Karjala (kunta)
Karjala oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Mynämäkeen 1. tammikuuta 1977. Liitoshetkellä kunnassa asui noin 900 henkeä, ja sen naapurikuntia olivat Eura, Laitila, Mietoinen, Mynämäki ja Yläne.
Alueellisesti Karjala muistutti tasasivuista kolmiota, ja se sijaitsi Laajoen ja Mynäjoen latvoilla. Karjalan rajat olivat hyvin rikkonaisia: niiden sisällä oli Mynämäen ja Mietoisten enklaaveja, ja tämän lisäksi Mynämäen sisällä oli Karjalan eksklaaveja.
Karjalan nimi on tiettävästi virolais-lounaissuomalaista alkuperää, ja se on mainittu paikannimenä ensimmäisen kerran vuonna 1565 nimellä "Kariala". Nimi viittaa karjan paimentamiseen ja karjankokoamispaikkoihin. Karjanhoidolle kunnan maasto onkin ollut hyvin otollista, mutta maanviljelyyn sopivaa maata siellä on ollut vain vähän. Vaikka Suomessa ei ollut muita Karjala-nimisiä kuntia, kunnasta käytettiin toisinaan epävirallista nimeä "Karjala Tl" (Turun ja Porin lääni) erottamaan se Karjalan historiallisesta maakunnasta.
Asutus on keskittynyt hyvin suppealle vyöhykkeelle Karjalan läpi kulkevien kahden pääjoen varrelle, ja tärkeimmät asutuskeskukset ovat kirkonkylä ja "Laajoki". Maastollisesti Karjala on hyvin erilaista kuin muu Mynämäki. Siinä missä Kanta-Mynämäki on osittain ja Mietoinen lähes kokonaan entistä merenpohjaa ja nykyään tasaista peltomaisemaa, Karjalassa on paljon metsiä ja korpea, joiden keskelle asutus on levittäytynyt.
Elinkeinorakenteeltaan kunta oli hyvin maatalousvaltainen, eikä teollisuutta ollut juuri ollenkaan. Suurimmillaan kunnan väkiluku oli ennen 1950-luvulla alkanutta suurta muuttoliikettä, jolloin asukkaita oli reilu tuhat. Karjalassa oli monia kyläkauppoja, terveysasema, huoltoasema, meijeri ja saha.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karjalan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.
Vuonna 1938 Karjalaan liitettiin Mynämäen kunnasta alue, jossa oli 221 asukasta.
Ensimmäinen asutus saapui Karjalaan jo kivikaudella, mistä on merkkinä yli 30 tähän aikakauteen liittyvää esinelöytöä. Alkujaan Karjala kuului Mynämäen pitäjään, jossa se tunnettiin "Mynämäen Karjalana" tai "Karjalankorpena".
Kunnan tärkeintä aluetta oli aluksi Laajoen pohjoisrannalla sijaitseva Karjalankylä, josta kunta sai nimensä. Tässä kylässä sijaitsi myös kunnan ensimmäinen kirkko, joka kuitenkin purettiin vuonna 1860. Tuolloin yhdistettiin Karjalankylän ja Vehmalaisten kappeliseurakunnat yhdeksi seurakunnaksi, jolle rakennettiin uusi kirkko kylien välisen matkan puoliväliin. Tästä saikin alkunsa Karjalan uusi keskustaajama.
Karjala itsenäistyi Mynämäestä omaksi kunnakseen vuonna 1906. 1970-luvulla kunta alkoi kuitenkin vähitellen kypsyä siihen, että se liittyisi takaisin vanhaan emäpitäjäänsä. Lopullinen liitos tapahtui vuonna 1977. Karjalan palvelut ovat viime vuosikymmenien aikana vähentyneet asteittain, ja esimerkiksi kauppa ja terveysasema on lakkautettu. Kunnanosassa toimii kuitenkin vielä pankki sekä alakoulu, jota laajennettiin vuonna 2006.
Haankylä, Haanperä, Kalela, Karjalankylä, Karppinen (kirkonkylä), Ketelinen, Laajoki, Sairinen, Salavainen, Suojoki, Suutila, Tallola, Vehmalainen, Vuoloinen
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Karjalassa ei ollut lainkaan taajamia.