Tau Ceti
Tau Ceti (τ Cet / τ Ceti) on eräs lähimpiä tähtiä. Tämä jonkin verran Aurinkoa muistuttava tähti sijaitsee Valaan tähdistössä. Tähden väri on oranssinkeltainen, ja se on hieman Aurinkoa pienempi, kylmempi ja himmeämpi. Tähti mainitaan monissa science fiction -tarinoissa.
Tau Ceti on oranssinkeltainen G8,5 V-spektriluokkaan kuuluva pääsarjan tähti. Sen etäisyys Maasta on 3,65 parsekia eli noin 11,9 valovuotta. Tähden iäksi on arvioitu 5,8 miljardia vuotta, ja se on Aurinkoa metalliköyhempi.
Toisin kuin Aurinko, Tau Ceti kuuluu "Linnunradan paksuun kiekkoon", ja sen takia tähden ominaisliike on suuri: 37 m/s. Painovoima Tau Cetin pinnalla on log g 4,4 mikä on lähellä Auringon vastaavaa lukemaa log g=4,44.
Tau Cetin kerran ionisoituneen kalsiumin, CaII:n H- ja K-viivojen muutoksista mitattu pyörähdysaika on 31-34 vuorokautta. Tyypillisen G8-spektrityypin tähden pyörimisnopeus on 2,5 km/s. Tau Cetin pyörimisnopeus näkösäteen suunnassa on suhteellisen alhainen, mikä viittaa siihen, että tähti suuntaa napansa melkein meihin päin.
Tau Cetin pölykiekko ulottuu noin 55 AU:n päähän keskustähdestä.
Pitkään on tiedetty, että Tau Ceti säteilee runsaasti kaukoinfrapunaa, mikä viittaa kylmään pölyyn tähden ympärillä. Pöly on syntynyt isompien kappaleiden törmäilyistä. Pöly on suunnilleen sillä etäisyydellä, missä on Aurinkokunnan jäisten asteroidien alue eli Kuiperin vyöhyke. Tähdellä on asteroideista ja komeetoista tullutta pölyä ympärillään noin 10 kertaa niin paljon kuin Auringolla, vaikka tähti on hyvin vanha. Syytä tähän ei tiedetä, mutta erään teorian mukaan ulospäin vaeltava planeetta olisi singonnut ulommille radoille suuren määrän komeettamaisia kappaleita. Toisen teorian mukaan monessa tapauksessa, kuten Auringolla, läheltä ohi kulkeva tähti on pyyhkinyt suuren osan Kuiperin vyöhykkeen komeetoista pois, ja Tau Cetille näin ei käynyt. Tähtien lähiohitukset ovat kuitenkin erittäin harvinaisia.
Useimmat Tau Cetin tapaiset, yli 400 miljoonan vuoden ikäiset tähdet ovat käytännössä pölyttömiä. Yksi selitys voisi olla tähden metalliköyhyys, joka planeettakuntien syntyteorioiden mukaan tuottaa komeettapilviä planeettojen sijaan. Alle 10 AU:n päässä tähdestä ei pölyä ole, mikä viittaa planeettoihin tai kiekon hiukkasten keskinäisiin kasaaviin törmäilyihin tai ehkä pölyn ajautumiseen Poynting-Robertsonin ilmiön kautta keskustähteen. Tietokonemallin mukaan pölykiekko on syntynyt noin 1,2 Maan massaisen komeettapilven sisäisistä törmäilyistä. Pölyä Tau Cetin ympärillä on 20 kertaa vähemmän kuin nuoremman Epsilon Eridanin lähellä.
On arveltu, että jos tähdellä on runsaasti komeettoja, niiden törmäily häiritsisi elämää jollain Maan tyyppisellä planeetalla. Toisaalta jättiläisplaneetta sopivalla radalla voisi kaapata komeettoja ja suojella Maan tyyppistä planeettaa rajulta pommitukselta. Tähden ympärillä olevan elokelpoinen vyöhykkeen on arvioitu olevan 0,6–0,9 AU:n päässä.
Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen perusteella tähdellä arvellaan mahdollisesti olevan kiertolaisinaan viisi kiviplaneettaa. Niiden olemassaoloa ei kuitenkaan ole vielä vahvistettu. Mahdolliset planeetat havaittiin spektrimittausten tilastollisella analyysillä, jossa näkyy planeettojen keskustähteä huojuttava vaikutus. Itse planeetat eivät näy suoraan. Näin on olemassa mahdollisuus, että signaalit ovat muiden tekijöiden kuin planeettojen aiheuttamia. Epäilyttävää on se, että lähimmän planeetan kiertoaika on lähellä tähden pyörähdysaikaa. Suurin planeetoista on kuuden Maan massainen.
. Elinkelpoiseksi on väitetty planeettaa "Tau Ceti e", joka on Tau Cetistä keskimäärin 0.552 AU:n päässä ja kiertää keskustähtensä noin 168 päivässä. Planeetta on noin 2,3–6,3 Maan massainen, ja tällöin se saattaa olla supermaa. Planeetan teoreettinen lämpötila Maan ilmakehää vastaavalla ohuella kaasukehällä on keskimäärin 70 °C.
Planeetta kiertää kuitenkin Tau Cetiä elinkelpoisena vyöhykkeenä pidetyn etäisyyden sisäpuolella. Tau Ceti e saattaa olla elinkelvottoman kuumana pidettyä Venusta kuumempi, jos sillä on tätä vastaava hiilidioksidikaasukehä.
Oletettu, vahvistamaton Tau Ceti f on teoreettisesti laskien Marsia hieman kylmempi. Se saa keskustähtensä valoa
vain 28.5 % siitä, mitä Maa saa Auringosta. Tällöin planeetan pintalämpötila on teoreettisesti laskien -40 °C. Niinpä planeetta saattaa olla kokonaan tai melkein kokonaan jäässä. Tau Ceti f saattaa olla Tai Ceti e:tä helpommin elinkelpoinen, jos sillä on paksu hiilidioksidikaasukehä. Planeetan massa olisi ainakin 6,6 Maan massaa. Sen keskietäisyys Tau Cetistä on 1,35 AU:ta ja kiertoaika noin 642 päivää.
Havaitut mutta vahvistamattomat planeetat ovat: