Hofburg
Hofburg on entinen keisarillinen palatsi Wienissä Itävallassa. Se oli kuuden ja puolen sadan vuoden ajan Habsburg-suvun residenssi, josta käsin hallittiin ensin Itävallan herttuakuntaa, sitten Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa ja lopuksi Itävalta-Unkaria. Nykyään Hofburgin tiloissa toimii lukuisia museoita sekä Itävallan liittopresidentin kanslia ja virka-asunto.
Hofburg on laaja ja monimutkainen rakennuskokonaisuus, joka on syntynyt useiden palatsien yhteensulautumana. Sen eri osat edustavat lähes kaikkia tyylisuuntia keskiajalta 1900-luvulle: gotiikkaa, renessanssia, barokkia, rokokoota, kertaustyylejä, jopa jugendia. Hofburg kuuluu osana Wienin vanhaakaupunkia Unescon maailmanperintöluetteloon.
Hofburgin alkuna oli 1200-luvulla rakennettu linnoitus, jonka teettivät joko Itävallan viimeiset Babenberg-hallitsijat tai maata lyhyen aikaa hallinnut Böömin kuningas Ottokar II Přemysl. Itävallan ensimmäinen Habsburg-hallitsija Rudolf I, joka voitti Ottokar II:n taistelussa vuonna 1278, perusti hovinsa tähän uuteen linnoitukseen. Fredrik III laajennutti linnaa 1400-luvulla goottilaiseen tyyliin, ja tältä ajalta on peräisin Hofburgin vanhin säilynyt osa, goottilainen linnankappeli. Keisari Ferdinand I rakennutti 1500-luvulla linnan uudelleen renessanssityyliin. Tämä palatsi, jota kutsutaan nimellä "Schweitzerhof", muodostaa nykyisen Hofburgin ytimen.
1500-luvulla alueelle rakennettiin myös kaksi erillistä Habsburgien omistamaa palatsia: "Stallburg" ja "Amalienburg". Nämä kolme palatsia kasvoivat seuraavien vuosisatojen kuluessa yhteen. 1660-luvulla, keisari Leopold I:n aikana, rakennettiin barokkityylinen "Leopoldinischer Trakt" ("Leopold-siipi") joka yhdisti Schweitzerhofin ja Amalienburgin. Keisari Kaarle VI:n hallituskaudella 1700-luvun alkupuolella linna sai hienoimmat barokkiosansa: keisarikunnan hallintokoneistoa varten rakennetun virastosiiven "Reichskanzleitraktin", keisarillisen kirjaston eli "Hofbibliothekin" sekä keisarillisen ratsastuskoulun "Winterreitschulen", joka yhdisti Schweitzerhofin ja Stallburgin.
Hofburg jatkoi paisumistaan myös seuraavina vuosisatoina. Viereinen "Augustinerkirche", augustiinolaisveljeskunnan keskiaikainen kirkko, liitettiin 1760-luvulla Hofburgiin ja muutettiin sen linnankirkoksi. Kun kirkon vieressä ollut arkkiherttua Albrechtin palatsi 1820-luvulla uudistettiin, myös se yhdistettiin Hofburgiin. 1890-luvulla entisen hoviteatterin tilalle nousi "Michaelertrakt", joka muodostaa Hofburgin vanhankaupungin puoleisen paraatijulkisivun veistoksineen ja kuparisine kupoleineen.
1850-luvulla keisari Frans Joosef antoi määräyksen Wienin kaupunginmuurien purkamisesta ja uuden bulevardikadun Ringstraßen rakentamisesta tilalle. Hänen käskystään tehtiin suunnitelmat mahtavan "Kaiserforumin", keisarillisen aukion, rakentamiseksi. Tuohon suunnitelmaan kuului kaksi Hofburgiin rakennettavaa valtavaa siipirakennusta, jotka reunustaisivat Kaiserforumia ja yhdistäisivät palatsin Ringstraßeen. Vain toinen näistä siivistä ehti valmistua ennen vuotta 1918, jolloin Itävalta-Unkari hajosi ja Habsburgit menettivät valtaistuimensa, eikä maailmansodan kurjistamalla tasavaltalaisella Itävallalla ollut halua (tai rahaa) saattaa Kaiserforum-suunnitelmaa valmiiksi. Tätä siipirakennusta kutsutaan nimellä "Neue Burg", ja sen valtavasta koosta kertoo, että se muodostaa kolmanneksen koko Hofburg-kompleksin pinta-alasta. Itävallan Anschlussin jälkeen Adolf Hitler julisti Itävallan osaksi Saksaa Neue Burgin parvekkeelta.
Eurovision laulukilpailu 1967 pidettiin Hofburgin linnassa.