Adolf Hitlerin suku
Adolf Hitlerin sukutausta on kiinnostanut monia aina toisen maailmansodan loppumisesta asti.
Nimen Hitler alkuperäksi on esitetty saksalaista nimeä Hittler tai länsislaavilaista alkuperää olevia nimiä Hidlar tai Hidlarček, joita esiintyi suvun kantasijoilla Itävallan Waldviertelissä 1400-luvulta asti. Näistä nimi olisi ajan kuluessa vaihtunut Hydlariksi ja taas Hidleriksi, mutta on varmaa että Hitlerin suora esi-isä äidin puolelta oli vuoden 1650 aikoihin elänyt Georg Hiedler. Suvun tšekkitaustan puolesta puhuu seikka, että Hitlerin äidin isoisä ja Hitlerin isän kasvatti-isä Johann Nepomuk Hüttler käytti ajoittain nimestään kuuluisan tšekkiläisen pyhimyksen Jan Nepomuckýn kunniaksi saksankielistä kirjoitusasua Johann von Nepomuk.
Hitlerin etunimi Adolf tulee muinaissaksan Adawolfista, joka tarkoittaa jaloa tai johtavaa sutta. Wolf, susi, oli myös Hitlerin suosima lempinimi itsestään.
Hitlerin sukutausta on aiheuttanut tutkijoille ongelmia, sillä Hitlerin isän Aloisin biologisesta isästä ei ole varmaa tietoa. Hakiessaan syntymätodistusta Hitlerin isälle Aloisille tuore 42-vuotias äiti Maria Anna Schicklgruber kieltäytyi mainitsemasta isän nimeä. Poika kirjattiin aviottomaksi lapseksi ja sai äitinsä sukunimen Schicklgruber. Jälkikäteen isäksi merkitty kiertelevä myllärin apulainen Johann Georg Hiedler meni naimisiin Maria Annan kanssa viisi vuotta Aloisin syntymän jälkeen, mutta ei eläessään tunnustanut Aloisia pojakseen. Viisi vuotta kestänyt avioliitto päättyi Maria Annan kuolemaan, jolloin Johann Georg ilmeisesti jatkoi kulkurin elämäänsä, kuollen itsekin viisi vuotta myöhemmin.
Johann Nepomuk Hüttler, Johann Georgin nuorempi veli toimi Aloisin kasvatti-isänä. Alois käytti äitinsä sukunimeä Schicklgruber aina vuoteen 1876, kunnes Johann Nepomuk kuulututti veljensä Johann Georgin Aloisin isäksi taatakseen hänelle oikeuden suvun perintörahoihin. Johann Georg oli tuolloin ollut kuolleena jo 20 vuotta. Samalla Johann Nepomukin vaatimuksesta 39-vuotias Alois vaihtoi sukunimensä. Hiedlerin tai Hüttlerin sijasta todistuksen laatinut pappi kirjoitti sukunimen muotoon Hitler.
Hitlerin noustua julkisuuteen poliitikkona 1920-luvulla hänen arvostelijansa tekivät jo ensimmäiset selvityksensä. Sukutaulun aukkojen vuoksi he pystyivät esittämään perusteltuja julkisia arveluja Hitlerin todellisesta rodullisesta taustasta. Ehdokkaita hänen isoisäkseen on nimetty aina juutalaisesta Leopold Frankenbergeristä tai tämän pojasta tunnetun juutalaisen pankkiirisuvun Rothschildin jäseniin sekä itävaltalaisen aatelissuvun Ottersteinin jäseniin.
Yleensä historioitsijoiden mukaan todennäköisiä ehdokkaita Hitlerin isän isäksi ovat Johann Georg Hiedler tai tämän veli Johann Nepomuk Hüttler. Johann Georg Hiedler, joka oli Aloisin äidin kanssa naimisissa ja joka kuolemansa jälkeen kirjattiin Aloisin isäksi on yksi todennäköisinä pidetyistä isäehdokkaista. Johann Nepomuk Hüttlerin ottopojastaan kantaman vastuun ja hänen nimestään huolehtimisen sekä jälkeläisten yhdennäköisyysseikkojen vuoksi häntä pidetään hyvin mahdollisena ehdokkaana Aloisin biologiseksi isäksi. Teorian mukaan Johann Nepomuk ei olisi tunnustanut Aloisia pojakseen oman perheensä vuoksi.
Johan Nepomuk oli myös Adolf Hitlerin äidin Klaran isoisä, joten mikäli joko Johan Nepomuk tai hänen veljensä Johan Georg oli Aloisin biologinen isä, olivat Adolf Hitlerin isä ja äiti toistensa serkkuja.
Hitler, joka vaati seuraajiaan todistamaan "rodullisen puhtautensa" ei tiennyt itsekään totuutta, vaan vaikeni kohdatessaan epäilyksiä samalla kun viilensi välejään sukulaisiinsa yleensä. Natsi-Saksassa Hitlerin epäselvä sukutausta oli "arka aihe", eivätkä kansallissosialistiset tiedotusvälineet tuoneet tätä koskaan esille.
Hans Frankin, Hitlerin lainopillisen neuvojan mukaan hän teki päämiehensä käskystä tutkimuksia tämän sukutaustasta. Tutkimuksen mukaan varakas juutalainen perhe Frankenberger tai Frankenreither olisi palkannut Aloisin äidin Maria Annan piiakseen taloonsa Grazissa ja Aloisin synnyttyä maksaneen tälle elatusapua useiden vuosien ajan. Lisäksi yksi perheen miespuolinen jäsen, Leopold Frankenberger ja Maria Anna olisivat käyneet kirjeenvaihtoa vuosien ajan.
Samalla linjalla on Walter C. Langer sodanaikaisessa psykologisessa profiloinnissaan, jonka versio noudattaa samaa runkoa, paitsi että Maria Anna olisikin työskennellyt kuuluisan juutalaisen pankkiirisuvun vesan paroni Rothschildin perheelle. Lisäksi Alois Hitler järjesti esikoispoikansa Alois nuoremman kummisedäksi juutalaisen työtoverinsa nimeltään Prinz. Teko olisi Langerin mukaan ollut poikkeava tuon ajan Itävallassa, ellei Alois Hitler olisi tuntenut jonkinlaista sukulaisuutta juutalaisiin. Hans Frankin tutkimukselle ja Langerin väittämälle on kuitenkin löytynyt lähinnä hylkääviä todisteita kuten mm. seikka, että 1800-luvulla Grazissa ei oleskellut pysyvästi yhtään juutalaista 1400-luvulta voimassa olleen lakisäädöksen tähden.
Huhut juutalaistaustasta saivat uutta pontta 1930-luvulla, kun "The Daily Mirrorin" toimittaja oli löytänyt Romaniasta juutalaishaudan, jonka nimi muistutti Adolf Hitleriä. Vaikka kirjoitus julkaistiin aikanaan länsimaissa totena ja kohun saattelemana, olisi juutalaisnimeltään Avraham Eyliyohn ollut kuitenkin viisivuotias Alois Hitlerin syntymän aikaan ja lisäksi asunut eri maassa.
Hitlerin juutalaisuus onkin epätodennäköinen poliittissävytteinen teoria, joka on sekoittunut hänen isoisänsä henkilöllisyyden selvittämisen ympärille kehittyneeseen mysteeriin.
Hitlerin Y-kromosomin haploryhmä on hollantilaisten tutkijoiden Jean-Paul Muldersin ja Marc Vermeerenin mukaan "E1b1b". Vaikka kyseinen haploryhmä onkin yleinen afrikkalaisilla ja juutalaisilla miehillä, sitä kantaa myös 9 prosenttia saksalaisista ja itävaltalaisista miehistä, ja näistä 80 prosenttia ei ole juutalaista syntyperää. Tutkimuksen uutisointi mediassa oli tutkimuksen tekijöiden mielestä spekulatiivista ja ymmärtämätöntä väittäessään Hitlerillä olevan "afrikkalaiset ja juutalaiset" juuret.
Saksan ja Itävallan välisellä rajalla tullivirkailijana uransa luonut Alois avioitui kolmesti, ensimmäistä kertaa 14 vuotta vanhemman Anna Glasl-Hörerin kanssa. Avioliitto oli lapseton ja onneton, ja Alois hakikin seuraa talouden keittäjättärestä, Franziska Matzelsbergerista. Hänet Alois myös nai erottuaan Annasta ja tämän kuoltua 1883, vuosi sen jälkeen kun Franziska oli synnyttänyt hänelle pojan Alois juniorin. Pian tämän jälkeen syntyi toinen lapsi, tytär Angela. Franziskan kuoltua pian tuberkuloosiin Alois avioitui piispan erikoisluvalla 23 vuotta nuoremman Klara Pölzlin kanssa, jonka kanssa hänellä oli ollut suhde vielä toisen vaimonsa eläessä.
Alois Hitler oli luonteeltaan kova, tiukkaan kuriin ja järjestykseen uskova väkivaltainen mies. Katkeroitunut ja ajan myötä alkoholisoitunut Alois pieksi vaimoaan ja perhettään usein pienimmistäkin syistä. Alois ja Klara saivat yhdessä kuusi lasta, joista kaksi ensimmäistä kuolivat alle kaksivuotiaina. Vasta kolmas, Adolf eli pitempään. Adolfin syntyessä Alois oli 52-vuotias. Klara Pölzl puolestaan oli siisti, vakava ja ahkera nainen, joka hoiti taloutta parhaansa mukaan miellyttääkseen puolisoaan. Syvästi uskovainen Klara oli onneton ärtyisän ja väkivaltaisen Aloisin puolisona ja suri syvästi kolmea ensimmäistä vauvaiässä kuollutta lastaan. Gustav ja Ida Hitler olivat kuolleet kurkkumätään ja neljäs lapsi, Otto, vain muutaman päivän ikäisenä. Myöhemmin perheeseen syntyivät myös Edmund, joka kuoli kuusivuotiaana tuhkarokkoon ja Paula, joka eli sisarusparvesta pisimpään, vuoteen 1960 saakka.
Alois juniorin ja Bridget Dowlingin poika William Patrick Hitler (myöhemmin "Stuart-Houston", 1911–1987) muutti äitinsä kanssa Long Islandiin New Yorkiin vuonna 1939 ja sai Yhdysvalloissa neljä poikaa vaimonsa Phyllisin kanssa: Alexander Adolf (s. 1950), Louis (s. 1952), Howard ja Brian (s. 1966). Howard kuoli auto-onnettomuudessa 1989, kaksi vuotta isänsä kuoleman jälkeen. Yksikään Williamin pojista ei ole vielä saanut lapsia. Alexander työskentelee sosiaalityöntekijänä ja Louisilla ja Brianilla on yhteinen maisemointiyritys. Tarinan mukaan veljekset ovat sopineet keskenään olevansa hankkimatta lapsia. Toisin kuin veljeksistä kirjoitetussa kirjassa väitetään, Alexander kiisti tehneensä sellaista sopimusta ainakin omalta osaltaan. Hitlerin siskopuolen Angelan pojalla Leo Rudolf Raubalilla on poika Peter (s. 1931), joka elää Linzissä, Itävallassa eläköityneenä insinöörinä. Angelan tyttärellä Elfriedellä on poika Heiner Hochegger (s. 1945), joka elää myös Itävallassa.
Vuonna 2005 uutisoitiin naisesta nimeltään "Aloisia V", joka olisi kaasutettu kuoliaaksi 49-vuotiaana itävaltalaisessa mielisairaalassa 6. joulukuuta 1940. Teloituksen syynä oli natsi-Saksan käytäntö, jonka mukaan psyykkisesti sairaat, vammaiset, syntyperäisesti sokeat ja kuurot sekä vajaaälyiset surmattiin eutanasiaohjelmassa Aktion T4. Uutisen mukaan nainen olisi ollut Hitlerin pikkuserkku eli isotädin lapsenlapsi.
Ranskalaisen Jean-Marie Loret’n (1918–1985) äiti Charlotte Lobjoie väitti pojalleen 1940-luvun lopulla, että Loret olisi syntynyt Lobjoien salasuhteesta Adolf Hitleriin ensimmäisen maailmansodan aikana. Lobjoie antoi poikansa adoptoitavaksi, ja tämä taisteli Ranskan vastarintaliikkeessä Saksaa vastaan toisen maailmansodan aikana. Väitettä Hitlerin ja Loret’n sukulaisuudesta ei pidetä Hitlerin ensimmäisessä maailmansodassa tunnettujen sijaintipaikkojen perusteella uskottavana, eikä Lobjoien sisaren Alicen mainitsema saksalaissotilaan sotilasarvo vastaa Hitlerin sotilasarvoa. Loret’n poika Philippe on tiettävästi suostunut DNA-testiin asian selvittämiseksi lopullisesti.