Höyrypuhdistus
Höyrypuhdistus eli höyrypesu tarkoittaa höyryn avulla puhdistamista. Höyry tuotetaan höyrygeneraattorilla tai höyrynkehittimellä ("höyrypesuri" tai "höyrypuhdistin"). Höyrypuhdistuksessa höyry toimii puhdistavana tekijänä, joten kemiallisia pesuaineita ei välttämättä tarvita.
Veden kiehumispiste on määritelmän mukaan 100 °C eli 373,15 kelviniä (ilmanpaine 1 bar). Veden kiehumispiste nousee, kun ulkoinen paine kasvaa. Puhdistukseen tarkoitettujen höyrygeneraattorien höyry kehitetään painekattilassa, jolloin saatua höyryä kutsutaan kuivahöyryksi (). Kuivahöyry on lämpötilaltaan kuumempaa kuin 100 celsiusastetta.
Höyry on kaasu, ja se muodostuu höyrykattilan yläosassa olevaan tyhjään tilaan. Alaosa on täynnä vettä. Mikäli tyhjää tilaa on vähän, niin höyry loppuu nopeasti.
Uusimmat höyrypesurit ovat jatkuvakäyttöisiä, jolloin veden lisääminen painekattilaan tapahtuu automaattisesti. Joissakin laitteissa on integroitu märkäimuri (uudistunut painehuuhtelulaite), jolla irtoava lika voidaan imeä erilliseen säiliöön. Imu-ominaisuutta tarvitaan etenkin tekstiilejä pestessä ja puhdistettaessa.
Höyrypuhdistuslaitteen höyry tulee ulos siihen liitetystä 3–12-metrisestä letkusta. Konetta ohjataan yleensä letkun päässä olevasta kahvasta, jolla voidaan säätää höyryn painetta, höyryntuloa sekä myös erillistä ylikuumennetun veden huuhtelutoimintoa. Kahvaan voidaan kiinnittää erilaisia välineitä, kuten lastoja, erityyppisiä harjoja tai purukumin poistoväline. Joissakin laitteissa voidaan puhdistusta tehostaa puhdistusaineella, joka levitetään puhdistettavalle pinnalle painamalla kahvassa olevaa kytkintä. Tätä toimintoa voidaan käyttää esimerkiksi likaisten tekstiilien puhdistuksessa.
Höyrynpaineen tulisi olla vakio ja noin 6–12 baaria, jotta puhdistus olisi tehokasta. Monissa laitteissa on ns. höyryreservi, joka mahdollistaa jatkuvan korkean lämpötilan sekä tarvittavan paineen, esimerkiksi höyrytettäessä monta tuntia yhtäjaksoisesti.
Höyrypuhdistus irrottaa lian materiaalien huokosista, jolloin saadaan syväpuhdas tuote. Homeiden, levien ja bakteerien tuhoaminen höyryn avulla on tehokkain tapa peruskorjata esimerkiksi märkätiloja. Höyrypesulla saadaan muun muassa levä poistettua materiaalin huokosista ja puhdistusten aikaväli saadaan huomattavasti pidemmäksi.
Höyrypesuriin on mahdollisuus liittää höyrymoppi. Moppikehyksessä käytettävän moppikankaan tulisi kestää kuumuutta. Tällainen on esimerkiksi erikoisvalmisteinen mikrokuitumoppi. Laitteella työskennellään kuten perinteisellä mopilla, mutta ilman puhdistusaineita. Tämä on tehokas tapa mopata lattioita, seiniä ja kattoja.
Höyrypuhdistus on ympäristöystävällinen tapa huoltaa rakennuksia ja ympäristöä. Resursseja säästyy, kun ei tarvitse käyttää puhdistusaineita.
Kaikkein tärkein huoltotoimenpide kaikissa höyrypesureissa on kalkinpoisto. Jotta kalkkisaostuma irtoaa, on tärkeää, että kalkinpoistoreikä on riittävän suuri. Kone menettää helposti tehonsa ja rikkoutuu nopeasti, jos käytettävä vesi on kalkkipitoista eikä kalkkia poisteta riittävän usein. Laitteiden pienet putket ja mekanismit menevät tukkoon kalkkikivestä. Tällöin voidaan joutua vaihtamaan koneen sisällä olevia komponentteja ja pumppuja. Kalkkikertymät johtavat höyrymäärän vähenemiseen.
Mikäli kone on kylmä eikä sitä ole kytketty pistorasiaan, puhutaan alkulämmitysajasta (aika, joka menee siihen, että kone on toimintavalmis). Alkulämmitysaika vaihtelee höyrykattilan suuruudesta sekä lämmitystehosta riippuen. Pienet kattilat lämpenevät nopeammin kuin suuret, mutta pienissä kattiloissa ei voida tuottaa suuria määriä höyryjä: jo 10 sekunnin höyryttäminen saa paineen laskemaan, minkä jälkeen on odotettava, että kattila tuottaa lisää höyryä. Alkulämmitystä tärkeämpi asia on kuitenkin paineen palautusaika.
Paineen riittävyys ja suuruus on tärkeää, jotta höyry poistaisi huokosissa olevan lian. Erityisen tärkeää tämä on desinfioivassa höyrypesussa. Paineen puute onkin syy siihen, että höyrypesu ei tuota haluttua lopputulosta tai että prosessi on hidas, jolloin höyrypuhdistus koetaan tehottomaksi.