Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista
Tämä on luettelo Tove ja Lars Janssonin kirjoittamien Muumi-tarinoiden ja niiden pohjalta luotujen televisiosarjojen hahmoista.
Drontti Edvard on "maailman suurin eläin veljensä jälkeen". Drontit ovat meressä eläviä, lohikäärmeen näköisiä vuoren kokoisia otuksia, jotka pystyvät liikkumaan maallakin. Edvard esiintyy teoksessa "Muumipapan urotyöt". Se on pahantuulinen, mutta ei lopulta koskaan tee toisille pahaa tahallaan, vaikka joskus astuukin vahingossa jonkin pienemmän eläimen lyttyyn. Kuvakirjassa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?" nähdään yhdellä aukeamalla iso Rontti, joka onkin alkutekstin mukaan joku dronteista. Todellisuudessa drontit eli dodot olivat sukupuuttoon hävitettyjä lentokyvyttömiä lintuja, joita eli muutamalla Intian valtameren saarella. Edvard esiintyy myös tv-sarjassa Muumilaakson tarinoita Muumipapan muistelmia käsittelevissä jaksoissa "Muumipapan muistelmat I–III" sekä jaksossa "Lohikäärmeen kyyneleitä". Muumipapan muistelmissa kerrotaan, kuinka Fredrikson varoittaa Muumipappaa joutumasta Edvardin tallomaksi, mutta huomauttaa tämän maksavan aina hautajaiskulut.
"Muumien maailma" -sarjassa Edvardin äänenä toimi Jarmo Koski.
Emma esiintyy teoksessa "Vaarallinen juhannus". Hän on yksinäinen ja äkäinen vanha nainen ja toimii teatterin siivoojana. Hän kantaa kädessään aina luutaa ja hänellä on pyöreät silmälasit silmillään. Hänellä on sisarentytär nimeltä Vilijaana. Hän on myös näytellyt Muumien kanssa yleisön edessä. "Vaarallisessa juhannuksessa" muumiperhe on paennut evakkoon suurta tulvaa, ja he löytävät kelluvan teatterin, jossa Emma asustaa. Eräänä iltana Emma päästää irti köyden, joka on kiinni puussa, jossa Muumipeikko ja Niiskuneiti nukkuvat. Aamulla herättyään he huomaavat teatterin ajelehtineen kauas pois.
Emma nähdään muun muassa Muumi-jaksossa "Laineilla lipuva teatteri", jossa Muumiperhe löytää hänet salaperäisestä teatterista, jonka he luulivat olevan tyhjä. Jakson jatko-osat ovat "Kadonneet lapset" ja "Jälleen yhdessä".
Ulkonäkönsä ja luonteenpiirteidensä perusteella Emma kuuluu todennäköisesti vilijonkkien lajiin.
"Muumilaakson tarinoita" -sarjan Yleisradion dubbauksessa Emmaa ääninäytteli Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.
"Muumien maailma" -sarjassa Emman äänenä toimi Leena Rapola.
Niin kutsuttu esi-isä esiintyy kirjassa "Taikatalvi". Kirjassa esi-isä asuu Muumien uimahuoneessa. Muumipeikko päästää esi-isän ulos ja Tuu-tikki kertoo hänelle tämän olleen samannäköinen tuhat vuotta sitten. Esi-isä käy Muumitalossa ja kiipeää Muumien kattokruunuun. Esi-isä on kooltaan pieni. Se on tumma tuuheaturkkinen olento ja sillä on kokoonsa nähden todella pitkä häntä ja aivan samanlainen kuono kuin Muumeilla. Esi-isät esiintyvät myös Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa nimeltä "Aikakone", kun Muumit lähtivät aikakoneella muinaiseen Muumilaaksoon ja toivat nykyisyyteen kolme niistä. Myös yksi esi-isä nähdään roikkuvan kattokruunussa Muumitalossa jaksossa nimeltä "Keskitalven kokko".
"Muumien taikatalvi" -elokuvassa esi-isän äänenä toimi Terence Scamell.
Evakkosiilistä mainitaan kirjassa "Taikatalvi". Kyseisessä kirjassa sanotaan, että evakkosiili on siili, joka on vastoin tahtoaan jouduttu siirtämään niin nopeasti, ettei se ole ehtinyt ottaa edes hammasharjaa mukaansa. Maininta johtuu siitä, että Pikku Myy väittää ettei hänen leikkelemäänsä munanlämmitintä kehtaisi enää tarjota edes evakkosiilille.
Fredrikson esiintyy kirjassa "Muumipapan urotyöt". Hän on ensimmäinen ystävä, johon Muumipappa tutustuu paettuaan orpokodista.
"Muumilaakson tarinoita" -sarjassa hänen äänenään toimii Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.
"Muumien maailma" -sarjassa Fredriksonin äänenä toimi Jarmo Koski.
Homssu esiintyy kirjassa "Vaarallinen juhannus". Muumit pelastavat hänet ja Miskan Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Homssu on myös lajinimi. "Muumilaakson marraskuussa" esiintyvä Tuhto kuuluu homssujen lajiin. Myös "Kuka lohduttaisi Nyytiä?" -kirjassa nähdään runsaasti homssuja.
"Muumien maailma" -sarjassa Homssun äänenä toimi Ilpo Mikkonen.
Hosuli () on kirjassa Muumipapan urotyöt esiintyvä Muumipapan nuoruudenystävä, joka asuu amerikkalaisessa kahvipurkissa kaikkien keräämiensä tavaroiden keskellä. Hän keräilee muun muassa nappeja. Hosuli pitää päässään kattilaa.
"Muumilaakson tarinoita" -sarjassa hänen äänenään toimii Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund.
"Muumien maailma" -sarjassa Hosulin äänenä toimi Ilpo Mikkonen.
Itsevaltias () esiintyy teoksessa "Muumipapan urotyöt". Hän hallitsee Muumilaakson ulkopuolella sijaitsevaa maata, jossa Muumipappa ystävineen nuorena seikkaili, ja kirjassa hän viettää satavuotisjuhliaan. Itsevaltias on virkeä ja iloinen vanhus, joka rakastaa kepposia ja juhlia. Hän puhuttelee kansaansa aina tyyliin: "Rakkaat hölmöt riitaiset alamaiseni!" yms., mutta hän ei tarkoita pahaa. Alamaiset rakastavat häntä ja hurraavat aina riemuissaan hänen pidettyään puheen.
Sarjassa "Muumilaakson tarinoita" itsevaltiasta kutsutaan kuninkaaksi ja hänet nähdään kahdessa jaksossa. Hahmoa ääninäyttelee Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Juksu esiintyy kirjassa "Muumipapan urotyöt", ja televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" jaksoissa "Muumipapan muistelmat I", "Muumipapan muistelmat II", sekä "Muumipapan muistelmat III".
"Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Juksun ääninäyttelijänä toimii Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Ilkka Villi.
"Muumien maailma" -sarjassa Juksun äänenä toimi Taneli Mäkelä.
Jäärouva on "Taikatalvi"-kirjassa ja siihen perustuvissa televisiosarjoissa esiintyvä hahmo. Jäärouva muuttaa jääksi kaikki, jotka katsovat häntä silmiin. "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu" Pikku Myy katsoo Jäärouvaa silmiin ja tämän seurauksena Myy jäätyy. Jäärouva ei puhu, mutta kohtauksen taustalla kuullaan Emiko Shiratorin lauluääntä.
Kalastaja on vanha mies, joka asuu Suomenlahdella sijaitsevalla majakkasaarella ystävänsä Tuhdon kanssa. Hän esiintyy kirjassa "Muumipappa ja meri" sekä siihen perustuvissa televisiosarjoissa, kuten "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa "Majakka" ja "Majakka syttyy". Kun muumit saapuvat saarelle, he eivät ensin aavista, että mies oli aiemmin majakanvartija, mutta myöhemmin hän paljastaa asian heille ja palaa työhönsä.
Kalastajan suomenkielinen ääni on Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Kaunishäntäinen orava on Muumi-kirjojen sivuhahmo. Se esiintyy vuonna 1957 julkaistussa "Taikatalvi"-kirjassa.
Tämä orava kutsuu itseään nimellä "Orava, jolla on kaunis häntä", sillä se pitää kamalasti paksusta ja pörröisestä hännästään. Kaunishäntäinen orava on todella hajamielinen pikku orava – se unohtaa helposti niin ruokakätkönsä kuin kotinsakin sijainnin. Hajamielisyys koitui sen tilapäiseksi kohtaloksi myös "Taikatalvessa" oravan unohtaessa varoa Jäärouvan katsetta. Kaunishäntäinen orava jäätyy katsottuaan Jäärouvaa, mutta palaa kirjan lopussa takaisin omana hajamielisenä itsenään. Kirjaan perustuvassa "Muumilaakson tarinoita "-sarjan jaksossa "Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu "orava nähtiin kohtauksessa, jossa Pikku Myy varoitti sitä jäärouvan katseelta. Orava ei katsonut jaksossa Jäärouvaa, vaan ainoastaan Pikku Myy itse.
"Muumien taikatalvi" -elokuvassa oravan äänenä toimi Saara Lehtonen.
Kummitus esiintyy kirjassa "Muumipapan urotyöt". Kummitus tulee Muumipapan rakentamaan taloon ja yrittää pelotella, mutta sattuukin aivastamaan epäonnistuen aikeissaan. Toisella kerralla Muumipappa pyytää kummituksen luokseen silloin, kun on pyytänyt ystävänsä kylään, mutta pelottelu ei onnistu. Ainut, joka häntä pelkää, on Hosuli. He päättivät, että Kummitus voisi muuttaa Muumipapan luo asumaan. "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Musta kreivitär" Muumilaakson väki kunnostaa Muumipapan perinnöksi saaman paroni Krillen kartanon ja kutsuvat kummituksen seuraksi sen viimeiselle ja yksinäiselle aaveelle, "Mustalle Kreivittärelle". Lopuksi he luovuttavat kartanon aaveille ja palaavat Muumilaaksoon.
Louska () on Vilijonkan ystävätär. Louska esiintyy kuvakirjassa "Kuinkas sitten kävikään?" ja novellikokoelmassa "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia". Ensimmäisen kerran hän esiintyy kuvakirjassa, jossa hän vihaisen näköisenä kalastelee kivillä ja on saanut monta kalaa. Louska on vakiohahmo Lars Janssonin piirtämissä "Muumipeikko"-sarjakuvissa. Nimeä Kampsu käytetään "Näkymättömässä lapsessa" ja "Taikatalvessa", jossa kerrotaan, että Muumilaaksoon saapunut Vilijonkka oli kohdannut erään hävyttömän "Kampsun". Sarjakuvatarinassa "Muumipeikko ja kultainen häntä" hahmon nimi on suomennettu Kainoksi. Kampsu esiintyy myös "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Joulu on ovella", joka perustuu novelliin "Kuusi". Nipsu myi Sedrikin Kampsun tyttärelle kirjassa "Näkymätön lapsi".
Animaatiosarjassa Yleisradion dubbauksessa sekä Kampsun että Kainon ääninäyttelijä on Leena Uotila, kun taas MTV:n dubbauksessa heitä ääninäyttelevät Karolina Blom ja Ella Pyhältö.
Merihevonen esiintyy kirjassa "Muumipappa ja meri" (1965). Kirjan merihevoset eivät ole kaloja, vaan merellä juoksevia hevosia. Muumipeikko ihastuu todella merihevosiin ja vie vanhan seinäalmanakan omaan olinpaikkaansa, koska haluaa katsoa merihevosen kuvaa. Pimeässä yössä ulapalla näkyi menevän kaksi merihevosta.
Miska esiintyy kirjassa "Vaarallinen juhannus". Muumit pelastavat hänet ja Homssun Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Miska esiintyy myös teoksessa "Outo vieras Muumitalossa" sekä sarjakuvissa "Kuvitteluleikki" ja "Miskan paluu". Sarjakuvissa Miska on pelokas ja vainoharhainen hahmo, joka hakee muumeille kodinhoitajaksi. Toisin kuin kirjoissa, sarjakuvissa Miska omistaa Surku-koiran.
"Muumien maailma" -sarjassa Miskan äänenä toimi Elsa Saisio.
Muurahaiskorento on sivuhahmo teoksessa "Taikurin hattu", jossa hänet kuvataan Muumipeikon ja hänen ystäviensä viholliseksi. "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa ja kirjassa "Muumit ja suuri tuhotulva" hänet tunnetaan nimellä muurahaisleijona (). Kyseisessä teoksessa hän suuttuu Muumeille, Nipsulle ja Tulppaanalle siitä, että he ovat hänen rannallaan ja se alkaa kuopia hiekkaa Muumimamman päälle.
Muurahaiskorento elää hiekkarannalla maanalaisissa koloissa ja on erittäin nopea kaivaja. Muumipeikko keksii tavan kostaa muurahaiskorennolle käyttämällä hyväkseen tämän turhamaisuutta ja houkuttelee muurahaiskorennon kaivautumaan lasipurkkiin. Sen jälkeen Muumipeikko ystävineen laittaa hänet Taikurin hattuun ja muurahaiskorento muuttuu maailman pienimmäksi siiliksi. Muurahaisleijona (jap. Ari Ji Goku アリじごく) on esiintynyt "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Taikurin hattu", jossa hän uhkaa syödä Niiskuneidin, joka on pudonnut hänen pesäkuoppaan. Muurahaisleijonan ääninäyttelijä oli Yleisradion dubbauksessa Matti Ruohola ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Nimet muurhaiskorento ja muurahaisleijona on lainattu todelliselta hyönteislajilta, jonka toukat saalistavat ansakuoppien avulla. Muumeissa eläin on kuitenkin kuvattu oikean leijonan kaltaisena.
Vanhempi Mymmeli on Pikku Myyn ja nuoremman Mymmelin (Mymmelin tyttären) äiti. Mymmeli on myös lajinimi.
Ninni on päähenkilö teoksen "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia" nimikkonovellissa. Hän esiintyy lisäksi "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa "Näkymätön lapsi" ja "Ninni saa hymynsä takaisin". Ninni oli pelännyt niin paljon ivallista tätiänsä, että oli muuttunut näkymättömäksi. Tuu-tikki päätti tuoda Ninnin Muumitaloon hoitoon, koska arveli Muumien lempeyden saavan hänet taas näkyväksi. Ninni muuttuukin vähitellen melkein näkyväksi, mutta kokonaan hän tulee näkyviin suuttuessaan Muumipapalle tämän aikoessa työntää Muumimamman mereen.
Edellä mainitussa sarjassa Ninnin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Nyyti on pieni otus, joka esiintyy pääroolissa teoksessa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?". Nyyti pelkää hemuleita, jotka tallustelivat tiellä sekä Mörköä. Nyyti huomaa myös Nuuskamuikkusen, joka elää vapaasti ja päättää aloittaa samanlaisen elämän. Nyyti pelastaa Tuittu-nimisen henkilön Mörön kynsistä ja sen jälkeen he ystävystyivät.
Puistonvartijat (Puistonvartija ja Puistotäti) esiintyvät kirjassa "Vaarallinen juhannus", televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" (jaksossa "Kadonneet lapset") ja Puistonvartija myös elokuvassa "Muumi ja vaarallinen juhannus". He vahtivat puistossa lapsia, jotka käyvät siellä joka päivä. He vahtivat myös, että puiston tiukkoja sääntöjä noudatetaan (esim. nurmikolla kävely on kielletty). Nuuskamuikkunen ja Pikku Myy repivät kieltotaulut irti, ja lapset pääsivät pakenemaan puistosta. Kirjassa Puistonvartijan mainitaan olevan Nuuskamuikkusen "vanha vihollinen".
"Muumilaakson tarinoissa" oli Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen puistonvartijan ja Aila Svedberg puistotädin ääninäyttelijänä.
MTV:n dubbauksessa puistonvartija oli Jarmo Koski ja puistotäti Carla Rindell, tässä versiossa he ovat pariskunta.
"Muumien maailmassa" ja siitä tehdyssä elokuvassa "Muumi ja vaarallinen juhannus" äänenä on Jarmo Koski.
Radamsa oli Muumitalon tiskikaapin alla majaillut pieni olento, jolla oli tuuheat kulmakarvat. Se esiintyi teoksessa "Taikatalvi". Herättyään kesken talviunen Muumipeikko meni keittiöön ja näki tiskikaapin alla pienet silmät, jotka katosivat. Muumipeikko huusi sen perään, ettei hän ole ilkeä ja jätti vielä otukselle ruokaa lattialle. Myöhemmin Muumipeikko kohtaa otuksen suuren talvinuotion luona. Muumipeikko ei ymmärrä sen puhetta ja tulee vahingossa suututtaneeksi sen. Kiukkuisena otus tiuskaisee Muumipeikolle "Radamsa". Muumipeikko yrittää pyytää otukselta anteeksi, mutta se suuttuu entistä enemmän ja häipyy paikalta.
Reippailija-Hemuli käy aina talvisin hiihtämässä Muumilaaksossa. Hänellä on torvi, jota hän soittaa. Hän esiintyy myös teoksessa "Taikatalvi". "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Reippailija-Hemuli syö mielellään Muumimamman vaapukkahilloa. Reippailija-Hemuli esiintyy kahdessa Muumi-jaksossa, "Talven vieraita" ja "Suuri lentokilpailu". Reippailija-Hemuli ottaa myös ensiksi mainitussa jaksossa Surku-koiran mukaan lähtiessään reissuun. Jälkimmäisessä jaksossa Reippailija-Hemuli saapuu Muumilaaksoon kuumailmapallolla ja hän lentää sillä kilpaa Yksinäisille Vuorille Noidan kanssa, tarkoituksena hakea tähden muotoinen valkea kukka.
"Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Reippailija-Hemulia ääninäyttelee Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Reippailija-Hemulista on "Muumilaakson tarinoiden" MTV:n suomennoksessa käytetty nimeä "Herra Virkkunen", vaikka todellisuudessa kyseessä on kokonaan eri hahmo.
Ruttuvaari esiintyi teoksessa "Muumilaakson marraskuu". Ruttuvaari asui Muumitalossa Homssu Tuhdon, Mymmelin, Vilijonkan ja erään hemulin kanssa. Kirjan loppupuolella Ruttuvaari kävelee sateisessa metsässä ja menee talviunille, kun muut ovat vielä valveilla. Ruttuvaari on ryppyinen ja hän pukeutuu hiukan resuiseen naisten takkiin ja hattuun. Hänellä on kävelykeppi. Hän esiintyi myös "Outo vieras Muumitalossa" -teoksessa.
Sanna on hahmo, joka esiintyy teoksessa "Vaarallinen matka". Sanna sai uudet silmälasit, jotka näyttivät maailman hänelle jännittävänä ja hieman pelottavana. Hän seikkailee Hemulin, Nipsun, Surkun sekä Tiuhdin ja Viuhdin kanssa.
Sedrik on Nipsun pieni samettikoira. Sedrik esiintyy "Näkymätön lapsi" -teoksen tarinassa "Sedrik" ja sarjakuvissa. Nipsu antoi Sedrikin pois ja katui sitä. Nipsu sai Sedrikin kuitenkin takaisin, tosin ilman topaasisilmiä ja kaulapannan pientä kuukiveä.
Silkkiapina on teoksessa "Muumipeikko ja pyrstötähti" esiintynyt pieni puissa kiipeilevä apina.
Muumipeikko ja Nipsu näkevät silkkiapinan päärynäpuussa. Silkkiapina nauraa kovaa. Väriltään se on musta ja sen naama on paljon vaaleampi. Muumi ja Nipsu alkavat väitellä silkkiapinan kanssa ja he alkavat ajaa sitä takaa, kun se lähtee karkuun. Muumin ja Nipsun retken jälkeen kun Muumit ovat asettunet luolaan, he huomaavat viime hetkillä, että ovat unohtaneet silkkiapinan.
Muumipeikko lähtee etsimään silkkiapinaa ja löytää hänet. Muumipeikko lupaa antaa silkkiapinalle appelsiinin sitten, kun he pääsevät luolaan. He pääsevät sinne viime hetkellä turvaan, mutta silkkiapina ei ehdi saamaan appelsiiniaan. Kirjan lopussa Nipsu lähtee silkkiapinan kanssa katsomaan, ovatko ravut yhä paikoillaan.
Sosuli (ruots. Sås-djuret) on hahmo, joka esiintyi teoksessa "Muumipapan urotyöt". Hän on Nipsun äiti ja Hosulin vaimo.
"Muumien maailma" -sarjassa Sosulin äänenä toimi Vuokko Hovatta.
Tahmatassu on Tove Janssonin keksimä hahmo, joka esiintyy "Muumipapan urotyöt" -teoksessa. Aikansa seikkailtuaan Muumipapan ja kumppanien kanssa se palaa omiensa pariin. Tahmatassuja on suuri joukko, niin kuin hemuleitakin. "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Muumitalvi" (joka perustuu samannimiseen "Muumipeikko"-sarjakuvaan) Tahmatassu-niminen olio tulee Muumitaloon. Hänen äitinsä oli kuulemma lähettänyt hänet Muumeille, koska hänen itsensä oli vaikea kasvattaa niin kuritonta lasta. Tämä Tahmatassu oli harmaa, hänellä oli merimiestakki ja -hattu ja hän oli suunnilleen Myyn pituinen. Hän pitää syömisestä. Kukaan ei pidä hänestä Muumimammaa ja Muumipappaa lukuun ottamatta, koska hän paljastelee muiden salaisuuksia.
Tahmatassun äänenä jakson "Muumitalvi" aikana Yleisradion dubbauksessa on Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Lauma tahmatassuja esiintyy "Muumipapan muistelmat" osion toisessa osassa. Nämä tahmatassut olivat keltaisia ja liikkuivat etanamaisesti madellen. Ne veivät Lastenorpokodin johtajattaren mukanaan, eikä niitä enää nähty.
Taikuri on salaperäinen mies, jolla on iso silinterihattu. Jos hattuun laittaa esimerkiksi lankaa, se muuttuu kasvavaksi köynnökseksi, ja munankuoret se muuttaa pilviksi, joilla voi lentää. Veden se muuttaa maukkaaksi mehuksi. Taikuri pystyy toteuttamaan minkä tahansa toiveen, mutta itselleen hän ei voi toivoa mitään. Hän ratsastaa pantterillaan avaruudessa keräillen suuria jalokiviä. Hahmo esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa "Taikurin hattu", "Taikurin taika", "Lampun henki", "Leija" ja "Satumainen smaragdi".
Taikurin suomenkielisenä äänenä sarjassa "Muumilaakson tarinoita" toimii Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
"Muumien maailma"- sarjassa äänenä toimii Jarmo Koski. Tietokonepelissä "Muumit ja Taikurin hattu" äänenä on Esa Saario. Videopelissä "Muumit ja suuri syysjuhla" hänen äänenään on Sami Siitojoki.
Ti-ti-uu on hahmo, joka esiintyy novellissa "Kevätlaulu". Hän on metsässä asuva erittäin puhelias pikkuotus, joka pyytää Nuuskamuikkusta keksimään itselleen nimen. Ti-ti-uun ja Nuuskamuikkusen kohtaaminen sisältyy myös "Muumilaakson tarinoiden" jaksoon ”Kiirehdi, Nuuskamuikkunen”.
Ti-ti-uun äänenä Yleisradion dubbauksessa on Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Homssu Tuhto toimii kertojana viimeisessä Muumi-romaanissa Muumilaakson marraskuu, jossa Muumiperhe ei esiinny lainkaan. Tuhto (ruots. "toft") muistuttaa Tove-nimeä ja siitä johdettua "Tofslan"-nimeä, jolla Tove Jansson signeerasi taulujaan. Tässä kirjassa Homssu Tuhto toimiikin kirjailijan alter egona. Tuhto on miespuolinen, mutta androgyyni hahmo. Tuhto asuu teoksessa Muumitalossa Ruttuvaarin, Vilijonkan, erään hemulin ja Mymmelin kanssa sillä aikaa kun Muumit ovat poissa. Kirjan alussa Tuhto nukkuu hylätyssä veneessä.
Tuhto esiintyy myös "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa jaksoissa "Majakka" ja "Majakka syttyy". Hänen oli ollut tarkoitus matkustaa Muumilaaksoon, mutta myrsky yllätti hänet. Kalastaja pelasti hänet ja siitä lähtien hän on asunut tämän kanssa salaperäisellä majakkasaarella. Hän ei kuitenkaan esiinny kirjassa "Muumipappa ja meri". "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa hänellä on lyhyet, ruskeanpunaiset hiukset ja pitkä harmaa takki. Sarjassa Tuhton ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Katja Aakkula.
Tuittu esiintyy teoksessa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?". Tuittu on vaarassa joutua Mörön ruoaksi, mutta Nyyti pelastaa hänet ja heistä tulee ystävät. Tuittu kirjoitti pullopostia, jonka Nyyti löysi merestä kirjan puolivälissä.
Tulppaana esiintyy ensimmäisessä Muumi-teoksessa "Muumit ja suuri tuhotulva". Tulppaana on nainen, jolla on kirkkaansiniset, jalkoihin ulottuvat hiukset. Hän asui suuressa tulppaanissa, jolla Muumimamma, Muumipeikko ja Nipsu valaisivat tietä metsässä etsiessään Muumipappaa. Hän halusi auttaa heitä. Kesken etsintöjen Tulppaana jää kuitenkin asumaan nuoren punatukkaisen miehen kanssa torniin, joka oli tehty puhtaasta kullasta ja jonka ylin kerros oli lasia.
Tähtitieteilijä esiintyy teoksessa "Muumipeikko ja pyrstötähti". Muumipeikko, Nipsu ja Nuuskamuikkunen tulevat Yksinäisten vuorten tähtitorniin, jossa ensimmäinen tähtitieteilijä sanoo vihaisena, ettei hänellä ole aikaa. Ystävykset menevät toisen tähtitieteilijän luokse ja tämä suostuukin näyttämään heille pyrstötähden kaukoputkella. Tähtitieteilijä on kirjassa pitkä ja parrakas ja hänellä on silmälasit. Tähtitieteilijät polttavat tupakkaa tähtitornissaan ja elävät siellä omaa elämäänsä. Tähtitieteilijä esiintyi myös teoksessa "Outo vieras Muumitalossa" (1980), jossa hän pitää yöllisiä neuvotteluja Ruttuvaarin kanssa. Tähtitieteilijä on tässä kirjassa lähes samannäköinen.
Tähtitieteilijä esiintyy myös "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvassa. Tässä hänellä on pitkä valkoinen tukka ja muhkeat viikset. Nipsu pyytää häntä kertomaan pyrstötähden tulosta ja saa katsoa sitä ensimmäisenä kaukoputkella, vaikka arasteleekin ensin. Elokuvassa ensimmäisen tähtitieteilijän ääninäyttelijä on Markku Huhtamo ja toisen Pertti Koivula.
Vilijaana on hahmo, joka esiintyy teoksessa "Vaarallinen juhannus" ja "Muumilaakson tarinoita" -televisiosarjan jaksoissa "Kadonneet lapset" ja "Jälleen yhdessä". Hänen tätinsä on teatterin siivooja Emma. Vilijaana, Muumipeikko ja Niiskuneiti joutuivat vankilaan, sillä heidän luultiin repineen irti kieltotauluja puistosta. Todellisuudessa lainrikkojat olivat kuitenkin Nuuskamuikkunen ja Pikku Myy. Poliisin serkku vapautti Muumipeikon, Niiskuneidin ja Vilijaanan kun he kertoivat tälle totuuden, ja hän uskoi sen hyvin ja sen jälkeen hän vei heidät kohti teatteria. Vilijaana on lajiltaan vilijonkka. Kirjassa Vilijaana odottaa vieraakseen enoaan ja hänen rouvaansa, mutta he eivät saavu.
"Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Vilijaanan ääninäyttelijä on Yleisradion versiossa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Ötökkä Salome on teoksessa "Taikatalvi" esiintynyt pieni nainen. Se tulee asumaan talvena uimahuoneelle, jonka komerossa asustaa myös Surku-koira. Salome asuu Muumien merenvahasta tehdyssä koristeraitiovaunussa. Salome on hyvin surullinen, koska hän haluaisi kuulla torvisoittoa ja torvea soittavalla hiihtäjä-Hemulilla ei ole aikaa ja kukaan ei huomaa. Salome on myös surullinen, koska Muumit ovat heittäneet kaikkea rojua raitiovaunuun vuosien varrella ja Salome on liian hienovarainen raivatakseen ne pois. Lopulta Salome lähtee Reippailija-Hemulin ja Surkun kanssa pois. Animaatiosarjan jaksossa "Talven vieraita" esiintyy Reippailija-Hemuli ja Surku-koira, mutta ei Salomea.
"Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Muumipeikko pelastaa tiikerit" esiintyy joukko eläintarhan miehiä, joista kaksi ensimmäistä nähdään ensimmäisen kerran laivassa, johon Muumipeikko ja Niiskuneiti pakenevat isokokoista pytonkäärmettä. Miehet laivassa yrittivät vangita Muumipeikon ja Niiskuneidin, koska luulivat heidän olevan virtahepoja. He onnistuivat kuitenkin pakenemaan. Myöhemmin laiva rantautuu lähelle Muumilaakson rantaa, ja miehet soutavat pienellä soutuveneellä maihin. He aloittavat eläintarhan eläinten etsimisen Muumitalon ympärille kasvaneesta viidakosta. Vähän ajan kuluttua yksi eläintarhan miehistä huomaa käärmeen pilkistävän Muumitalon savupiipusta, ja sitten he yrittävät tunkeutua Muumitaloon sisälle hakemaan eläimiä pois. Muumit puolustavat kotirauhaansa, eivätkä päästä miehiä sisälle. Pian Pikku Myy ja Poliisimestari saapuvat paikalle. Poliisimestari kehottaa miehiä häipymään Muumilaaksosta ennen kuin hän pidättää ne mellakoinnista. Myöhemmin Muumit vievät eläimet takaisin eläintarhaan, ja siellä heidätkin teljetään häkkiin. Häkissä heidän ei tarvinnut kuitenkaan virua pitkään, kun Nuuskamuikkunen, Hemuli, Pikku Myy ja Eläintarhan johtaja tulevat vapauttamaan heidät. Eläintarhan mies pyytää nöyrimmästi anteeksi Muumeilta, ja antaa heille kukkia sovittelulahjaksi. Nuuskamuikkunen, Myy ja Hemuli olivat käyneet tiedeakatemiassa, ja saaneet todistuksen tiedeakatemian presidentiltä, etteivät Muumit ole virtahepoja.
Eläintarhan miesten ääninä em. sarjassa olivat Yleisradion dubbauksessa muun muassa Eero Ahre, Matti Ruohola ja Timo Torikka. Eläintarhan johtajaa ääninäytteli Tapio Hämäläinen.
MTV:n dubbauksessa eläintarhan miehiä ääninäytteli Markus Bäckman, Jon-Jon Geitel ja Ilkka Villi. Eläintarhan johtajaa ääninäytteli Markus Bäckman.
Herra Virkkunen esiintyy Vaarallinen Talvi sarjakuvassa, jossa hän yrittää houkutella muumiperheen jäseniä mukaan erilaisiin talviurheilulajeihin. Hahmo esiintyy myös Arabian talvinuotio mukissa, jossa Virkkunen istuu nuotion ääressä Muumipapan kanssa.
Hosuli (varhaisemmissa suomennoksissa Sottuli) on Sosulin ja Hosulin toinen poika (eli Nipsun veli). Hän muistuttaa hyvin paljon isäänsä: Hän asuu sinisessä kahvipurkissa ja keräilee nappeja isänsä tavoin, ja on ulkonäöltään oikeastaan täysin saman näköinen kuin isänsä. Hosuli esiintyy muutamassa Muumipeikko-sarjakuvassa.
Houska on hahmo, johon Nipsu rakastuu. Hän esiintyy Lars Janssonin sarjakuvassa "Nipsu rakastuu" sekä siihen perustuvassa samannimisessä "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa. Houska ei anna vastakaikua Nipsulle, vaan pikemminkin ärsyyntyy tähän. Houska auttaa mehiläisiä hakemalla Muumitalon kellarista hunajapurkin ja rikkomalla sen. Houska auttaa myös muurahaisia, persiljoja, kukkia ja lintuja. Houskalla on pitkä nenä, punaisella rusetilla kiinni olevat keltaiset hiukset sekä leninki yllään
"Muumilaakson tarinoissa" Houskan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Kitinä ja Narina ovat kaksi orpolasta, jotka Niiskuneiti hankkii orpokodista hoidettavikseen sarjakuvatarinassa "Muumipeikko ja orpolapset". He ovat kauhukakaroita, jotka tekevät jatkuvasti kepposia ja hajottavat paikkoja Muumitalossa. Koska Muumit eivät koskaan suutu heihin eivätkä kiellä heiltä mitään, he lopulta kyllästyvät ja karkaavat takaisin orpokotiin.
Hahmot esiintyvät myös kyseiseen sarjakuvaan perustuvassa "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa "Äidinrakkaus" nimillä Nips ja Naps. Animaatiossa heidät löytää Muumimamma Muumitalon portailta pyörtyneenä. Koska Niiskuneiti oli koko edellisen yön lukenut äidinrakkaudesta kertovaa kirjaa, intohimo olla äiti heräsi hänessä. Hän siis otti lapset huostaansa. Nips ja Naps tekevät kepposia alituiseen. He muun muassa katkaisivat Muumipapan riippukeinun narun tämän lukiessa siinä kirjaa. Lisäksi Nips, Naps, Muumipeikko ja Pikku Myy ajautuvat mutasotaan. Tämän seurauksena Muumitalon kuisti on läpikuultaan mudassa. Kaikki "sotilaat" passitetaan siivoamaan kuisti. Tällä välin Poliisimestari ja Nipsin ja Napsin äiti etsivät hänen lapsiaan. Löydettyään heidät äiti pyörtyy, ja suuttuu lapsille, koska he olivat karanneet kotoaan aiemmin. Lapset pinkoivat pakoon äiti perässään.
"Muumilaakson tarinoissa" Yleisradion dubbauksessa Nipsin ääni on Marja Packalén, Napsin Ulla Tapaninen ja heidän äitinsä Leena Uotila.
MTV:n dubbauksessa heidän nimensä ovat "Kitinä ja Narina" ja Kitinän ääni on Katja Aakkula, Narinan Ella Pyhältö ja heidän äitinsä Carla Rindell.
Launo on Poliisimestarin veljenpoika. Hän esiintyy Lars Janssonin sarjakuvassa "Poliisimestarin veljenpoika" sekä siihen perustuvassa samannimisessä "Muumilaakson tarinoiden" jaksossa. Launo aiheutti paljon päänvaivaa Poliisimestarille. Hän pidätti Muumilaakson asukkaita pienistä asioista: oksien keruusta, onkimisesta yms. Lopulta Launo lähti Poliisiylitarkastajan kanssa pois Muumilaaksosta muihin tehtäviin.
Sarjassa Launon ääni on Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.
Mabel on rouva Vilijonkan kotiapulainen, joka on esiintynyt ainoastaan Janssonin Muumipeikko-sarjakuvissa.
Mabelin ensiesiintymisessä tuli selväksi myös hänen taustaansa: hän on "Vaarallinen juhannus" -kirjasta tutun Miskan isosisko. Samassa kertomuksessa Miska saapuu muumien kotiapulaiseksi ja myöhemmin sisarukset sopivat erimielisyytensä; Mabel oli kirjoittanut Miskalle runsaasti kirjeitä, joissa oli väittänyt olevansa filmitähti.
Mabel muistuttaa etäältä katsottuna muumia; hänellä on samanlainen iso kuono kuin muumeilla, pieni nutturakampaus, musta mekko ja valkea esiliina. Erään tarinan mukaan Mabelilla on myös Muumilaakson suurin granaattirintasolki.
Mimmi-täti ("Muumilaakson tarinoita" -televisiosarjan Yleisradion dubbauksessa Jenni-täti) on muumiperheen rikas ja komenteleva sukulaistäti, jonka tapaamista Muumit yrittävät viimeiseen asti välttää. Hänet nähdään ensimmäisen kerran toisessa sarjakuvatarinassa "Muumiperhe", jossa hän saapuu Muumilaaksoon, koska Muumit lähettivät hänelle viisi kiloa rumia sanoja paketissa. Hahmo esiintyy muutamassa myöhemmässäkin sarjakuvassa.
"Muumilaakson tarinoita" -sarjassa Jenni-täti mainitaan nimenomaan Muumipapan tädiksi. Muumipappa ei pidä paljoakaan hänestä, koska hän puhuu vain raha-asioista ja komentelee kaikkia. Hänet nähdään sarjassa ensimmäisen kerran jaksossa nimeltä "Jenni-täti on miljonääri", jossa täti saapuu Muumien luo aikomuksenaan keskustella Muumipapan kanssa rahoistaan. Pappa ei halua tavata tätiä, vaan piileskelee Nuuskamuikkusen teltassa. Täti löytää hänet ja lopulta he sopivat välinsä. Jaksossa nimeltä "Joulutarina" Jenni-täti viettää joulua muumien kanssa ja kutsuu heidät vierailulle. Jaksossa nimeltä "Salainen lääke" Jenni-täti on sairastanut noidannuolta, johon Muumipeikko, Niiskuneiti, Pikku Myy ja Nipsu lähtevät etsimään aikakoneella lääkettä. Seuraavassa jaksossa, sarjan päätösjaksossa "Kultainen valtakunta" Jenni-täti on parantunut noidannuolesta ja kaikki muumit viettivät isoja juhlia ja antoi paljon tuliaisia matkalta. "Muumilaakson tarinoissa" Jenni-täti pitää yllään violettia mekkoa sekä hattua jossa yllään on musta sulka.
"Muumilaakson tarinoissa" Jenni-tädin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.
Samu on pieni otus Muumipeikko-sarjakuvissa. Hän seuraa usein Muumipeikkoa, mutta puhuu harvoin. Samu näyttää hieman nipsulta, mutta hän on pienempi, kokonaan musta, hänellä on pienemmät korvat ja lyhyemmät jalat eikä hänen hännässään ole tupsua. Sarjakuvan alussa esiintyi hänen serkkunsa, joka näyttää muuten samalta, mutta hänellä on valkoinen maha. Samun serkku pyytää Samun tilalleen sarjakuvaan, koska kertoo menevänsä naimisiin.
Samu ei yleensä ole ollut mukana Muumi-animaatioissa, mutta hän esiintyy elokuvassa "Muumit Rivieralla".
”Vampyyri” esiintyy sarjakuvassa "Muumit ja vampyyri" sekä Muumilaakson tarinoiden jaksossa "Vampyyri". Se on pieni, herttainen ja söpö eläinhahmo, jota muumit luulevat eläintarhasta karanneeksi vampyyrilepakoksi. Muumimamma ottaa ”vampyyrin” lemmikikseen, vaikka muut pelkäävät sitä. Myöhemmin se pääsee vahingossa irti Vilijonkan talossa. Lopuksi vampyyri paljastuu tavalliseksi lepakoksi.
Vinssi () on hahmo Tove ja Lars Janssonin Muumipeikko-sarjakuvissa. Hän esiintyy ensimmäisen kerran Toven ja Larsin yhdessä käsikirjoittamassa ja Toven piirtämässä sarjakuvassa "Muumi ja velvollisuudentunto" () vuonna 1958. Vinssi on Muumipapan nuoruuden ystävä, jonka kanssa hän on viettänyt boheemia elämää. Sarjakuvassa Vinssi nähdään usein muun muassa pelaamassa korttia tai juomassa viiniä ja muistelemassa nuoruuttaan Muumipapan kanssa. Kuvakirjassa "Vaarallinen matka" (1977, suom. Panu Pekkanen) Vinssi esiintyy nimellä Tomppa ja pelaa korttia Nuuskamuikkusen kanssa nuotion ääressä. "Muumipeikko ja kultainen häntä" -sarjakuvassa Vinssi asuukin muumitalossa. Sarjakuvaan perustuvassa "Muumilaakson tarinoita" -sarjan samannimisessä jaksossa Vinssi ei esiinny, kuten ei muutenkaan koko sarjassa.
Voimamies on Muumipeikko-sarjakuvassa ja "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa esiintyvä hahmo. Hän on munan muotoinen mies, joka on nimensä mukaisesti voimakas ja mukana samassa sirkuksessa kuin Primadonna. Hänen ihonsa on ruskea. Hänellä on mustat viikset ja puku yllään. Hän on esiintynyt Muumijaksoissa "Primadonna" ja "Muumipapan muistelmat 2". Kronologisesti ajateltuna on tosin epätodennäköistä, että muistelmissa, Itsevaltiaan syntymäpäiväjuhlissa esiintyvä, voimamies olisi sama.
Televisiossa hän esiintyy ensimmäisen kerran, kun hän näyttää temppuja Mymmelille ja Pikku Myylle. Nähdessään Primadonnan hän lähtee karkuun, eikä kerro minne saatikka kuinka pitkäksi ajaksi, koska on kyllästynyt oikuttelevan ja itsekeskeisen Primadonnan luonteeseen. Myöhemmin Muumipeikko löytää hänet nauramasta ja Voimamies kertoo, että Primadonna vain teeskentelee avutonta saadakseen palvelua. Lopulta hän kuitenkin lähtee Primadonnan kanssa takaisin sirkukseen.
"Muumilaakson tarinoissa" Voimamiehen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Seuraavat hahmot ovat tehneet ensiesiintymisensä "Muumilaakson tarinoita" -televisiosarjassa.
Aave (kuvailee itseään "eräänlaiseksi aaveeksi") vierailee jaksossa Majakka syttyy. Se oli tullut majakkasaarelle aavelaivalla muiden aaveiden mukana, sillä majakka muistutti niiden mielestä linnaa. Muut aaveet olivat kuitenkin unohtaneet tämän lähtiessään pois saarelta, kun olivat huomanneet, että muumiperhe oli muuttanut majakkaan. Aave oli nimittäin lähdön hetkellä ollut vierailemassa Kalastajan mökillä. Kalastaja paljastui myöhemmin Majakanvartijaksi. Muumipappa, Niiskuneiti ja Pikku Myy rakensivat aaveelle lautan, jolla aave lähti tavoittamaan aavelaivalla lähteneitä tovereitaan. Hahmo perustunee sarjakuvassa "Muumiperhe ja meri" esiintyneeseen kummitukseen.
Aaveen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund.
Anton on Nanan sulhanen. Hän esiintyy "Muumilaakson tarinoiden" jaksoissa "Jysähdyksiä yössä" ja "Salaperäistä ilotulitusta". Ensimmäisenä mainitussa jaksossa hän tosin näkyy vain vilaukselta jakson lopussa. Hän valmistaa juhannukseksi ilotulitusraketteja, ja hän on Hemulin tuttu. Hän oli myös salaperäisten jysähdysten ja valoilmiöiden tekijä. Antonin nimeä ei lainkaan mainita sarjan suomenkielisessä versiossa, häneen viitataan vain "Nanan sulhasena".
Antonin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.
Hemulitäti on kasvitieteilijä-Hemulin sisko, joka esiintyy vain yhdessä "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjan jaksossa, "Hemulitäti tulee Muumitaloon". Jaksossa hänellä on sininen mekko ja päivänvarjo. Hän on ylihuolehtivainen ja ankara. Hän väittää ettei Muumimamma ole kunnollinen äiti, ja hän kieltää Muumipeikkoa ja tämän ystäviä leikkimästä vaarallisia leikkejä. Hemulitäti pelkää kuollakseen Mörköjä. Hahmolla ei ole mitään tekemistä "Muumipapan urotyöt" -kirjassa esiintyneellä Hemulin tädin kanssa, jonka ylläpitämästä lastenkodista Muumipappa karkasi pienenä.
Hemulitädin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.
Hömelö on Muumipapan vanha koulukaveri. Hän ja Muumipappa olivat nuorina kovia tekemään jekkuja. Hömelö esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa nimeltä "Koulu kutsuu", missä hän tulee vierailulle tapaamaan Muumipappaa. Hömelö käyttää vihreää pitkää takkia ja hänellä on ruskeat hiukset ja viikset. Hahmo ja jakso ovat ristiriitaisia Muumipapan nuoruuden kanssa, sillä Muumipappa karkasi lastenkodista eikä ole koskaan käynyt koulua.
Hömelön ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara. MTV:n dubbauksessa Hömelön nimi oli "Vekkuli" ja hänen äänenään toimi Markus Bäckman.
Delfiini Kiiltopää on Muumipeikon ystävä johon hän tutustui Nuuskamuikkusen kanssa ollessaan rannalla, "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Muumipeikko ja delfiini". Kiiltopää oli kuivua rannalle, kunnes Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen pelastivat tämän. Kyseisen jakson aikana Muumipeikko lähtee veden alle seikkailemaan, Noidan avustuksella.
Kiiltopään ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Muhveli on hahmo, joka esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Iso Jysäys". Omien sanojensa mukaan hän on keksijä. Hänen kuuluisimpia keksintöjään ovat esimerkiksi kolmikulmainen nenäliina, seitsenreikäinen nappi ja nuppineula, joka ei pistä, koska siinä on nuppi kummassakin päässä. Hänen suurin keksintönsä on polttoaine, jota hän tarjoaa Niiskulle. Niisku ei kuitenkaan luota polttoaineeseen. Muhveli tapaa Haisulin, jonka kanssa hän murtautuu Niiskun verstaaseen yöllä ja kokeilee omin päin polttoainettaan. Ilma-alus räjähtää ja Muhveli päätyy vankilaan.
Muhvelin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Nana esiintyy "Muumilaakson tarinoiden" jaksoissa "Jysähdyksiä yössä" ja "Salaperäistä ilotulitusta". Hänet löytää ensimmäisenä Nipsu, johon hän kompastuu hoiperrellen laaksossa. Hän kertoi Nipsulle etsivänsä Hemulia. Nipsu vei pyörtyneen Nanan Muumitaloon, jossa häntä hoidettiin. Herättyään Nana kertoi Muumitalon väelle, että hänen sulhasensa tekee ilotulitusraketteja rannalla, ja niiden kokeilu yöllä aiheutti sen metelin, joka laakson väkeä piti hereillä. Muumipeikko, Niiskuneiti, Pikku Myy, Nipsu ja Nuuskamuikkunen lähtivät seuraavana päivänä etsimään Nanan sulhasta. Hän löytyi rannalla sijaitsevasta luolasta. Muumit veivät hänet Nanan luokse. Nana ja hänen sulhonsa pääsivät jatkamaan matkaansa onnellisesti.
Nanan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Aila Svedberg. MTV:n dubbauksessa Nanan ääninä olivat Karolina Blom (jaksossa "Jysähdyksiä yössä/Yöllisiä pamahduksia") ja Ella Pyhältö (jaksossa "Salaperäistä ilotulitusta/Ilotulituksia yössä").
Vedenneito esiintyy Muumilaakson tarinoita sarjan jaksossa "Vedenneito". Hän hurmaa kaikki miehet, ja lopulta kaikki ovat hullaantuneet häneen. Tämä tietenkin ärsyttää laakson naisia. Lopulta lampi, jossa Vedenneito asuu, kuivuu. Hemuli arvelee jakson lopussa, että Vedenneito oli todennäköisesti vain harhakuva.
MTV:n versiossa Vedenneito oli nimetty Vedenhengettäreksi.