Tavarajuna
Tavarajuna eli rahtijuna on juna, joka on muodostettu tavaravaunuista ja niitä vetävästä yhdestä tai useammasta veturista. Suurin osa maailman maitse kuljetettavasta tavaraliikenteestä kuljetetaan tavarajunilla.
Tietyissä oloissa rahdin kuljettaminen rautateitse on kustannustehokas kuljetusmuoto, ja usein tieliikenteeseen verrattuna myös energiatehokkaampi kuljetusmuoto. Rautatiekuljetus on kustannustehokkain silloin, kun suuria määriä rahtia kuljetetaan pitkiä matkoja kerrallaan. Lyhyillä matkoilla ja pienillä rahtimäärillä tavarajunaliikenne ei ole kannattavaa. Kuitenkin lyhyetkin kuljetusmatkat ovat kannattavia, kun kuljetettavaa tavaraa on paljon.
Raideliikenteen huonona puolena pidetään joustavuuden puutetta, sillä junakuljetukset ovat sidottuja rautatien olemassaoloon. Koska kaikkialle ei johda pistoraiteita, ovat rautatiet menettäneet asiakkaita tieliikenneoperaattoreille. Useiden maiden hallitukset kuitenkin pyrkivät kasvattamaan raideliikenteen suosiota ympäristöllisten etujen vuoksi.
Tavarajunatyyppejä, tavaravaunuja ja rahtia on useita eri tyyppejä.
Nykyisin konttiliikenne on yleistymässä myös rautatieliikenteessä, sillä kontin siirtokuormaaminen laivasta junanvaunuun ja päinvastoin on nopeaa, eikä vaadi kontissa olevan rahdin suoraa käsittelyä. Konttiliikenne on kasvussa sen joustavuuden vuoksi, sillä niiden käsittely on nopeaa, ja kontteja voidaan kuljettaa helposti niin junissa, laivoissa kuin kuorma-autoillakin. Konttijunat ovat suurelta osin syrjäyttäneet perinteisen umpinaisen tavaravaunun, joka oli kuormattava ja purettava käsin.
Joissain maissa rekkajunat ovat suosittuja. Ne muodostuvat tarkoitukseen suunnitelluista avotavaravaunuista, joille ajoneuvoyhdistelmät ajetaan lastausasemalla kuormineen päivineen. Määränpäässä ajoneuvot ajetaan pois junasta, ja rahdin matka jatkuu tietä pitkin. Rekkajunia liikennöi muun muassa Kanaalitunnelissa Englannin ja Ranskan välillä sekä Keski-Euroopan maissa. Suomessa VR kuljetti rekkoja vuosina 1991–2014. Toiminta päättyi 5.1.2014. Yhdysvalloissa rekkajunia vastaavissa junissa kuljetetaan pääsääntöisesti pelkkiä puoliperävaunuja, kun muualla kuljetetaan kokonaisia ajoneuvoyhdistelmiä.
Kiitotavarajunat ovat pääasiassa suurten risteysasemien välillä tai suurten asiakkaiden eri toimipisteiden välillä kulkevia tavarajunia. Junien kokoonpanossa on tällöin kalusto-, pituus- ja painorajoituksia. Rajoituksien tarkoitus on mahdollistaa junan nopea kulku turvallisuudesta tinkimättä. Kiitotavarajunien paino pyritään pitämään kohtuullisena, jotta varmistetaan junan suuri keskinopeus.
Kokojunat (kokojunaliikenne) muodostuvat pääasiassa vain yhdenlaisista tavaravaunuista, ja niillä kuljetetaan vain yhdentyyppistä rahtia yleensä yhdeltä kuormauspaikalta yhteen määränpäähän. Esimerkkejä kokojunakuljetuksista ovat säiliö-, raakapuu-, malmi- ja teräskelajunat. Junan kokoonpano ei yleensä muutu sen lähtöaseman ja määräaseman välillä. Yleisimmät kokojunakuljetukset ovat bulk-materiaalin kuten öljyn, kivihiilen, viljan, erityyppisten malmien ja muiden kaivannaisten kuljetukset. Tällaisissa kuljetuksissa vaunut kuormataan yhdellä liikennepaikalla, ja juna kulkee kokonaisena määränpäähän saakka, jossa kaikki vaunut puretaan. Tämän jälkeen juna joko palaa tyhjänä takaisin, tai kuormataan paluusuuntaan menevällä rahdilla.
Jakelu- ja keräilyjunat (JK-junat) ovat suurten tavaraliikenneasemien välillä tai niiden lähiasemilla kulkevia junia, joiden tehtävänä on hoitaa pienten asemien vaihtotyöt. JK-junilla jaetaan risteysasemille saapuneet vaunut määränpäähänsä niissä tapauksissa, kun pienen aseman tavaraliikenteen määrät eivät ole huomattavia. Nykyisin monien pienten asemien tavaraliikenne on lakkautettu.
1960-luvulle asti junatyyppi oli nimeltään järjestelyjuna.