Japan Airlinesin lento 123
Japan Airlinesin lento 123 oli Japanin sisäinen reittilento Tokion kansainväliseltä lentoasemalta Osakan kansainväliselle lentoasemalle. Hyvin pian nousun jälkeen koneen matkustamon paineistukset katosivat ja sivuvakaaja sekä sivuperäsin repeytyivät irti. Seuranneessa maahansyöksyssä lähes kaikki koneen matkustajat menehtyivät.
Maanantaina 12. elokuuta 1985 Boeing 747SR-46 -kone lähti Tokion kentältä kello 18.12. Kaksitoista minuuttia myöhemmin koneen lentäessä 570 km/h:n nopeudella runsaan 7 000 metrin korkeudella sen runko alkoi värähdellä epätavallisesti. Lentokoneen nokka kohosi ja matkustamon takaosan paineistus katosi äkillisesti. Paineistuksen äkillinen purkautuminen aiheutti sivuvakaajan sekä sivuperäsimen repeytymisen irti sekä kaikkien koneen ohjaamiseen tarvittavien järjestelmien romahtamisen, ja sen hallinta kävi vaikeaksi syöksy- ja nousuliikkeiden johdosta. Koneen matkustajat ja miehistö eivät kuitenkaan olleet tietoisia peräsimen irtoamisesta, vaan luulivat koneen takaosasta tullutta ääntä räjähdykseksi. Kone vähensi lentokorkeuttaan ja nopeuttaan miehistön pyrkiessä saamaan tilanteen hallintaansa käyttämällä moottorin työntövoimaa. Käytyään kahden kilometrin korkeudessa kone lähti uuteen nousuun, mutta joutui uuteen syöksykierteeseen.
Kello 18.56, noin 30 minuuttia peräsimen irtoamisesta, kone törmäsi puita kasvavan Takamagahara-vuoren harjanteeseen Gunman prefektuurissa Kantōin alueella, ja leimahti liekkeihin.
Turman syy saatiin selville vasta jälkeenpäin kun erään silminnäkijän lentokoneesta ottamassa kuvassa huomattiin suurimman osan sivuvakaajasta sekä koko sivuperäsimen repeytyneen irti. Lisäksi neljä silminnäkijää pystyi antamaan kuvauksen koneen viimeisistä vaiheista ennen putoamista:
Ensimmäisenä onnettomuuspaikalle saapui Japanin itsepuolustusvoimien (JSDF) helikopteri. Huono näkyvyys ja vaikeakulkuinen maasto estivät helikopteria laskeutumasta paikalle. Pilotti lähetti JSDF:n maastohenkilöstölle ilmoituksen, että turmapaikalla ei näkynyt mitään merkkejä eloonjääneistä. Tämän ilmoituksen johdosta lähinnä onnettomuuspaikkaa liikkuneet JSDF:n maavoimat eivät kiirehtineet lentokoneen hylyn luo vaan pystyttivät tilapäisen telttakylän ja rakensivat helikopterille laskeutumisrampin.
Aamulla 13. elokuuta kello 6.30, kun onnettomuuspaikan sijainti oli vahvistettu, 160 miestä käsittävä etsintäpartio kokoontui Uenon kylän keskikoululle saamaan tarkemmat ohjeet. Pelastuspartiot lähetettiin kahtena ryhmänä etsimään eloonjääneitä. Jyrkälle vuoristoalueelle saapui JSDF:n sotilaiden ja paikallisen virkavallan lisäksi muun muassa Uenon palokunnan ja metsästysyhdistyksen miehiä sekä Tano Fujiokan savusukeltajia. Kello 10.45 ensimmäiset etsijät saapuivat koneen putoamispaikalle ja tuntia myöhemmin neljä henkiinjäänyttä matkustajaa löydettiin ympäristöön levinneen romun joukosta. Eloonjääneet kuljetettiin pois onnettomuuspaikalta JSDF:n maavoimien suurella helikopterilla, joka nousi ilmaan kello 13.29. Vajaa tuntia myöhemmin kaksi ambulanssia toi uhrit fujiokalaiseen sairaalaan.
Myöhemmin JSDF:n ja viranomaisten toimintaa uhrien auttamisessa on kritisoitu voimakkaasti, sillä pelastajilla kesti 14 tuntia päästä tapahtumapaikalle. Pilotin kohtalokas virhearviointi ja yön kylmyys pelastajia odottaessa koitui monen onnettomuudesta henkiin jääneen kohtaloksi.
JAL 123 on historian pahin yhden lentokoneen onnettomuus, ja toiseksi pahin kaikista jääden toiseksi vain Teneriffan onnettomuudelle. Kaikki 15 miehistön jäsentä ja 505 matkustajaa 509:stä menehtyivät. Kaikki eloonjääneet olivat naisia. Heidän istumapaikkansa olivat olleet penkkiriveilla 54–60 koneen peräosan vasemmalla puolella. Naisten vammat koostuivat eri puolilla kehoa olevista luunmurtumista, mutta kaikki toipuivat seuraavan puolen vuoden aikana.
Onnettomuuden syyksi on arveltu vuosien varrella syntyneitä koneen rungon väsymismurtumia, jotka eivät kestäneet matkustamon ilmanpainetta. Koneen peräosan painetta pitävä väliseinä oli korjattu vuonna 1978 tapahtuneen onnettomuuden seurauksena. Boeingin teknikoiden käyttämät korjausmenetelmät eivät kuitenkaan vastanneet Boeingin asettamia vaatimuksia, sillä arvioiden mukaan väliseinän vahvuutta vähennettiin. Lennon aikana tapahtunut väliseinän murtuminen aiheutti hydraulisen järjestelmän tuhoutumisen ja sivuvakaajan sekä sivuperäsimen repeytymisen irti.