikaati vietti vuosipäiväänsä toukokuun 26. päivänä perinnejoukkonsa Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin perustamispäivän 26. toukokuuta 1794 kunniaksi.
Prikaatin viimeisenä komentajana toimi eversti Mikael Feldt. Historian saatossa komentajina ovat toimineet:
Esikuntapäällikköinä ovat toimineet everstiluutnantit (Keijo) Tapio Luukkainen (–2009), Mikko Viitala ja Heikki Roitto.
Osana Puolustusvoimauudistusta prikaati siirtyi vuoden 2014 lopussa Porin prikaatin alaisuuteen. Tykistöprikaatin osista