Pohjois-Dakota
Pohjois-Dakota on Yhdysvaltojen pinta-alaltaan 19. suurin osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 39. osavaltiona 2. marraskuuta 1889. Osavaltion nimi tulee sioux-heimon dakota-kansasta, joiden kielellä sana merkitsee ystävää.
Pohjois-Dakotan rajanaapureita ovat Kanadan provinssit Saskatchewan ja Manitoba pohjoisessa, Montana lännessä, Etelä-Dakota etelässä ja pohjoisen Punaisen joen itäpuolella Minnesota. Osavaltion pääkaupunki on Bismarck, mutta suurin kaupunki on Fargo. Missouri-joki kulkee osavaltion halki.
Pohjois-Dakotan ilmasto on melko vaihteleva. Kesät ovat kuumia ja talvet kylmiä. Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Fargossa on noin 28 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun, kylmimmillään tammikuussa −17,7 astetta.
Theodore Rooseveltin kansallispuisto sijaitsee Pohjois-Dakotassa.
Ennen eurooppalaisten tuloa Pohjois-Dakotan tasangoilla metsästettiin biisoneita. Kun alueen kansat, dakotat, assiniboinet ja cheyennet saivat hevosen käyttöönsä, metsästys tehostui ja intiaaneista tuli vauraampia kuin koskaan ennen.
Pohjois-Dakota kuului Louisianan ostoalueeseen jonka Thomas Jefferson osti Napoleonilta Yhdysvalloille vuonna 1803. Turkiskauppa oli tärkeä tulonlähde sekä intiaaneille että eurooppalaissyntyisille.
Pohjois-Dakotan lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on , alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on . Molempien huoneiden jäsenet valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan, kausien määrää ei ole rajoitettu. Parlamentti kokoontuu vain joka toinen vuosi korkeintaan 80 päiväksi kerrallaan.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.
Pohjois-Dakota on jaettu .
Pohjois-Dakotan bruttokansantuote vuonna 2010 oli . Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista toiseksi pienin.
Pohjois-Dakota tuloveroprosentti kuuluu Yhdysvaltojen pienimpiin. Vuonna 2016 osavaltio kantoi tuloveroa enimmillään 2,9 prosenttia.
Pohjois-Dakotan suurin elinkeino on maanviljely, ja sitä harjoitetaan enemmän kuin missään muussa Yhdysvaltain osavaltiossa. Vuonna 2004 Pohjois-Dakota tuotti eniten kaikista osavaltioista pellavansiemeniä, rypsiä, ohraa ja auringonkukan siemeniä.
Bank of North Dakota on osavaltion omistama pankki, joka on toiminut vuodesta 1919.
Pohjois-Dakotassa on , joista kahdeksalla oli kaupallista liikennettä vuonna 2015. Matkustajamäärältään suurimmat olivat Fargon Hectorin kansainvälinen lentoasema ( matkustajaa) ja Bismarckin lentoasema (). Lisäksi yli matkustajaa oli Minotin lentoasemalla, Grand Forksin kansainvälisellä lentoasemalla ja Willistonin Sloulin Fieldillä.
Amtrakin matkustajajunista "Empire Builderin" reitti kulkee Pohjois-Dakotan halki. Tavaraliikennettä Pohjois-Dakotassa harjoittavat muiden muassa BNSF Railway, Canadian Pacific Railway ja Dakota, Missouri Valley and Western Railroad.
Pohjois-Dakotan on valkoisia. Osuus on selvästi suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (tiedot vuosilta 2008–2012).
Pohjois-Dakotan väkiluku ja keskimääräinen väestötiheys ovat pienimpien osavaltioiden joukossa. 1900-luvun puolivälistä asti kaupungistuminen on jättänyt monia kyliä tyhjilleen. Maaseudulla jossa välimatkat ovat pitkiä, monet koulut ovat niin pieniä, etteivät voi tarjota monipuolista opetusohjelmaa, lisäksi monilla ihmisillä on pitkä matka lääkäriin ja hammaslääkäriin.
Koska Pohjois-Dakotassa ei ole suurkaupunkeja, joihin kulttuuri keskittyisi, kulttuurilaitokset ovat ryhmittyneet tyypillisesti korkeakoulupaikkakunnille tai muiden oppilaitosten yhteyteen.
Intiaanien kulttuuri on säilynyt Pohjois-Dakotassa laajasti, Pow-wow-tapahtumia järjestetään sekä reservaateissa että niiden ulkopuolella ja perinteisiä helmi- ja keramiikkatöitä myydään kaikkialla.
Pohjois-Dakotan yliopiston jääkiekkojoukkue on voittanut seitsemän mitalia NCAA-tasolla ja viisitoista kertaa konferenssitasolla.