hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Slashdot
Slashdot (nimi tulee merkeistä: "/.") on teknologiaan suuntautunut www-sivusto. Sen rungon muodostavat käyttäjien tekemät uutispoiminnot, kysymykset ja joskus myös kirja- ja elokuva-arvostelut. Slashdotin perinteikäs tunnuslause on "News for Nerds, Stuff That Matters".
Sivuston avasi syyskuussa 1997 Rob "CmdrTaco" Malda. Nykyisin sivua pyörittävät hänen lisäkseen Jeff "Hemos" Bates ja Robin "Roblimo" Miller. Kesäkuussa 1999 sivuston osti Andover.net, joka helmikuussa 2000 fuusioitui VA Linux -yhtiön kanssa. Vuodesta 2009 yhtiön nimi on Geeknet, Inc.
Vuonna 2012 verkkosivusto sisarsivustonsa SourceForgen kanssa myytiin Dice Holdings -yritykselle, joka ylläpiti Dice.com-työnvälityssivustoa.
Tammikuussa 2016 BizX LCC osti sivustoja pyörittävän Slashdot Median.
Slashdotin kommenttien tasoa pidetään yleensä ottaen korkeana. Perinteisesti poliittiset aiheet saavat ihmiset kirjoittamaan, ja eniten kommentteja ovat keränneet uutiset hyökkäyksestä Irakiin (4184 kpl) ja George W. Bushin uudelleenvalinnasta (4961 kpl). Uutiset lukitaan aina kahden viikon päästä niiden julkistamisesta, jonka jälkeen niihin ei voida enää ottaa kantaa. Slashdotiin tiedetään kommentoineen monia tunnettuja teknologia-alan ihmisiä, kuten Bruce Perens, John Carmack, Jimmy Wales, Alan Cox ja Steve Wozniak.
Tärkeä osa sivustoa on kommenttien moderointijärjestelmä, joka pisteytyksen lisäksi antaa asettaa kommenteille määreitä kuten "insightful" tai "funny". Rekisteröityneet käyttäjät saavat aina silloin tällöin moderointipisteitä jotka he voivat käyttää haluamallaan tavalla.
Slashdot on kuulu siihen liittyvästä slashdot-efektistä, joka tarkoittaa muiden sivustojen tukkiutumista (yleensä perin lyhyessä ajassa) useiden satojen käyttäjien pyrkiessä katsomaan uutisessa mainitun linkin sisältöä. Tämä voi johtaa jopa siihen, että sivusto ei enää vastaa palvelupyyntöihin. Slashdot itse käyttää Apache-webpalvelinta mod_perl-laajennoksella ja MySQL-tietokantaa. Kommentointijärjestelmää pyörittää sivuston oma avoin ohjelmisto Slash, jota käyttää myös mm. barrapunto.com.
Slashdotin kulttuuriin kuuluu useita vaihtuvia sisäpiirin kestovitsejä tai meemejä, kuten "you insensitive clod!" ja "imagine a beowulf cluster of these".
Rob Malda kosi nykyistä vaimoaan Kathleen Fentiä 14. helmikuuta 2002 Slashdotin etusivulla julkaisemallaan jutulla.
Sobek
Sobek tai "Sebek" oli muinaisessa Egyptissä palvottu krokotiilijumala.
Sobek kuvattiin joko krokotiilipäisenä miehenä tai krokotiilina, jolla oli yleensä päässään sulin koristeltu kruunu. Sobekilla voi olla päänsä päällä myös uraeus-käärmeen ympäröimä aurinkokiekko. Hän kantoi yleensä was-sauvaa ja ankh-symbolia.
Sobekin uskottiin hallitsevan Niilin krokotiileja ja vesiä. Häntä palvottiin erityisesti Ylä-Egyptissä ja Nubiassa. Joidenkin myyttien mukaan Niilin vesi oli Sobekin hikeä. Herodotoksen mukaan Krokodilopoliksessa (Shedet) kasvatettiin pyhiä krokotiileja, joita pidettiin Sobekin ruumiillistumina.
Sokar
Sokar oli muinaisessa Egyptissä palvottuja hautauksen jumalia. Sokar kuvataan yleensä miehenä, jolla on haukan pää. Hänet kuvattiin usein kantamassa was-sauvaa ja ankh-symbolia.
Sokar oli alun perin Memfiksessä sijaitsevan hauta-alueen Sakkaran vainajien jumala. Myöhemmin hänet liitettiin kuitenkin läheisesti Ptahiin ja Osirikseen niin vahvasti, että näitä kolmea jumalaa on ajoittain vaikea erottaa toisistaan. Jumalten yhdistämisen ansiosta Sokarin palvonta laajeni kattamaan koko maan.
Sothis
Sothis (sanatarkasti "Sopdet") oli muinaisessa Egyptissä palvottu Sirius-tähden jumalatar.
Sothis kuvattiin naisena, jolla oli päässään kruunu, jonka päällä oli viisisakarainen tähti.
Sothis yhdistettiin Sirius-tähteen, joka nousi heinäkuussa aamulla taivaalle, osoittaen uuden vuoden ja Niilin tulvan alkamisen. Tästä syystä häntä pidetään myös uuden vuoden ja Niilin tulvan jumalana.
Egyptin mytologiassa Sothiksen puoliso oli Orionin tähdistöä edustanut Sah.
Taweret
Taweret oli muinaisessa Egyptissä palvottu virtahepojumalatar.
Taweret kuvattiin ihmismäisenä virtahepona, jolla oli krokotiilin selkä. Hänen päänsä oli myös osittain krokotiilin pään muotoinen. Vaikka Taweret oli suorastaan uhkaavan näköinen, oli hän pohjimmiltaan lempeä jumalatar. Taweretin erikoisen olemuksen uskottiin karkottavan pois pahoja henkiä.
Taweret oli ensisijaisesti synnytyksen jumalatar. Häntä palvottiin laajasti ympäri Egyptiä varsinkin kodeissa, joissa oli raskaana olevia naisia. Taweretia on äärimmäisen vaikea erottaa ulkomuodoltaan ja tehtäviltään samanlaisesta Ipystä.
Tefnut
Tefnut (muinaisegyptin ""Tuo Vesi"") oli muinaisessa Egyptissä palvottu leijonajumalatar. Hän edusti alun perin kosteutta, mutta myöhemmin häntä pidettiin maailmanjärjestyksen ylläpitäjänä. Tefnut ja hänen veljensä Shu rinnastettiin Leontopoliksessa palvottuihin Ruti-leijoniin, ja esitettiin siksi leijonapäisinä.
Tefnut kuvataan yleensä leijonana tai leijonapäisenä naisena. Häntä on hyvin vaikea erottaa muista leijonajumalattarista (Bastet, Mut ja Sekhmet).
Tefnut oli Heliopoliksen enneadissa luojajumala Atumin luoma tytär, jonka avioliitosta veljensä Shun kanssa syntyivät Geb (maa) ja Nut (taivas).
Lewis Carroll
Lewis Carroll, oikealta nimeltään Charles Lutwidge Dodgson (27. tammikuuta 1832 Daresbury — 14. tammikuuta 1898 Guildford), oli englantilainen matemaatikko, kirjailija, pappi ja harrastelijavalokuvaaja. Hän työskenteli Oxfordin yliopistossa matematiikan lehtorina.
Charles Dodgson alkoi jo nuorena kirjoittaa runoja ja novelleja, aluksi perheen omaan lehteen, sittemmin eri aikakausjulkaisuihin. Useimmat kirjoitukset olivat sävyltään humoristisia, joskus satiirisia.
Parhaiten Dodgson tunnetaan nimellä Lewis Carroll kirjoitetuista lastenkirjoista "Liisan seikkailut ihmemaassa" ja "Liisan seikkailut peilimaailmassa". Kyseinen Liisa (Alice Liddell) on yksi Charlesin opettajakollegan Henry Liddellin kolmesta tyttärestä, joille ensimmäinen tarina alun perin souturetkellä Thamesjoella kerrottiin. Vasta Alicen pyyntöjen jälkeen Charles suostui kirjoittamaan tarinan muistiin ja luovuttamaan sen kustantajalle. Ennen kirjan julkaisua Charlesin ja Liddellien välit kuitenkin katkesivat; syytä ei tiedetä.
Dodgsonin kirjailijanimi Lewis Carroll syntyi vuonna 1856 Dodgsonin etunimistä: ne käännettiin ensin latinaksi "Carolus Ludovicus", vaihdettiin niiden järjestystä ja käännettiin takaisin englanniksi: Lutwidge → Ludovicus → Lewis, Charles → Carolus → Carroll.
"Liisan seikkailujen" lisäksi Lewis Carroll julkaisi tunnetun nonsense-runoteoksen "Kraukijahti" ("The Hunting of the Snark") vuonna 1876 ja kaksiosaisen fantasiaromaanin "Sylvie and Bruno" vuosina 1889 ja 1893. Omalla nimellään hän julkaisi useita tutkielmia matematiikan alalta. Hän piti lähes koko ikänsä yksityiskohtaista päiväkirjaa, ja se julkaistiin (säilyneiltä osin) kokonaisuudessaan vuosina 1993–2005. Myös hänen laajaa kirjeenvaihtoaan on julkaistu.
Dodgson oli taitava valokuvaaja. Kun hän hankki kameran 1850-luvun puolivälissä, valokuvaus oli uusi keksintö. Hänen valokuvaajanuransa kesti 25 vuotta, ja hän otti noin 3 000 valokuvaa. Keskustelua on herättänyt se, että Dodgson valokuvasi tyttöjä alastomina, mutta äidit olivat kuvattaessa läsnä, ja kuvat heijastavat aikansa taiteellisia käsityksiä: viktoriaanisena aikana lapsi edusti puhtautta ja viattomuutta, mikä ilmenee myös tuon ajan kuvakirjoista ja postikorteista. Lapsikuvat muodostavat vain osan hänen valokuvatuotannostaan, ja hän kuvasi innokkaasti myös aikansa kuuluisuuksia.
Lewis Carroll opiskeli Rugby Schoolissa.
Thot
Thot (kirjaimellisesti "Djehuty") oli muinaisessa Egyptissä palvottu kuun, magian, viisauden ja kirjoitustaidon jumala. Thotia pidettiin auringonjumala Ran kielenä ja sydämenä. Kuunjumalana Thotin uskottiin öisin ottavan Ran paikan tämän laskeuduttua tuonelaan (Duat).
Thot kuvattiin yleensä iibiksenä, iibispäisenä miehenä tai paviaanina. Usein Thot kuvattiin kirjoittamassa papyrukselle.
Thot oli tärkeä jumala koko Egyptissä. Hän vastasi tiedosta, kirjoitustaidosta, laskutaidosta, ajan laskemisesta ja osittain myös kuolleista. Thot oli myös kirjureiden, pappien ja lääkärien suojelija. Thot toimi erinäisissä rituaaleissa jumalten kirjurina kirjaten ylös tapahtumat. Esimerkiksi Kuolleiden kirjan kohdassa, jossa vainajan sydän punnitaan, Thot merkitsee tuloksen muistiin.
Thotin katsottiin keksineen hieroglyfit sekä laskutaidon. Kreikkalaiset yhdistivät Thotin Hermes-jumalaan ja uskoivat tämän keksineen lisäksi mm. astrologian, astronomian, geometrian, maanmittauksen ja lääketieteen.
Wadjet
Wadjet oli muinaisessa Egyptissä palvottu kobrajumalatar. Häntä palvottiin Ala-Egyptissä.
Wadjet kuvattiin kehäksi kiertyneenä, hyökkäykseen valmiina kobrana, mutta toisinaan häntä kuvattiin myös leijonapäisenä naisena. Tässä hahmossa häntä on joskus vaikea erottaa Sekhmetistä.
Alun perin Wadjet oli Ala-Egyptissä sijaitsevan Buto-nimisen kaupungin paikallisjumalatar, mutta ajan mittaan hänestä tuli koko Ala-Egyptiä edustava jumalatar. Faraon kruunussa Wadjetia edusti uraeus. Sen vieressä oli usein Ylä-Egyptin korppikotkajumalatar Nekhbet kuvaamassa kahden maan liittoa. Myös faaraon Nebty-nimen esittelyssä esiintyi Wadjetia kuvaava kobra.
Wadjet-jumalatarta pidettiin myös suojelevan Horuksen silmän henkilöitymänä. Wadjet esiintyi myös faraoiden kruunuissa aurinkokehräpäisenä uraeuksena.
Wepwawet
Wepwawet oli muinaisessa Egyptissä palvottu sakaalijumala.
Wepwawet kuvattiin useimmiten Anubis-jumalan kaltaisena sakaalipäisenä miehenä.
Wepwawetin nimi tarkoittaa "tien avaajaa" ja hänet yhdistettiin läheisesti hautaukseen ja kuolleisiin. Wepwawetia suositumpi Anubis kuitenkin käytännössä korvasi Wepwawetin samankaltaisuutensa takia.
Waset
Waset, usein Wosret (muinaisegyptin ""Vallatar"") oli muinaisessa Egyptissä palvottu jumalatar. Waset oli Theban kaupungin jumalatar, ja kaupunki kantoi egyptiksi tämän nimeä. Alun perin Waset oli egyptiläisessä mytologiassa Amon-jumalan varhaisin puoliso ennen kuin Mut-syrjäytti tämän.
Waset kuvattiin naisena, jonka päässä tai kädessä oli jumalan tunnus, "was"-valtikka. Kolmen keskivaltakunnan aikana hallinneen faraon nimi oli Senwosret, mikä merkitsee "Wasetin miestä".
Luettelo kemisteistä
Kemisti on kemian tutkija tai tuntija. Suomessa kemistiksi voi pätevöityä suorittamalla yliopistossa filosofian maisterin tutkinnon pääaineena kemia, taikka diplomi-insinöörin tutkinnon pääaineena kemiantekniikka. Biologisten materiaalien kemiaan suuntautunutta kemistiä sanotaan biokemistiksi.
Tällä sivulla luetellaan merkittäviä kemistejä. Aakkostuksessa ei oteta huomioon sukunimien etuliitteitä "van", "van't" ja "von".
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
Kaukovainio
Kaukovainio (lempinimeltään "Kaketsu") on Oulun kaupunginosa ja Kaukovainion suuralueen keskus, joka sijaitsee noin neljä kilometriä Oulun keskustasta etelään Pohjantien (valtatie 4), Kainuuntien (valtatie 22) ja Poikkimaantien rajaamalla alueella.
Asukkaita alueella on noin 5 000. Alueella on sekä omakoti- ja rivitalo- että kerrostaloasutusta ja ostoskeskus. Kaukovainio on suosittu asuinpaikka palvelutasonsa ja julkisen liikenteen yhteyksiensä ansiosta.
Kaukovainio on rakennettu vuonna 1964 valmistuneen asemakaavan mukaisesti. Rakentaminen aloitettiin vuoden päästä kaavan hyväksymisestä ja vuonna 1970 alue oli pääosin täyteen rakennettu. Aluetta on myöhemmin täydennetty uudemmillakin kerros-, rivi- ja omakotitaloilla. Kaukovainiolla sijaitsee myös Oulun seudun ammattiopiston Kaukovainion tekniikan ja liiketalouden yksiköt sekä Oulun seudun ammattikorkeakoulun tiloja. Kaukovainio on kaavoitettu 1960-luvulla lähiösuunnittelussa vallinneen periaatteen mukaisesti siten, että asutus ja palvelut sijoittuvat lyhyehköjen tonttikatujen varteen kokoojakatulenkin (Maakotkantie–Merikotkantie) sisäpuolelle. 1970-luvulla Kaukovainiota kuitenkin täydennettiin rakentamalla kerrostaloja Kainuuntien ja Merikotkantien välimaastoon, joten alkuperäinen idea moottoriliikenteen ja kevyen liikenteen erottelusta toteutuu vain alueen 1960-luvulla rakennetulla osalla.
Tyrni
Tyrni eli hopeatyrni ("Hippophaë rhamnoides") on hopeapensaskasveihin ("Elaeagnaceae") kuuluva piikikäs, C-vitamiinipitoisia marjoja tuottava pensas tai puumainen pensas. Tyrni kasvaa laajalla alueella Euraasiassa.
Tyrni on Satakunnan maakuntakukka. Suomen suurin tyrnin viljelyalue on Suupohja. Tyrnin tuholaisia ovat tyrnikeulakoi ("Gelechia hippophaëlla") ja uutena tulokkaana tyrnikärpänen ("Rhagoletis batava").
Tyrni kasvaa 0,5–5 metriä korkeaksi. Oksat ovat piikkisiä. Lehdet ovat 1–5 cm pitkiä, tasasoukkia, päältä vihertävänharmaita, alta hopeanharmaita tai ruosteenruskeita. Tyrni on kaksikotinen, eli sen hede- ja emikukat ovat eri pensaissa. Kukinta tapahtuu keväällä ennen lehtien puhkeamista. Kukat ovat 3 mm kokoisia ja kellanvihreitä. Keltainen hedelmä on halkaisijaltaan noin senttimetrin kokoinen, pitkulainen, marjamainen ja mehevä. Tyrni kukkii touko-kesäkuussa.
Tyrni on erittäin kestävä kasvi. Se leviää tehokkaasti juurivesoilla, ja se voi nopeasti kasvaa laajoiksi kasvustoiksi. Tyrni kestää hyvin myös kuivuutta, tulvia ja suolaa.
Tyrniä tavataan Euroopassa paikoitellen Pohjanmeren, Itämeren, Mustanmeren ja Norjan Atlantin puoleisilta rannikoilta sekä sisämaasta muun muassa Pyreneeiltä, Alpeilta ja Karpaateilta. Aasiassa lajia tavataan esimerkiksi Kaukasukselta ja Himalajan vuoristoseuduilta. Suomessa tyrni kasvaa luonnonvaraisena Pohjanlahden rannikolla, Uudenkaupungin saaristosta aina Tornioon asti sekä Ahvenanmaalla. Villiintyneitä kasvustoja tavataan paikoin Suomenlahden rannikolta ja joskus myös Etelä-Suomen sisämaasta.
Suomessa tyrni kasvaa luonnonvaraisena lähinnä kivisillä merenrannoilla. Keski-Euroopassa ja Aasiassa lajia tavataan myös sisämaan vuoristoseuduilla jokilaaksoissa ja jokien varsilla. Siitepölyaineiston perusteella tiedetään, että tyrni oli yleinen Euroopassa myös sisämaassa jääkauden jälkeen. Metsittyminen ajoi lajin kuitenkin vähitellen vesistöjen rannoille.
Tyrnin kasvupaikat ovat usein niukkaravinteisia, mutta laji pärjää niissä sen juurinystyissä elävän "Frankia"-suvun bakteereiden avulla. Bakteerit sitovat ilmasta typpeä, josta isäntäkasvi saa osansa.
Tyrniä viljellään eri puolilla Suomea sen marjojen takia, mutta myös koristekasvina. Useita tyrnilajikkeita on jalostettu viljelyyn erityisesti Venäjällä, mutta myös Suomessa tehdään aktiivista jalostustyötä. Tunnettuja lajikkeita ovat muun muassa "Raisa" ja "Rudolf". Muita tyrnilajikkeita ovat "Tytti", "Terhi" ja "Tarmo". Lajikkeista "Rudolf" ja "Tarmo" ovat pölyttäjälajikkeita. Tärkeimmät tyrnistä saatavat tuotteet ovat mehu ja hillo, mutta siitä tehdään myös likööriä. Tyrniä voidaan käyttää myös värjäyksessä antamaan punaruskeita sävyjä.
Tyrnin marjat ovat erittäin terveellisiä. Happamien marjojen C-vitamiinipitoisuus on kasvikunnan korkeimpia. C-vitamiinipitoisuus on jopa 360 mg/100 g marjan syötävästä osasta.
Tyrni oli aikaisemmin Suomessa rauhoitettu, millä haluttiin turvata luonnonvaraisten tyrnipensaiden säilyvyys. Rauhoitusasetuksessa muun muassa määriteltiin, millä tavoin ja milloin tyrnimarjoja saatettiin poimia. Rauhoitusmääräys kumottiin vuonna 2006.
Pretoria
Pretoria on Etelä-Afrikan hallinnollinen pääkaupunki, ja se sijaitsee Gautengin provinssissa. Sen perusti vuonna 1855 yksi voortrekkerien johtajista, Marthinus Pretorius, joka nimesi sen isänsä Andries Pretoriuksen mukaan. Kaupungin nimi päätettiin muuttaa Tshwaneksi vuoden 2012 aikana, mutta muutos aiheutti paljon vastarintaa. Nimeä ei ollut vaihdettu toukokuuhun 2017 mennessä.
Pretoria sijaitsee noin 50 kilometriä Johannesburgista pohjoiseen. Sen asukasluku on noin 1,3–2 miljoonaa, jos koko siihen kuuluva Tshwanen kaupunkialue lasketaan mukaan. Tärkeimmät Pretoriassa puhuttavat kielet ovat afrikaans, tswana, englanti ja ndebele.
Pretorian pääkatu Church Street on Etelä-Afrikan pisin katu.
Pretoria on rakennettu selväpiirteiseen ruutuasemakaavaan, ja sen kadut ovat leveitä. Huomattavia nähtävyyksiä ovat mm. anglikaaninen katedraali St. Alban's, Transvaalin museo, buuritasavallan viimeisen presidentin Paul Krugerin kotimuseo ja Voortrekker-monumentti, joka on pystytetty 1830-luvun suuren buurivaelluksen muistoksi.
Ngunia puhuvat alkuasukkaat, joita myöhemmin alettiin kutsua nimellä ndebele, lienevät ensimmäisinä todenneet jokilaakson, josta oli tuleva Pretorian sijaintipaikka, sopivaksi asutettavaksi. He nimesivät joen päällikkönsä Tshwanen mukaan.
Pretoria sai kaupunkioikeudet 14. lokakuuta 1931, ja kun Etelä-Afrikasta tuli tasavalta vuonna 1961, Pretoriasta tuli maan hallinnollinen pääkaupunki.
Rakenteilla oleva noin 80 kilometrin pituinen metrojärjestelmä, Gautrain, yhdistää Pretorian, Johannesburgin ja O. R. Tambon kansainvälisen lentoaseman. Lentoasema sijaitsee noin 55 kilometriä Pretorian keskustasta etelään.
Suomen Evankelinen Allianssi
Suomen Evankelinen Allianssi (SEA) on rekisteröity kristillinen yhdistys, joka tunnettiin aikaisemmin nimellä Maailman evankelioimisen Suomen keskus (MESK) ja sitä ennen Lausannen liikkeen Suomen komiteana.
SEA:n perustarkoituksena on vahvistaa maailmanevankelioimisen näkyä, antaa virikkeitä suomalaisen lähetystyön lisäämiseksi sekä tarjota keskustelufoorumi evankelioimis- ja lähetystyön kysymyksistä kiinnostuneille. Yhdistyksen teologinen linja on määritelty niin sanotussa Lausannen julistuksessa ("Lausanne Covenant", vuodelta 1974).
SEA:n arvion mukaan sen maailmanlaajuisessa yhteydessä on yli 600 miljoonaa kristittyä noin 200 maasta. Se edustaa Suomessa kahta kansainvälistä ja yhtä eurooppalaista yhteysverkostoa:SEA:n puheenjohtaja on Timo Keskitalo.
SEA järjestää erilaisia lähetys- ja evankeliointikoulutustapahtumia, kuten "Missiologiset opintopäivät", "E4-kongressit", teltantekijäseminaarit, nuorten aikuisten "Trans4mission" (yhteistyössä Suomen lähetysneuvoston (SLN) kanssa) ja euroopanlaajuinen Mission-Net -tapahtuma (yhteistyössä SLN:n kanssa).
SEA on lanseerannut seuraavat teemavuodet:SEA:n tavoitteena on että teemavuodet rohkaisevat kristittyjä syventymään keskeisiin teemoihin ja järjestö kutsuu seurakuntia ja järjestöjä soveltamaan ja painottamaan meneillään olevan vuoden teemaa omassa toiminnassaan. Teemavuosissa on ollut mukana noin 160 seurakuntaa ja järjestöä.
Dingo
Dingo eli australianvillikoira ("Canis lupus dingo") on Australiassa ja Kaakkois-Aasiassa elävä suden alalaji. Dingo muistuttaa ensimmäisiä koiria ja saattaa periytyä eräistä koiran eli kesyn suden varhaisimmista muodoista, mutta käyttäytyy suden lailla. Dingot eivät hauku, vaan ulvovat kuten sudet. Ne myös elävät ja saalistavat laumana, ja koirista poiketen myös uros hoitaa pentuja. Kuten susilla, myös dingonaarailla on vain yksi lisääntymisaika vuodessa.
Suhtautuminen dingoon vaihtelee: sitä pidetään lampaiden tappajana ja sitä on vainottu alusta asti. Vain suojelualueilla se saa elää rauhassa. Dingolauma elää noin 25 neliökilometrin laajuisella alueella, jota se puolustaa muilta laumoilta. Laumassa uroksilla on ylivalta naaraisiin, mutta johtajapari hallitsee muita alempiarvoisia lauman jäseniä. Jotkut Australian alkuasukasheimot pitivät dingoja lemmikkeinä, mutta nykyisin niitä pidetään harvoin seurakoirina.
Dingo synnyttää yhden pentueen vuodessa. Lauman johtajapari pysyttelee yhdessä koko elämänsä ja huolehtii lisääntymisestä. Lauman muut jäsenet auttavat pentujen hoitamisessa. Naaras synnyttää pentunsa maakolossa tai ontossa puunrungossa veden lähellä. Pentuja on 1–10. Kolmiviikkoisina pennut lähtevät pesästä ja tutustuvat lähiympäristöön. Ne ovat luonnostaan uteliaita, kulkevat pitkiäkin matkoja aikuisten mukana ja syövät vanhempien tuomaa kiinteää ravintoa. Pennut itsenäistyvät 4–8 kuukauden iässä. Jos joku muu naaras saa pentuja, johtajanaaras tappaa ne.
Dingon uskotaan saapuneen Australiaan noin 3 500–4 000 vuotta sitten. Aasialaiset merimiehet todennäköisesti toivat sen tullessaan ja käyttivät dingoja apuna metsästyksessä leiriytyessään väliaikaisesti rannikolle. Dingo oli kilpailukykyisempi saalistaja kuin paikalliset pussieläinpedot ja levisi nopeasti koko mantereelle. Vain Tasmanian saarelle se ei päätynyt. Dingo on ympäristöönsä helposti sopeutuva laji, joka viihtyy kaikkialla, missä sillä on ruokaa ja vettä.
Dingokanta kasvoi 1950-luvulle asti, jonka jälkeen niiden määrän on arveltu pysyneen tasaisena.
Dingoilla on useita pyyntistrategioita. Menetelmä riippuu saaliin koosta. Suuri osa ravinnosta koostuu pienistä pussieläimistä ja jyrsijöistä, nykyään myös kaneista ja lampaan haaskoista. Dingojen määrä Australiassa kasvoi, kun sinne tuotiin lampaita ja kaneja, ja karjalle tehtiin vesikuoppia. Tämä aiheutti sen, että dingot hävittivät alkuperäisiä lajeja. Dingot ovat kuitenkin muutoin hyödyksi, sillä siellä missä on dingoja, on vähän kettuja ja kaneja, jotka ovat alueen vitsaus.
Dingot risteytyvät koirien kanssa. Ellei risteytymistä saada rajoitettua, puhtaat dingot kadonnevat vuoteen 2100 mennessä. Dingoa on myös käytetty 1800-luvulla jalostukseen kahden paimenkoiran kanssa, josta on pitkän jalostuksen seurauksena kehittynyt koirarotu Australiankarjakoira. Dingoon australiankarjakoiraa on risteytetty useita kertoja vielä 1900-luvullakin, joten dingon vaikutus on vahva rodussa.
Löyly
Löyly on saunan kuumalle kiukaalle heitetystä vedestä nouseva höyry, jonka lämmöstä nautitaan eli otetaan löylyä. Kun ihminen "hikoilee" löylyssä, kyse on pääasiassa iholle tiivistyneestä vedestä, ei hikoilusta. Löylyn höyry lisää tilapäisesti ilmankosteutta sekä saa ilman kiertämään saunassa.
Heitettäessä löylyä vesihöyry tiivistyy saunan kylmimpään kohteeseen eli ihmiseen ja vapauttaa tiivistyessään lämpöä ihon pinnalle. Myös saunan lämpötilan koetaan nousevan, vaikka se kohoaa vain hetkellisesti lauteilla ja löylyjakson jälkeen laskee.
Astiaa, josta vettä kiukaalle heitetään, kutsutaan "kiuluksi". Kiulu on perinteisesti puusta valmistettu pienehkö kimpiastia, jonka kimpilaudoista yksi on muita pidempi siten, että laudan yläpää muodostaa kädensijan. Saunomisessa löylyä otetaan yleensä useita kertoja. Hikoilun ja mahdollisen vastan vaikutuksesta kuolleet ihosolut sekä liat irtoavat ihosta. Löylykertojen lomassa voidaan virkistäytyä viileämmässä vilpolassa tai ulkoilmassa, uimalla tai jopa kierimällä lumihangessa. Löylykertojen päätteeksi peseydytään. Myös saunomisen jälkeen vilvoitellaan, jotta keho rauhallisesti palautuisi normaalitilaan.
Löylynotolla katsotaan yleisesti olevan rentouttava vaikutus. Suomalaisessa kansanperinteessä löylylle annetaan usein myös parantavia vaikutuksia.Löylyveteen voidaan lisätä eteerisiä öljyjä tai niitä voidaan asettaa kiukaalle astiassa. Höyrystyessään tuoksut leviävät löylyhuoneeseen.
Löyly-sanalle löytyy vastine useimmista suomalais-ugrilaisista kielistä. Läheiset, itämerensuomalaiset vastineet, esimerkiksi viron "leil" merkitsevät saunan löylyä, kaukaisemmat yleensä "henkeä " tai "sielua". Yhteinen alkumuoto on ilmeisesti "*lewl" merkityksessä "henki, henkäys" tai "sielu". Suomen kielessä löyly esiintyy kirjoitettuna jo Mikael Agricolan ajoista lähtien.
Omituisesta tai hieman tyhmästä henkilöstä voidaan käyttää nimitystä "löylynlyömä", mikä viittaa siihen että hän on mahdollisesti ollut liian kauan tai liian kuumissa löylyissä.
Akka (jumala)
Akka-nimitystä on toisinaan käytetty Ukko ylijumalan naisesta, ja hänet on joskus tulkittu hedelmällisyyden jumalattareksi. Akka saattaa olla luonnon naisellinen puoli, maaemonen, jonka Ukko hedelmöittää, ja jonka sade saa viheriöimään.
"Akka" korkean olennon nimityksenä tunnetaan kansanperinteessä myös siitä, että joillain perinteisesti pyhillä paikoilla on Ukko- ja Akka-paikannimet, kuten Kolilla korkeimmat huiput Ukko- ja Akkakoli. Tämän yhteydestä korkeampiin voimiin ei kuitenkaan ole tietoa, sillä akka-sana paikannimen yhteydessä liittyy varsin arkisiin seikkoihin, kuten kirkkomatkalla olevaan paikkaan, jossa levätään tai vaihdetaan kirkkovaatteet. Osa akka-paikannimistä voi tulla saamen kielestä, jossa sillä ei tiettävästi ole yhteyttä jumalolentoihin..
Joskus on esitetty, että Rauni olisi Mikael Agricolan mukaan Akan nimi. Jos näin olisi, Raunia vastaisi pihlajan haltija Ryönikkä tai Röönikkä. Saamessa Raunia vastaisi Raudna, islannissa Reynir. Toisen ja nykyisin ehkä suositumman tulkinnan mukaan Rauni-jumalatarta ei ollut, vaan kyseessä oli Ukon epiteetti eli lisänimi: Agricolan käyttämä ilmaisu "Rauni Ukon naini" tarkoittaisi tämän teorian mukaan "Rauni-Ukon naista" eikä "Raunia, Ukon naista". Joka tapauksessa Agricolan mukaan Ukolla oli nainen.
Agricolan kuvauksessa Ukon nainen esiintyy vakkajuhlien yhteydessä. Kuvaus on tulkinnallinen, sitä on tulkittu muun muassa siten, että Ukko rakastelee naisensa kanssa. Agricolan mukaan näin saatiin aikaan maanviljelyn kannalta suotuisat ilmat. Itse sana 'akka' esiintyy Agricolalla vain kerran.
Vojvodina
Vojvodina (, , , , ja ) on Serbian itsehallinnollinen provinssi maan pohjoisosassa.
Vojvodina on Serbian mukaan toinen sen itsehallinnollisista maakunnista. Serbia pitää myös Kosovoa provinssinaan, vaikka Kosovo onkin julistautunut itsenäiseksi. Vojvodinan pääkaupunki on Novi Sad ja toiseksi suurin kaupunki Subotica.
Vuoden 2010 väestönlaskennassa Vojvodinassa oli 1,931 miljoonaa asukasta, vuoden 2015 väkiluvuksi arvioitiin 1 891 701. Alueella asuu yli 25 eri etnistä ryhmää. Vojvodinalla on kuusi virallista kieltä: serbia, unkari, slovakki, romania, kroatia ja ruteeni.
Vojvodina on serbiankielinen nimi Pohjois-Serbian alueelle, joka ennen ensimmäistä maailmansotaa kuului Itävalta-Unkarille.
Serbian presidentin Slobodan Miloševićin hallitessa Vojvodina ja Kosovo menettivät suurimman osan itsehallinnostaan 1990. Jugoslavian sodan aikana monet Kroatiasta ja Bosnia ja Hertsegovinasta paenneet serbipakolaiset muuttivat Vojvodinaan.
Miloševićin väistyessä vuonna 2000 Vojvodinan vähemmistöt kannattivat Belgradin uutta demokraattista hallitusta ja vuonna 2002 provinssin autonomia palautettiin.
Vojvodina sijaitsee Serbian pohjoisosassa Pannonian tasangolla. Se rajautuu etelässä muuhun Serbian valtioon ja idässä Romaniaan, pohjoisessa Unkariin, lännessä Kroatiaan ja lounaassa Bosnia ja Hertsegovinaan.
Vojvodina on jaettu seitsemään piirikuntaan () jotka puolestaan on jaettu 46 kuntaan. Piirikunnat ovat:
KV1 (hauta)
KV1 on Ramses VII:n hauta Kuninkaiden laaksossa.
Hautaa on käytetty uuden valtakunnan 20. dynastian aikaan Ramses VII:n hautana sekä kreikkalais-roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella.B-käytävän seinissä ja katossa on suuria halkeamia. Maalaukset ovat kohtalaisen hyvässä kunnossa, mutta osa sinisestä pigmentistä on haihtunut.
Haudasta on löydetty kodintarvikkeita, huonekaluja, hautakalusteita, kasvien jäännöksiä, astiatelineitä ja kirjallisia dokumentteja.
AS-203
AS-203 (tai SA-203) oli miehittämätön Saturn IB -kantoraketin lento Apollo-avaruusohjelmassa.
AS-203:n päätehtävä oli tutkia painottomuuden vaikutuksia "S-IVB":n tankin polttoaineeseen. Syy tähän oli, että S-IVB:n avulla astronauttien oli tarkoitus kiihdyttää alus pois Maan kiertoradalta kohti Kuuta. Insinöörit halusivat tutkia nestemäisen vedyn käyttäytymistä tankissa - asettuisiko se paikoilleen vai hölskyisikö se rauhattomasti. Tätä tarkoitusta varten tankki varustettiin 83 sensorilla ja kahdella TV-kameralla. Koska tällä lennolla oli tarkoitus tutkia tällaista tekniikkaa, mukana ei ollut komento- ja huoltomoduulia.
Raketti laukaistiin 5. heinäkuuta 1966 kello 14:53,13 UTC Kennedy Space Centeristä. "S-IVB" ja "IU" ("Instrument Unit") kiersivät Maan neljä kertaa noin 188 kilometrin korkeudessa kuusituntisen lennon ajan.
Lennon tavoitteet saavutettiin ja neljän kierroksen jälkeen S-IVB paineistettiin, jotta saataisiin tietää paljonko painetta se kestää. Testin lopussa S-IVB räjähti palasiksi ylitettyään fyysisen kestävyytensä rajat.
KV2
KV2 on Ramses IV:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioita, huonekaluja, hautakalusteita, kasvien jäännöksiä ja papyryksia. Hauta on säästynyt tulvavahingoilta ja sen seinämaalaukset ovat erinomaisessa kunnossa.
KV4
KV4 on Ramses XI:lle tarkoitettu hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Sitä ei koskaan käytetty Ramses XI:n hautana, mutta se saattoi olla käytössä työpajana kolmannella välikaudella 21. dynastian Pinedjem I:n aikana. Lisäksi merkkejä käytöstä on kreikkalais-roomalaiselta ja bysanttilaisilta kausilta.
Haudassa ei ole merkkejä tulvavaurioista. Se on korjattu muinaisina aikoina. Suuret halkeamat erityisesti B- ja C-käytävissä ovat pudottaneet seinien pinnoitteet. Sieltä on löydetty veistoksia, hautakalusteita, astioita ja papyryksia.
KV5
KV5 on Ramses II:n poikien hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta.
Hautaa on ryöstetetty muinaisina aikoina. Sen jälkeen ainakin yksitoista tulvaa on täyttänyt haudan käytävät ja vaurioittanut seinien koristelua. Vuosien 1960 ja 1990 välillä haudan yläpuolelle pysäköityjen linja-autojen tärinä aiheutti vahinkoa osalle seinistä. Viemäriputki on vuotanut haudan sisäänkäynnin tuntumassa aiheuttaen vahinkoa seinien maalauksille.
James Burton tutki hautaa kartoittamalla sitä vuonna 1825. Howard Carter vieraili alueella vuonna 1902. Viimeksi hautaa on tutkittu kaivauksin ja hautatekstien tulkinnalla (vuodesta 1987) sekä entisöimällä ja valokuvauksella (vuodesta 1994) osana Theban Mapping Projectia.
Haudasta on löydetty muun muassa ihmisten ja eläinten jäännöksiä, koruja, uskonnollista esineistöä, hautakalusteita, astioita ja papyryksia.
KV6
KV6 on Ramses IX:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Lisäksi hautaa on käytetty uudelleen kreikkalais-roomlaisella sekä bysanttisella kaudella.
Hauta ei ole kärsinyt tulvavahinkoja, mutta sen maalaukset irtoilevat ja hautakammion seinien alaosien maalaukset ovat kadonneet. Haudasta on löydetty veistoksia, hautakalusteita ja papyryksia.
KV7
KV7 on Ramses II:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Lisäksi hautaa on uudelleen käytetty 21. dynastian sekä kreikkalais-roomalaiskauden aikana.
Hauta on kärsinyt vaurioita ainakin kymmenessä eri tulvassa, joista ensimmäinen todennäköisesti kreikkalais-roomalaisen kauden jälkeen. Muta ja kivensirpaleet ovat vahingoittaneet seiniä. Haudasta on löydetty muun muassa veistoksia, hautakalusteita ja astioita.
KV8
KV8 on Merenptahin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Hautaa on lisäksi uudelleen käytetty kreikkalais-roomlaisella sekä bysanttisella kaudella.
Hauta on kärsinyt useista tulvista. Osa hautakammion ja K-kammion sivuhuoneista on vielä täynnä kiviromua. Rakenteellista vahinkoa ei ole havaittavissa lukuun ottamatta hautakammion pilareita. Lähes kaikki F-kammion takana olevat maalaukset ovat tuhoutuneet, paitsi ne jotka ovat sijainneet korkeammalla. Jäljelle jääneet maalaukset ovat hyvässä kunnossa. Haudasta on löydetty muun muassa hautakalusteita, astioita ja kirjoitusvälineet.
Kellotaajuus
Kellotaajuus ilmaisee tietotekniikassa, kuinka monta tilanvaihdosta suoritin suorittaa sekunnissa. Kellotaajuuden yksikkö on hertsi. Kellotaajuuden määrää prosessorin kellopiiri, joka tuottaa kellosignaalin. Kellosignaalin tehtävä on tahdistaa mikropiirit sisäisesti ja keskenään.
Kellojakso tarkoittaa kellosignaalin yhtä jaksoa. Kellojakson aikana suoritin siirtyy yhdestä stabiilista tilasta seuraavaan. Kellotaajuuden "f" ja jaksonajan "T" välillä vallitsee riippuvuus:
Mitä korkeampi kellotaajuus on, sitä enemmän käskyjä suoritin toteuttaa aikayksikössä. Suorittimen kellotaajuudella on siksi suuri vaikutus mikroprosessorin suorituskykyyn. Mikäli muut seikat eivät rajoittaisi suoritusnopeutta, prosessorin tehokkuus olisi suoraan verrannollinen kellotaajuuteen. Kellotaajuuden kasvattaminen ei kuitenkaan nosta koko tietokoneen suorituskykyä näin paljon, jollei tietokoneen kaikkien komponenttien ja liitäntöjen nopeus kasva samassa suhteessa.
Suorittimen tehokkuuteen vaikuttaa voimakkaasti myös prosessorin arkkitehtuuri ja sen kyky rinnakkaistaa suoritusvaiheita. Virheellistä käsitystä, jonka mukaan pelkkä kellotaajuus määrittäisi suorittimen nopeuden, kutsutaan megahertsimyytiksi. Rakenteeltaan erilaisten suorittimien suorituskykyä ei voi luotettavasti vertailla pelkän kellotaajuuden perusteella.
Suorittimen ohella tietokoneen nopeuteen vaikuttavia osia ovat muun muassa prosessoriydinten lukumäärä, väylät, muisti, näytönohjain ja massamuisti. Suoritin tarvitsee muistiväylää ja muistia tietojen lukemiseen ja tallentamiseen, ja siksi niiden hitaus voi muodostua pullonkaulaksi järjestelmän nopeudelle.
Suorittimen tehonkulutuksella ja kellotaajuudella on selkeä riippuvuus: jos samaa piiriä käytetään eri kellotaajuuksilla mutta vakiojännitteellä, piirin tehonkulutuksen dynaaminen osa, joka muodostaa suurimman osan tehonkulutuksesta, kasvaa suoraan verrannollisesti kellotaajuuteen.
Käytännössä kellotaajuuden vaikutus tehonkulutukseen on jyrkempi kuin lineaarinen, koska kellotaajuuden nosto tietyllä teknologialla edellyttää myös käyttöjännitteen nostoa, jotta piiri toimisi luotettavasti. Tehonkulutus taas kasvaa jännitteen myötä, koska teho on verrannollinen jännitteen toiseen potenssiin.
Kellotaajuuden kasvaessa kellojakso lyhenee, jolloin signaali etenee yhden jakson aikana lyhyemmän matkan. Kellotaajuuden ollessa 1 GHz jaksonaika on 1 nanosekunti ja signaali ehtii yhden kellojakson aikana kulkea valon nopeudella 0,3 m tyhjiössä. Piirilevyllä sähköinen signaali etenee samassa ajassa ehkä puolet tästä. Tämä tarkoittaa, että 1 GHz taajuudella sähköimpulssi etenee yhden kellojakson aikana piirilevyllä vain 15-20 cm.
Tietokoneiden suorittimien nopeuksia on perinteisesti mainostettu kellotaajuuksilla. Käytäntö on kuitenkin kyseenalainen, koska yhdessä kellojaksossa suoritettavien operaatioiden määrä vaihtelee eri malleissa. Korkealla kellotaajuudella toimivan Intel Pentium 4 -suorittimen tultua markkinoille vuonna 2000 Intelin kilpailija AMD luopui vähitellen megahertsien käytöstä markkinoinnissa, ja Intel on seurannut samaa polkua.
Keskusyksikkö
Keskusyksikkö on tietokoneen laitteiston keskeinen osa, joka sisältää keskussuorittimen. Tietokoneessa voi olla useita suorittimia moniprosessoinnissa. Supertietokoneet voivat koostua useista laitekaapeista, jolloin laitteistossa ei ole vain yhtä keskusyksikköä.
Suurtietokoneissa tietokonejärjestelmään ovat kuuluneet keskusyksikön lisäksi ulkoiset massamuistilaitteet kuten reikäkorttilukija, näyttölaite, nauha-asema ja tulostin.
Alkuperäinen englanninkielinen nimitys viittaa nykyisin yleensä vain tietokoneen suorittimeen.
Keskusyksikön muodostavat tietokoneen emolevy, suoritin, keskusmuisti, oheislaiteohjaimet ja liitännät oheislaitteille, kotelo, kiintolevy, virtalähde, CD-ROM- ja levykeasema. Ulkoapäin katsottuna näkee vain kotelon ja optisen aseman tai levykeaseman.
Emolevy on tietokoneen keskeinen piirilevy, johon tietokoneen muut osat kiinnitetään, ja jonka avulla muut osat kommunikoivat.
Osa näistä osista on juotettu emolevyyn kiinni, kun taas esimerkiksi virtajohdot, laajennuskortit, keskusmuistit ja suorittimet voidaan kiinnittää helposti käsin painamalla ne kiinni niille varattuihin paikkoihin. Niissä on tukena jokin lukitusmekanismi tai ruuvikiinnitys.
Emolevy saa tarvitsemansa käyttövirran virtalähteestä.
Suoritin (nykyään yleisesti prosessori) on tietokoneen osa, joka suorittaa tietokoneohjelman sisältämiä konekielisiä käskyjä. Se on tietokoneen keskeisimpiä osia. Mikäli suorittimen kaikki osat on pakattu yhdelle mikropiirille, kutsutaan sitä mikroprosessoriksi. Kaikki nykyiset suorittimet ovat mikroprosessoreja, mutta aiemmin suorittimet ovat voineet koostua useista diskreeteistä transistoreista tai elektroniputkista.
Näytönohjain on tietokoneen komponentti, joka huolehtii tekstin ja grafiikan piirtämisestä näytölle.
Vanhastaan näytönohjaimet ovat toimineet pelkkinä kuvapuskureina, jotka muuttavat näyttömuistiin tallennetun kuvan ajoitetuksi videosignaaliksi, mutta nykyaikaisissa näytönohjaimissa on lähes poikkeuksetta myös omia piirto- ja laskentaominaisuuksia, jotka suorittavat erilaisten kuvioiden piirto-operaatioita ja esimerkiksi 3D-vektorilaskentaa hyvin nopeasti.
Näytönohjaimen vaikutus tietokoneen nopeuteen pelikäytössä on keskeinen: näytönohjaimen vaihtaminen voi parantaa pelien ruudunpäivitysnopeutta jopa yli kolminkertaisesti, vaikka muut komponentit pysyisivät samoina.
Valmisohjelma
Valmis- eli sovellusohjelmat ovat tietyn tehtävän hoitamista varten tehtyjä tietokoneohjelmia. Ne voivat olla valmiina ostettuja ns. pakettiohjelmia tai räätälöityjä ohjelmia, jotka on muutettu erityistarpeisiin sopiviksi. Tyypillisiä taloushallinnon valmisohjelmia ovat laskutus- ja varastonvalvontaohjelmat. Muita tyypillisiä valmisohjelmia ovat viihdeohjelmat (esimerkiksi pelit), opetusohjelmat ja selaimet.
Keittäminen
Keittäminen (ruoanlaitossa) tarkoittaa aineen tai aineiden pitämistä kiehuvassa nesteessä, kuten vedessä tai maidossa siihen asti, kunnes ruoka on kypsää. Keittämiselle vaihtoehtoja voivat olla esimerkiksi paistaminen, uunissa valmistaminen tai haudutus. Nimensä mukaisesti kaikki keitot valmistetaan keittämällä.
Yksi keittämisen eduista on menetelmän terveellisyys: ruoka ei vaadi valmistusmenetelmän puolesta rasvaa, eikä ruokaan tule käristymisestä johtuvia haitallisia karsinogeenejä. Lisäksi keittäessä ruokien hivenaineet ja vitamiinit säilyvät paremmin kuin paistettaessa.
Toisaalta keitettävää ruokaa tulee usein sekoittaa valmistuksen ajan, jotta ruoka ei pala kiinni pohjaan. Tämä koskee erityisesti ruokia, joissa on maitoa.
Keittämisellä voidaan tarkoittaa myös esimerkiksi erilaisia teollisuuden prosesseja, jotka eivät liity ruoanvalmistukseen. Kaikki keittäminen on kuitenkin aina jonkin nesteen kiehumista.
Latina (täsmennyssivu)
Latina voi tarkoittaa:
Sisällissota
Sisällissota on poliittisesti järjestäytyneen yhteisön, kuten valtion sisällä käytävä sota.
Usein valtion sisällä sotaa käyviä osapuolia tuetaan valtion ulkopuolelta, joko suoraan tai peitetysti. Tuki voi olla vaikkapa rahaa aseiden ostoon, aseita, joukkojen koulutusta tai vieraan armeijan mukanaoloa sodassa jonkun puolella. Pelkkää humanitäärisen avun tarjoamista ei yleensä pidetä sodan tukemisena, vaikka sen tarjoaja rajoittaisi antamansa avun vain toiselle osapuolelle. Usein myös joko toinen tai molemmat osapuolet pyytävät vierailta mailta apua. Kun etenkin suurvallat osallistuvat sotaan tukemalla sen eri osapuolia, voidaan puhua sijaissodasta. Tämän tyyppiset laajentuneet sisäiset konfliktit, kuten Kreikan sisällissota, Korean sota ja Vietnamin sota olivat yleisiä etenkin kylmän sodan aikana, vaikka ensimmäisenä 1900-luvun sijaissotana voidaan pitää Espanjan sisällissotaa. Suurvaltojen valtapolitiikasta seurannut sekaantuminen sisällissotiin on usein kasvattanut niiden ulkopoliittista roolia sekä laajentanut niitä, kun ilman sekaantumista ne olisivat voineet jäädä paikallisiksi ja mahdollisesti lyhytaikaisemmiksi ilmiöiksi.
Sisällissodat johtuvat monesti jonkun vähemmistökansallisuuden halusta irrottautua emämaasta. Esimerkkinä on Biafran sota 1960-luvun lopun Afrikassa. Läheisesti näitä muistuttavat siirtomaiden vapaussodat, joita ei nykyään juuri ole.
Toinen syy on poliittista valtaa haluavan sissiliikkeen kasvu niin voimakkaaksi, että sota muuttuu tavanomaiseksi sodankäynniksi. Monesti siirtomaasodan ja poliittisen liikkeen sissisota yhdistyy, esimerkkinä Indokiinan sota. Esimerkkinä valtion hajoamiseen johtaneesta sodasta ovat Jugoslavian hajoamissodat.
Suurin osa sisällissodista 1960-luvulta alkaen on käyty Afrikan mantereella. Näiden sotien poliittinen tausta on usein sidoksissa eurooppalaisten siirtomaavaltojen aiemmin mantereella harjoittamaan politiikkaan. Siirtomaavallat käyttivät afrikkalaisia siirtomaitaan lähinnä hyödykseen, eivätkä tukeneet niiden infrastruktuurin kasvua. Lisäksi eurooppalaisten valtioiden poliittiset ratkaisut mantereella perustuivat niiden omiin tarpeisiin ja heijastelivat länsimaiden politiikkaa, eivätkä ne ottaneet huomioon paikallisia oloja. Siksi esimerkiksi Afrikkaan syntyi valtioita, joiden rajoja muodostettaessa ei huomioitu alkuperäiskansojen perinteisiä rajoja. Nämä seikat eivät ole ainoa syy etenkin nykyisiin afrikkalaisiin konflikteihin ja sisällissotiin, joiden taustoissa piilee monenlaisia ja usein paikallisia tekijöitä, mutta ne muodostivat niille hedelmällisen maaperän, kun 1960-luvulla afrikkalaiset valtiot alkoivat itsenäistyä. Yksi sisällissotia pitkittävistä ja ylläpitävistä voimista on kansainvälinen asekauppa. Asekauppiaat ovat rikkoneet räikeästi esimerkiksi Somalian sisällissodan osapuolten aseistamista koskevia kansainvälisiä rajoituksia. Rajoituksista piittaamaton asekauppa on ollut voimakasta lähes kaikissa Afrikan mantereen konflikteissa.
ASP (ohjelmointi)
ASP (Active Server Pages) on Microsoftin kehittämä dynaamisten www-sivujen luomiseen tarkoitettu palvelinpuolen ohjelmointimenetelmä. Tavallisemmin ASP-sivuissa on käytetty ohjelmointikielenä Visual Basicin skriptimuunnosta VBScriptiä.
ASP:n käyttämiseen tarvitaan Microsoftin IIS-palveluohjelmisto tai Apachen ASP-moduuli.
ASP.NET on ASP:n kehittyneempi versio, joka perustuu Microsoftin .NET -arkkitehtuuriin.
Esimerkki:
Dim Viesti
Viesti = "Terve!"
Response.Write Viesti
KV9
KV9 on Ramses V:n ja Ramses VI:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Hautaa on uudelleen käytetty lisäksi kreikkalais-roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella.
Hauta on välttynyt suuremmilta tulvavahingoilta. Maalaukset ovat hyvässä kunnossa. Sieltä on löydetty muun muassa huonekaluja, hautakalusteita, rahoja, astioita ja papyryksia.
KV10
KV10 on faarao Amenmessen hauta Kuninkaiden laaksossa Egyptissä Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Myös kuningattaret Takhat ja Baketwerel 20 dynastian ajalta on haudattu tähän hautaan.
Hauta on kärsinyt laajaa tulvavahinkoa, joka on hävittänyt lähes kaikki koristelut ja vahingoittanut myös rakenteita. H-käytävän katto on romahtanut. Haudan seinissä olleita halkeamia korjattu muinaisina aikoina. Haudasta on löydetty asioita ja hautakalusteita.
Bloemfontein
Bloemfontein (kirjaimellisesti ”kukkalähde”) on Etelä-Afrikan oikeudellinen pääkaupunki, jonne on sijoittunut maan korkein oikeus (muut pääkaupungit ovat Pretoria ja Kapkaupunki). Sen sesothonkielinen nimi on "Mangaung", joka tarkoittaa ”paikkaa, jossa gepardit asuvat”. Kaupungissa asuu noin 256 000 asukasta, ympäröivillä alueilla yhteensä lähes miljoona.
Kaupungissa on Bloemfonteinin lentokenttä (IATA-lentokenttäkoodi: BFN). Kaudella 2006–2007 sitä käytti 350 000 matkustajaa.
Vaikka aluetta on asutettu aiemminkin, Bloemfonteinissa kaupunkiasustusta on ollut vuodesta 1850. Se oli vuosina 1854–1902 olemassaolleen Oranjen vapaavaltion pääkaupunki. Vuonna 1890 Bloemfonteinin ja Kapkaupungin välille rakennettiin rautatie.
Vuonna 1899 kaupungissa pidettiin konferenssi, joka ei onnistunut estämään toisen buurisodan syttymistä. Brittijoukot valtasivat kaupungin 13. maaliskuuta 1900 buurisodan aikana.
Kirjailija J. R. R. Tolkien syntyi Bloemfonteinissa 3. tammikuuta 1892. Hänen englantilainen isänsä työskenteli kaupungissa Bank of African paikallisen haarakonttorin johtajana. Perhe muutti kuitenkin takaisin Englantiin isän kuoltua yllättäen vuonna 1896.
Bloemfontein sijaitsee Highveldin ylängön reunalla.
Bloemfonteinin jalkapallostadionilla, Free State Stadiumilla, pelattiin joitakin vuoden 2010 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita.
Kaupungissa toimii yliopisto, University of the Free State, jossa on 16 000 opiskelijaa.
KV11
KV11 on Ramses III:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioita, hautakalusteita ja astioita. Upotettujen reliefien maalaukset ovat hyvässä kunnossa, mutta I-kammion takana vesivahingot ja seinien halkeilu on aiheuttanut maalausten putoamista.
KV12
KV12 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Se oli luultavasti tarkoitettu useiden eri kuningasperheen jäsenten hautaukseen. Sen käyttö aloitettiin todennäköisesti Uuden valtakunnan 18. dynastian aikana ja sitä jatkettiin 19. ja 20. dynastian aikana. Ajoitus perustuu haudan arkkitehtuuriseen tyyliin.
Haudasta on löydetty muumioita ja hautakalusteita. Haudassa ei ole koristelua. Etuosan huoneiden seinät ja katto ovat noen peitossa.
KV13
KV13 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Se oli tarkoitettu Uuden valtakunnan 19. dynastian kansleri Baylle, mutta häntä ei haudattu sinne. Myöhemmin sitä käytettiin Ramses III:n poikien Amon-her-khepeshefin ja Montu-her-khepeshefin hautana 20. dynastian aikana.
Haudasta on löydetty hautakalusteita ja astioita. Ainakin neljä eri tulvaa on aiheuttanut laajaa vahinkoa haudan koristelulle ja rakenteille. Hauta on täyttynyt kiviromulla, joka on tuhonnut lähes kaikki reliefit.
KV14
KV14 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Siihen on haudattu Uuden valtakunnan 19. dynastian Tausret ja 20. dynastian Setnakht.
Haudasta on löydetty pääosin vain hautakalusteita. Haudan maalaukset ja reliefit ovat suurimmalta osalta kunnossa lukuun ottamatta lievää vesivahinkoa hautakammion katossa. Värit ovat säilyneet kirkkaina.
KV16
KV16 on Ramses I:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioita, veistoksia ja hautakalusteita. Haudan rakenne ja koristelut ovat kärsineet tulvan aiheuttamista vahingoista. Sadevettä on valunut hautaan kalliossa olevien halkeamien kautta. Maali on lohkeillut ja seinät halkeilleet kallion liikkeen takia.
KV17
KV17 on Seti I:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioituneita elämiä, veistoksia, hautakalusteita, astioita sekä papyryksia. Hauta on kärsinyt jonkin verran vahinkoa tulvista sekä vandaalit ovat hakanneet irti osan haudan seinäkoristeista. Maalaukset ovat himmenneet ja haudassa vierailijoiden kynttilöistä ja soihduista muodostunut noki on peittänyt osan reliefeistä.
Raw (tiedostomuoto)
Raw on valmistajakohtainen digitaalikameran raakakuvan yleensä häviötön tiedostomuoto, johon pikseleitä tallentuu yhtä monta kuin kameran kenno toistaa. Kuva tallentuu sellaisenaan ilman pakkaamista tai värikorjauksia, joita esimerkiksi JPEG:in kohdalla aina tehdään. Sen sijaan raw-kuvan mukana tallentuu tieto kuvaushetkellä valittuna olleista säädöistä, jotka on mahdollista kumota ja muokata uudelleen kuvankäsittelyohjelmalla, minkä takia rawia kutsutaan häviöttömäksi tiedostomuodoksi. Haluttujen säätöjen jälkeen rawista voi tallentaa haluamansa muotoisen tiedoston, esimerkiksi JPEG:in tai TIFF:in. Häviöllisissä tiedostomuodoissa, kuten JPEG, on muokattava jo kertaalleen peruuttamattomasti säädettyä ja vähemmän kuvainformaatiota sisältävää, häviöllisesti pakattua kuvaa.
Raw-tiedostoille ei ole vakiintunutta teollisuusstandardia valmistajien kesken. Canonin raakakuvatiedostoja ovat CIFF-tiedostomuotoa vastaava CRW- ja TIFF-tiedostomuotoa vastaava CR2. Minoltalla on MRW, Nikonilla myös TIFF-pohjainen NEF ja Olympuksella ORF. Standardin puutteesta johtuen kuvankäsittelyohjelmat eivät välttämättä kykene avaamaan kaikkia raakakuvatiedostoja. Internetistä on kuitenkin ilmaiseksi ladattavissa eräänlainen Raw formaattien "yleisohjelma" Dave Coffinin kehittämä "dcraw", jolla hyvin monien kameroiden (yli 400 eri kameramallia, toukokuu 2011) raakakuvatiedostot voidaan avata ja muuntaa yleiskäyttöisempiin kuvaformaatteihin.Pakkaamaton Raw-kuvatiedosto on noin kolme kertaa suurempi kuin kameran tekemä täysikokoinen pakattu JPEG-tiedosto. Jotkut digitaalikamerat tukevat katselukelpoisen kuvan tallentamista myös pakkaamattomaan TIFF-muotoon, joka voi olla Raw-kuvaakin isompi mutta ei yhtä käyttökelpoinen. Adobe on kehittänyt standardinomaisen valmistajariippumattoman ja rojaltittoman DNG-tiedostomuodon, johon muut Raw-tiedostot saa muutettua häviöttömästi. Suoraan DNG-muotoisia tiedostoja tuottavia kameroita ovat muun muassa Hasselblad H2D, Leica Digital-Modul-R, Ricoh GR Digital, Samsung Pro 815 ja Pentaxin järjestelmäkamerat, myös keskikoon 645D, sekä Windows Phone Black- ja Cyan-käyttöjärjestelmäversioita käyttävät Nokia Lumia 1020 ja 1520 -kamerapuhelimet.
Kuvankäsittelyohjelmat eivät käsittele kaikkia raakatiedostomuotoja, minkä vuoksi niille on olemassa erilaisia muunnosohjelmia ja lisäosia kuvankäsittelyohjelmiin. Yksi Linux-ympäristössä toimivista ohjelmista on darktable. Kuvankäsittelyohjelmistoja valmistava Adobe on esitellyt oman RAW-formaattinsa Digital Negative (DNG) toivoen digitaalikameravalmistajien ryhtyvän tukemaan sitä.
Kotkasumu
Kotkasumu eli Messier 16 tai IC 4703 on diffuusi emissiosumu Käärmeen tähdistössä. Sumua ympäröi suhteellisen nuori avoin tähtijoukko, "Kotkajoukko" eli NGC 6611. Kohteen etäisyys Maasta on noin 7 000 valovuotta. Kotkasumun mielikuvituksellisen näköinen keskus on uusien tähtien syntyaluetta.