Wellington
Wellington on Uuden-Seelannin pääkaupunki, joka sijaitsee Pohjoissaaren lounaiskärjessä, Etelä- ja Pohjoissaaret erottavan Cookinsalmen rannalla. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2017 arvion mukaan 212 700.
Wellington tunnetaan Uuden-Seelannin kulttuuri- ja viihde-elämän keskuksena sekä sijainnistaan vehreiden vuortenrinteiden ja merenrannan välissä.
Kaupunki nimettiin Arthur Wellesleyn, Wellingtonin herttuan, mukaan.
Lämpötila Wellingtonissa harvoin nousee yli 25 °C, tai laskee alle 6 °C. Paras sää Wellingtonissa on lokakuusta huhtikuuhun. Wellington on kuulu tuulisuudestaan, Wellingtonin Wairarapa-rannikko on yksi Uuden Seelannin tuulisimmista paikoista. 215 km/h puuskatuuli on mitattu Hau Nuissa lokakuussa 1998.
Uuden Seelannin vuodenajat poikkeavat pohjoisen pallonpuoliskon vuodenajoista. Wellingtonin kevätkuukaudet ovat syyskuu – marraskuu, kesä on joulukuusta helmikuuhun, syksyä on maalis-, huhti- ja toukokuu ja talvikuukaudet puolestaan ovat kesäkuusta elokuuhun.
Maoriperinteen mukaan Kurahaupo waka -heimon päällikkö, Whatonga, oli ensimmäinen, joka asettautui pohjoisen saaren kärkeen. Alue tunnettiin nimellä Te Upoko-o-te-Ika – ”kalanpää”. Whatongan poika, Tara, ihastui kauniiseen satamaan saaren kärjessä. Päällikkö nimesi sen poikansa mukaan Whanganui-a-taraksi. Pikkuhiljaa aluetta alkoi asuttaa useita eri Kurahaupo kansan heimoja.
Lontoolainen The New Zealand Companyn alus, Tory, saapui Taraan syyskuussa 1839. 16 maori päällikköä ja The New Zealand Companyn edustaja allekirjoittivat ostosopimuksen, joka määräsi kymmenesosan maasta päälliköille perheineen ja loput 9/10 myytäväksi brittiläisille uudisasukkaille. Vuodesta 1840 alkaen brittiläisten uudisasukkaiden aallot saapuivat silloiseen ”Britanniaan”, joka pian uudelleennimettiin Wellingtoniksi. Waiwhetu päällikkö Wiremu Puwhakaaween synkkä aavistus kävi toteen - Ostosopimusta kirjoitettaessa hän oli kysynyt: ”Mitä sanotte, kun monet, monet valkoiset miehet tulevat ja ajavat teidät vuorille?”.
23 tammikuuta 1855 Wellingtonia järisytti Uuden Seelannin voimakkain, 8,2 magnitudin, maanjäristys. Se muokkasi Wellingtonin maisemaa nostaen mm. rantaviivaa paikoin 1,5 metriä. Myös Wellingtonin asutus kärsi, kun puutalot romahtivat. Mm. rannassa ollut Lambton Quay –katu siirtyi parisensataa metriä sisämaahan voimakkaan seismisen aktiivisuuden merestä nostattaman rämeen ansiosta. Myöhemmin räme kuivatettiin ja otettiin käyttöön. Wellingtonista tuli Uuden-Seelannin pääkaupunki vuonna 1865, jolloin pääkaupunki siirrettiin sinne Aucklandista.
Irlantilainen Henry Blundel perusti Wellingtonin ensimmäisen merkittävän sanomalehden, The Evening Postin, vuonna 1865. Ensimmäinen nelisivuinen, pennin maksava numero julkaistiin 8. helmikuuta 1865. Blundelin eläköidyttyä 1874 lehteä johti hänen kolme poikaansa. Lehti pysyi Blundelien suvulla aina vuoteen 1972. Vuonna 2002 The Evening Post yhdistyi Wellingtonin toisen pitkäaikaisen sanomalehden, The Dominionin kanssa ja nämä muodostivat yhdessä The Dominion Postin.
Uuden-Seelannin vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Wellingtonin kaupungin asukasluku oli 190 959. Kasvua edellisestä väestönlaskennasta vuodelta 2006 oli 11 493 henkilöä, eli 6,4 %. Koko Uuden-Seelannin väestöstä 4,5 % asuu Wellingtonissa. Vuoden 2017 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli 212 700.
76,4 % wellingtonlaisista kuului eurooppalaistaustaisiin etnisiin ryhmiin. Toiseksi suurimpaan ryhmään aasialaisiin kuului 15,7 %. Kaksi muuta suurempaa ryhmää olivat maorit (7,9 %) ja Tyynenmeren saarten asukkaat (4,9 %). 30,7 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Suurin ulkomailla syntyneiden ryhmä ovat englantilaiset.
Englannin kielen jälkeen Wellintonin yleisin kieli on ranska, jota puhuu 3,1% kaupungin asukkaista.
Wellingtonissa toimii kolme yliopistoa: Victoria University of Wellington, Massey University – Wellington Campus ja University of Otago – Wellington School of Medicine and Health.