Gasum
Energiayhtiö Gasum Oy on vuonna 1994 perustettu pohjoismainen kaasunmyyntiyhtiö, ja energiamarkkinoiden asiantuntija, joka omistaa Suomen maakaasun ja biokaasun siirtoverkoston. Yhtiö vastaa maakaasun maahantuonnista, siirrosta ja tukkumyynnistä. Yhtiö edistää kiertotaloutta käsittelemällä jätteitä ja tuottamalla biokaasua ja kierrätysravinteita Suomessa ja Ruotsissa. 2010-luvulta lähtinen Gasum on panostanut biokaasuun, jota myydään muun muassa liikennekäyttöön ja teollisuudelle. Yhtiö tarjoaa energiaa sähkön ja lämmöntuotantoon, teollisuudelle sekä maa- ja meriliikenteelle.
Gasum on Pohjoismaiden johtava biokaasun tarjoaja, ja tuotti biokaasua vuonna 2017, 350 GWh ja 500 000 tonnia kierrätysravinteita Yhtiöllä on kaasutankkausasemaverkosto, joka palvelee myös raskasta liikennettä. Gasum on myös nesteytetyn maakaasun (LNG) Pohjoismaiden markkinoiden johtava toimija sekä rakentaa LNG-infrastruktuuria ja toimittaa LNG:tä merenkulun, teollisuuden ja raskaan liikenteen tarpeeseen Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Yhtiöllä on myös energiamarkkinapalveluita.
Gasum-konsernissa työskentelee noin 450 henkeä, Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa. Yhtiön liikevaihto vuonna 2017 oli 925 milj. euroa. Gasum on 100 prosenttisesti Suomen valtion omistama yhtiö.
Gasum osti helmikuussa 2014 enemmistön norjalaisen Skangas AS:n LNG-jakeluliiketoiminnasta Lyse-konsernilta ja kasvoi näin pohjoismaiden suurimmaksi nesteytetyn maakaasun toimittajaksi. Vuonna 2018 Gasum kasvatti omistusosuuttansa Skangasista 100 prosenttiin ostaessaan loput Skangasin osakkeista. Vuonna 2016 alkuvuonna yhtiö osti Biovakka- ja Biotehdas yhtiöt. Biovakka Suomi on ollut Gasumin osakkuusyhtiö vuodesta 2009. Yrityskaupat vahvistavat Gasumin strategista tavoitetta kehittää aktiivisesti biokaasun tuotantoa ja markkinaa Suomessa. Yhtiö osti myös tammikuussa 2017 Swedish Biogas International -yhtiön Ruotsista, jonka seurauksena Gasumista tuli pohjoismaiden suurin biokaasun tuottaja. Yhtiö laajensi palveluitaan energian tukkumarkkinoilla ostamalla suomalaisen Enegian energiamarkkinapalveluiden liiketoiminnan elokuussa 2018.
Gasum omisti vuonna 2018 yli 25 kaasutankkauasemaa Suomessa. Yhtiö ilmoitti syksyllä 2018 laajentavansa raskaan liikenteen tankkausasemaverkostoa noin 50 uudella asemalla Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa 2020-luvun alkuun mennessä.
Gasum on ollut tammikuusta 2016 alkaen Suomen valtion täysin omistama yhtiö sen jälkeen, kun venäläinen OAO Gazprom myi 25 prosentin osuutensa yhtiöstä 15.1.2016. Aiemmin, marraskuussa 2014 osuuksistaan luopuivat Fortum Heat and Gas Oy (31 %) ja saksalainen E.ON Ruhrgas International GmbH (20 %).
Konsernin yhtiöt ovat: Gasum Oy, Gasum Tekniikka Oy ja Kaasupörssi Oy.
Konsernin palveluksessa on noin 400 henkilöä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoossa. Muut toimipaikat sijaitsevat Ruotsissa ja Norjassa.
Yhtiön biokaasulaitokset sijaitsevat Suomessa Oulussa, Kuopiossa, Honkajoella, Huittisissa, Vehmaalla, Riihimäellä ja Turussa. Ruotsissa laitokset sijaitsevat Jordbergassa, Katrineholmissa, Lidköpingissä, Örebrossa ja Västeråsissa. Gasumilla on myös 50 prosentin omistusosuus Vadsbo Biogasissa.
Yhtiön LNG-tuontiterminaalit sijaitsevat Porissa, Ruotsissa Lysekil ja Norjassa Öra. Gasum on mukana Tornion Manga LNG -tuontiterminaalissa. Yhtiöllä on myös LNG:n tuontantolaitos Norjassa Risavikassa.
Toimitusjohtajana on toiminut maaliskuusta 2014 alkaen tekniikan tohtori Tkt, MBA Johanna Lamminen. Lamminen on Cargotecin hallituksen jäsen 2017 alkaen, Evli Pankin hallituksen jäsen ja tarkastusvaliokunnan jäsen 2015 alkaen ja Tieto Oyj:n hallituksen jäsen ja tarkastus- ja riskivaliokunnan jäsen 2016 alkaen. Lamminen on myös Savonlinnan Oopperajuhlien valtuuston puheenjohtaja.
Gasumin hallituksen puheenjohtajana on toiminut 1.3.2016 alkaen vuorineuvos Juha Rantanen. Muut hallituksen jäsenet ovat Elina Engman, Elisabet Salander Björklund, Päivi Pesola, Stein Dale, Timo Koponen ja Jarmo Väisänen.
Gasumin omistaman kaasuverkoston pituus on noin 1 800 km (2013). Siitä on korkeapaineista siirtoputkistoa 1 286 km ja matalapaineista jakeluputkistoa 539 km. Siirtoputkiston tilavuus on 261 000 m³. Kompressoriyksiköitä on 9 kappaletta ja yhteenliityntöjä jakeluverkostoihin on 116 kappaletta (2014).
Suomessa Gasumilla on 26 autoilijoille tarkoitettua julkista kaasutankkausasemaa (helmikuu 2018). Gasum on ilmoittanut rakentavansa 35 uutta kaasutankkausasemaa lähivuosien aikana. Tankkausasemien rakentaminen on mahdollista myös kaasuverkoston ulkopuolelle, jolloin kaasu tuotetaan paikallisella biokaasulaitoksella tai tuodaan paikalle nesteytettynä rekkakuljetuksella. Myös muilla yhtiöillä on kaasutankkausasemia Suomessa kaasuautoilijoiden käytössä, muun muassa EG Biogas Station, Joutsan Ekokaasu Oy, Lempäälän Lämpö Oy Metener Oy, St1 ja Stormossen.
Suomen ensimmäiset raskaan liikenteen LNG-tankkausasemat sijaitsevat Helsingin Vuosaaressa, Vantaan Tuupakassa, Turussa sekä Jyväskylässä. Raskaan liikenteen LNG/LCNG-tankkausasemille on myönnetty EU-tuki, joka edesauttaa EU:n kattavan TEN-T-ydinverkon tavoitteiden täytäänpanoa myös Suomessa. Gasum on ilmoittanut laajentavansa LNG-tankkausasemaverkostoaan 50 asemalla Pohjoismaihin vuoden 2020 alussa
Syyskuussa 2014 Gasum myi virolaisen paikallisjakeluyhtiön Gasum Eesti AS:n AS Alexela Energialle.
Helmikuussa 2014 Gasum osti enemmistön (51 prosenttia) norjalaisen Skangasin LNG-jakeluliiketoiminnasta Lyse-konsernilta. Yrityskauppa on osa Gasumin laajaa strategiaa, jonka tavoitteena on parantaa kilpailukykyisen nesteytetyn maakaasun (LNG) saatavuutta Suomessa. Skangas on käynnistänyt LNG-toimintansa vuonna 2011.
Gasum laajensi biokaasuliiketoimintaansa keväällä 2016 ostamalla Biotehdas Oy:n ja Biovakka Oy:n koko osakekannan. Yhtiö jatkoi biokaasuliiketoiminnan kehittämistä ja laajeni Ruotsiin tammikuussa 2017 kaksinkertaistamalla tuotantokapasiteetin Swedish Biogas International -yrityskaupan myötä. Yrityskaupassa Gasumille siirtyi ruotsalainen Swedish Biogas International Ab ja sen omistamat yhtiöt.
Helmikuussa 2017 Gasum myi lämpöliiketoiminnan ja paikallisjakeluverkoston kaasun myynnin Auris Kaasunjakelu Oy:lle.
Kesäkuussa 2017 Gasum nosti omistusosuuttaan tytäryhtiöstään Skangas Oy:stä 70 prosenttiin. Loppu 30 prosentin osuus on norjalaisen Lysen hallussa.
Gasum laajensi palveluitaan energian tukkumarkkinoilla ostamalla suomalaisen Enegian energiamarkkinapalveluiden liiketoiminnan elokuussa 2018. Kauppaan sisältyi Enegia Consulting Oy:n, Enegia Portfolio Services Oy:n ja intStream Oy:n osakekannat. Lokakuussa 2018 Gasum osti loput Skangasin osakkeista Lyse-konsernilta ja kasvatti omistusosuutensa 100 prosenttiin.
Yrityksen toiminta keskittyy bio- ja maakaasun myyntiin, verkkoliiketoimintaan ja muuhun liiketoimintaan, jolla tarkoitetaan kaasun liikennekäyttöä, nesteytetyn maakaasun ja biokaasuun liittyviä liiketoimintahankkeita ja energiapalveluita, kuten lämmön myyntiä ja kaasulaitteiden ja palveluiden myyntiä sekä jätteenkäsittelyä.
Gasumin liiketoimintayksiköt ovat maakaasu, biokaasu ja LNG. Gasum toimii yhdellä vahvalla brändillä koko Pohjoismaissa.
Maakaasua käytetään sähkön- ja lämmön tuotannossa (CHP), lämmityksessä, polttoaineena ja teollisuuden raaka-aineina.
Nesteytettyä maakaasua (LNG) käytetään kaasumoottoreissa. Gasum on kehittänyt LNG-liiketoimintaa jo vuodesta 1996 asti. LNG-liiketoiminta toimi Skangas brändillä marraskuuhun 2018 asti. Syyskuussa 2014 Gasum teki investointipäätöksen Porin Tahkoluodon LNG-terminaalista. Porin LNG-terminaali oli valmistuessaan vuonna 2016 Suomen ensimmäinen LNG-terminaali. Gasum on mukana Manga LNG Oy:n Tornion nesteytetyn maakaasun tuontiterminaalissa yhdessä teollisuusyritys Outokumpu Oyj:n, SSAB Europe Oy:n ja energiayhtiö EPV Energia Oy:n kanssa.  Yhteishankkeen tavoitteena on laajentaa pohjoisen alueen kaasu- ja polttoainemarkkinoita tarjoamalla ympäristöystävällisempi ja edullisempi vaihtoehto pohjoisen teollisuudelle, energiantuotannolle ja laivaliikenteelle.
Biokaasua voidaan käyttää sekä lämmön- että sähköntuotannossa ja jalostettuna ajoneuvojen uusiutuvana polttoaineena. Gasum kehittää autoliikenteen käyttöön tarkoitettua biokaasua yhdessä useiden toimijoiden kanssa. Yhteistyön tavoitteena on tuottaa kotimaista biokaasua, joka siirretään Gasumin kaasuverkoston kautta liikenteen polttoaineeksi. Tulevaisuudessa tavoitteena on kattaa suuri osa autojen tarvitsemasta kaasusta kotimaisella biokaasulla. Nesteytettyä biokaasua (LBG) voidaan hyödyntää samoissa käyttökohteissa kuin LNG:tä, kuten meri- ja raskaassa liikenteessä sekä teollisuudessa.
Jätteiden käsittely ja jätevirtojen ohjaaminen biokaasun tuotantoon on osa Gasumin biokaasuliiketoimintaa. Yhtiö käsittelee jätteitä ja tuottaa biokaasua biokaasulaitoksissa Suomessa ja Ruotsissa. Biokaasun lisäksi laitokset tuottavat orgaanisia lannoitevalmisteita biohajoavista jakeista maatalouden ja teollisuuden käyttöön.
Tekniset palvelut on yhtiön tukifunktio, joka palvelee teollisuutta, kaasunjakeluyhtiöitä, kiinteistöjä, asunto-osakeyhtiöitä sekä ravintoloita kaikissa maakaasun, biokaasun ja LNG:n käyttöratkaisuihin ja huoltoon liittyvissä asioissa. Gasum tuo maahan muun muassa Gorenjen ja Ilven kaasuliesiä. Pääkaupunginseudun alueella on yli 30 000 kotitaloutta, jotka ottavat kaasunsa kaupunkiverkosta. Yli 300:lla pääkaupunkiseudun ravintolalla on käytössään kaasuliesi.
Gasum tekee yhteistyötä useiden eri toimijoiden kanssa eri liiketoiminta-alueilla.
Gasum ja Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä (HSY) tekivät marraskuussa 2011 sopimuksen Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamon tuottaman biokaasun jatkojalostamisesta ja syöttämisestä kaasuverkkoon vuoden 2012 aikana. Jätevedenpuhdistamo käsittelee jätevesiä Espoon, Kauniaisten, Kirkkonummen ja Vantaan alueilta. Sopimuksen mukaan Gasum investoi puhdistuslaitokseen laitteet, joilla biokaasu puhdistetaan tasalaatuiseksi liikennepolttoaineeksi ja syötetään kaasuverkkoon.
Helsingin seudun liikenne (HSL) toivoo sopimuksen edistävän erilaisten ympäristöystävällisten polttoaineiden käyttöä pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä. Suomenojan jätevesistä tuotettu biokaasu riittää kattamaan lähes 50 bussin polttoaineen vuosikulutuksen. Hiilidioksidipäästöt vähenevät 4 700 tonnia vuodessa; myös lähipäästöjä voidaan vähentää biokaasun avulla. Typenoksidipäästöt (NOx) vähenevät 20 tonnia ja pienhiukkaspäästöt yli 2 tonnia vuodessa, mikäli 50 bussia vaihtaa polttoaineensa dieselistä kaasuun.
Gasum käsittelee Turun alueen jätevesilietteen Topinojan biokaasulaitoksessa. Vuonna 2017 Gasum ja Turun seudun puhdistamo Oy solmivat jatkosopimuksen Kakolanmäen jätevedenpuhdistamon lietteiden hyödyntämisestä biokaasuenergiana ja lannoitteena. Turun biokaasulaitokseen perustuvan kiertotalousratkaisun kehittäminen on hallituksen kärkihanke. Gasum on solminut kierrätysravinneyhteistyön Algol Chemicalsin kanssa. Hanke jatkuu laitoksen laajentamisella ja biokaasun nesteytyslaitosinvestoinnilla ja se on määrä saada valmiiksi vuoden 2019 loppupuolella. Sopimuskausi Turun seudun puhdistamon kanssa on voimassa vuoteen 2028 asti.
Gasum ja metsäyhtiö Stora Enso allekirjoittivat sopimuksen syksyllä 2018 biokaasulaitoksen rakentamisesta Stora Enson Nymöllan paperitehtaalle. Laitos muuttaa tehtaan jätevedet uusiutuvaksi energiaksi ja sen odotetaan tuottavan 75-90 GWh nesteytettyä biokaasua vuodessa. Määrä vastaa 200 kaukoliikenteen kuorma-auton vuosittaista polttoainetarvetta Ruotsissa. Laitoksen käyttöönoton arvioidaan tapahtuvan vuoden 2020 aikana.
Gasum ja Metsä Tissue Oyj solmivat sopimuksen nesteytetyn maakaasun (LNG) toimittamisesta Mäntän pehmopaperitehtaalle tuotannon prosesseihin. Mäntän pehmopaperitehdas käyttää jatkossa LNG:tä paperin kuivausprosessissa korvaamaan nestekaasun käytön. Polttoaineen vaihtaminen nestekaasusta LNG:hen parantaa kilpailukykyä ja vähentää yhtiön hiilidioksidipäästöjä. LNG toimitetaan Mäntän tehtaalle säiliöautolla Gasumin Porin LNG-terminaalista. Käyttökohteessa LNG höyrystetään takaisin kaasumaiseen muotoon ennen käyttöä.
Gasum on Energiateollisuuden (ET) jäsen , Suomen Kaasuyhdistys ry:n sekä Finbio ry:n jäsen. Gasumilla on paikka myös Energiafoorumissa sekä Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) energiavaliokunnassa. Tämän lisäksi Gasum on mukana monien kansainvälisten energia- ja kaasualan järjestöjen toiminnassa (Eurogas, European Network of Transmission System Operators for Gas (ENTSOG), Gas Infrastructure Europe (GIE), International Gas Union (IGU), European Gas Research Group (GERG) ja European Pipeline Research Group (EPRG)).
Gasumin historia ulottuu kaupunkikaasun tuloon Suomeen vuotena 1860, jolloin ensimmäiset kaasulyhdyt syttyivät Helsingin Itä-Heikinkadulle (nykyisin Mannerheimintie). Vuonna 1974 ensimmäinen maakaasuputki Neuvostoliitosta Itä-Suomeen avattiin. Kaasun jakelusta vastasi Neste Oy (myöhemmin Fortum).Kaasuverkosto laajeni Pirkanmaalle ja pääkaupunkiseudulle vuonna 1986. Kaupunkikaasu Helsingissä vaihdettiin maakaasuun 1991–1994. Fortumin maakaasutoiminnont siirtyivät perustetulle uudelle yhtiölle, Gasumille. Gaspromista tuli osakas 25 % osuudella vuonna 1994.
Maakaasubussit aloittivat liikennöinnin Helsingissä vuonna 1996. Ensimmäinen julkinen kaasutankkausasema otettiin käyttöön Helsingin Malmilla vuonna 2005. Huhtikuussa 2011 Gasum Tekniikka Oy aloitti toimintansa. Konsernin kunnossapito noin 100 henkilöä siirtyivät vanhoina työntekijöinä uuteen yhtiöön. Syyskuussa 2011 Gasum alkoi tarjota kotimaista, uusiutuvaa ja ympäristöystävällistä biokaasua liikennekäyttöön. Gasum alkoi suunnitella yhdessä Helsingin Energian ja metsäteollisuusyhtiö Metsä-Botnian kanssa biokaasua tuottavan biojalostamon rakentamista Joutsenoon.
Marraskuussa 2011 Gasum teki sopimuksen HSY:n kanssa Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamon tuottaman biokaasun jatkojalostamisesta ja syöttämisestä kaasuverkkoon vuoden 2012 aikana. Joulukuussa 2011 Gasum ja Liettuan johtava kaasuyhtiö Lietuvos Dujos solmivat yhteistyösopimuksen kaasupörssitoiminnan käynnistämiseksi Liettuassa. Tämän lisäksi Gasum ja Viron johtava kaasuyhtiö AS Eesti Gaas solmivat yhteistyösopimuksen, jonka tavoitteena on yhteisomisteisen maakaasupörssin perustaminen Viron kaasumarkkinoille.
Huhtikuussa 2014 Gasum aloitti ensimmäisen LNG-terminaalin rakentamisurakan Porissa Tahkoluodossa. Porin 30 000 kuutiometrin kokoinen terminaali parantaa LNG:n saatavuutta Suomessa sekä vähentää päästöjä. Yhtiön tavoitteena on rakentaa Porin terminaalin ympärille tehokas autolastauksiin pohjautuva nesteytetyn maakaasunjakelun logistiikkaketju. Terminaali valmistui elokuussa 2016. Marraskuussa 2014 Fortum (31 %) ja E.ON (20 %) myivät osuutensa Suomen valtiolle Helmikuussa 2017 Gasum ilmoitti luopuvansa lämpöliiketoiminnasta ja maakaasun vähittäismyynnistä Auris Kaasunjakelu Oy:n alueella.