Sikkim
Sikkim (सिक्किम) on osavaltio Intian koillisosassa Nepalin ja Bhutanin välissä. Sikkimin pääkaupunki on Gangtok. Sikkim on asukasluvultaan pienin, ja pinta-alaltaan toiseksi pienin osavaltio. Osavaltion pinta-ala on 7 096 km² ja asukasluku on 540 493 (2001). Sikkimin virallinen kieli on nepalin kieli. Sikkim oli itsenäinen kuningaskunta vuoteen 1975 asti, jolloin se liittyi osavaltiona Intiaan.
Sikkimin nimen on arveltu olevan sukua sanskriitin sanalle "suhin" ’onnellinen, iloinen, mukava’ tai "šihin" ’huippu’ (mikä viittaa Himalajan vuoriin) tai johtuvan limbunkielisistä sanoista "su him", merkitykseltään ’uusi talo’.
Maailman kolmanneksi korkein vuori Kanchenjunga sijaitsee Sikkimin ja Nepalin rajalla.
1200-luvulla Tiibetistä saapuivat bhotetit. Suurin maahanmuutto Sikkimiin tapahtui 1800-luvun puolivälissä, kun Nepalista tuli hindulaisia gurkhoja. Nykyään valtaosa Sikkimin asukkaista on nepalilaisia.
Sikkimin kuningaskunta perustettiin 1642, jolloin Phuntsog Namgyal, ensimmäinen chogyal (maallinen ja henkinen kuningas), tuli Bhutanista seudulle. Namgyalin dynastia hallitsi Sikkimiä vuoteen 1975 saakka.
Pienenä kuningaskuntana Sikkim joutui käymään useita sotia naapureitaan Bhutania ja Nepalia vastaan. Iso-Britannia alkoi ennen 1800-luvun puoliväliä toteuttaa laajentumispolitiikkaa liittämällä alueita Sikkimistä Brittiläiseen Intiaan. Britit voittivat Sikkimin vuoden 1861 sodassa ja pakottivat Sikkimin kuninkaan solmimaan sopimuksen, joka teki Sikkimistä puskurivaltion Intian ja Tiibetin välille. Vuonna 1890 Britannia ja Kiina solmivat sopimuksen, jossa Kiina tunnusti Brittiläisen Intian ja Sikkimin aseman puskurivaltiona.
Intian itsenäistyttyä vuonna 1947 sen ja Sikkimin kesken allekirjoitettiin vuonna 1950 uusi valtiosopimus, joka teki Sikkimistä itsenäisen valtion, mutta samalla Intian protektoraatin. Intian pääministeri Jawaharlal Nehru halusi, että Sikkim liittyisi Intian liittovaltioon itsehallinnollisena alueena, mutta kuningas Nashi Namgyal ei suostunut, joten valtiosopimuksen mukaisesti Intia hoiti ulko- ja puolustuspolitiikan. Vuonna 1962 alkoi Intian ja Kiinan välinen sota jonka päänäyttämönä oli raja-alue Kashmirin itäosassa, mutta myös Sikkimissä sodittiin. Tulitaukosopimuksessa Nathulan rajasola suljettiin. Se avattiin liikenteelle vasta vuonna 2006.
Vuonna 1963 vanha kuningas Tashi Namgyal kuoli syöpään ja hänen pojastaan Palden Thondup Namgyalista tuli uusi kuningas vuonna 1965. Vuonna 1963 hän oli mennyt naimisiin amerikkalaissyntyisen seurapiirikaunottaren Hope Cooken kanssa. Kun Indira Gandhista tuli vuonna 1966 Intian pääministeri, hän jatkoi isänsä politiikkaa Sikkimin suhteen, mutta ei vaatinut monarkian vaihtamista heti perustuslailliseksi. Vuonna 1970 perustettiin "Sikkimin kansallinen kongressipuolue", joka vaati vapaita vaaleja sekä oikeuksia maan nepalilaisväestölle. Vuonna 1973 palatsin ympärillä pidettiin monarkian vastaisia mielenosoituksia. Ne johtivat siihen, että kuningas joutui hyväksymään Intian suojelualuesopimuksen. Intiassa oltiin huolestuneita siitä, että epävakaa Sikkim olisi saattanut joutua Kiinan miehityksen alaisuuteen.
Poliittiset erimielisyydet parlamentin ja kuninkaan välillä sekä opposition mielenosoitukset, kuningasperheen tuhlaileva elämäntapa ja uudistuspolitiikan puute, muun muassa maareformin toteuttamatta jättäminen olivat aiheuttaneet poliittisia levottumuuksia maassa etenkin maan nepalilaisväestön keskuudessa. Niiden vuoksi kuninkaan oli kutsuttava intialaisia joukkoja tilannetta rauhoittamaan. Tämän jälkeen solmittiin valtiosopimus Intian ja Sikkimin välille. Kiina protestoi interventiota vastaan.
Maassa järjestettiin 14. huhtikuuta 1975 kansanäänestys, jossa vaihtoehtoina olivat Sikkimin monarkia tai liittyminen Intiaan. Intiaan liittyminen voitti, ja Sikkim liitettiin Intian liittotasavaltaan 22 osavaltiona. Sikkimin parlamentti teki kaksi päivää myöhemmin aloitteen monarkian lopettamisesta. Kansanäänestyksessä noin 60 000 ihmistä äänesti Intiaan liittymisesen puolesta ja 1 500 vastaan. Kuningasperhe joutui joksikin ajaksi kotiarestiin. Joidenkin tarkkailijoiden mukaan Intia oli manipuloinut äänestystä, ja Kiina piti sitä laittomana. Sikkimin liittyminen Intiaan hyväksyttiin YK:ssa 16. toukokuuta 1975. Kiina ei kuitenkaan suostunut tunnustamaan Sikkimin osaksi Intiaa, vaan piti sitä miehitettynä valtiona.
Vuonna 2000 Intian ja Kiinan suhteissa tapahtui dramaattisia muutoksia, ja Kiinan oli hyväksyttävä, ettei Sikkim pystynyt olemaan itsenäinen valtio. Tuhansia tiibetiläisiä pakeni rajan yli Sikkimiin 2000-vuosikymmenellä. Kiinan negatiivinen suhtautuminen johti välien viilenemiseen. Vuonna 2003 Intia tunnusti Tiibetin autonomisen alueen osaksi Kiinaa. Kiina vuorostaan sopi aloittavansa kaupankäynnin Sikkimin osavaltion kautta. Teko koettiin Kiinan hallinnon eleenä tunnustaa Sikkim osaksi Intiaa. Sikkimin ja Tiibetin välinen sola, Nathu La, Himalajan vuoristossa avattiin liikenteelle 6. heinäkuuta 2006.