Keskusta (Jyväskylä)
Keskusta on Jyväskylän vanhin ja keskeisin kaupunginosa. Se rajoittuu kaakossa Jyväsjärveen ja rautatiehen, koillisessa Tourujokeen, luoteessa Harjun puistoalueeseen ja lounaassa Jyväskylän yliopiston alueeseen.
Jyväskylän ydinkeskusta on enimmäkseen ruutukaava-aluetta, jossa neljä pitkää katua (Hannikaisenkatu, Vapaudenkatu, Kauppakatu ja Yliopistonkatu) kulkee lounaasta koilliseen, seitsemän lyhyempää luoteesta kaakkoon. Koillinen osa keskustaa on katuverkoltaan epäsäännöllisempää. Ydinkeskustan neljän mainitun pitkittäiskadun suuntaisena kulkee Hannikaisenkadun vieressä myös rautatie ja sen toisella puolella, osittain Jyväsjärven rantaa pitkin, valtatie 9 Rantaväylä-nimisenä ohikulkutienä. Keskustassa on suuri määrä palveluita ja kauppoja. Keskusta on vilkasliikenteinen, mutta Kauppakadun koillisosa ja sen leikkaava osa Asemakatua ovat kävelykatuja. Kävelykatualuetta on suunniteltu laajennettavaksi Väinönkadulle. Jyväskylän tori sijaitsee keskustan rajalla Yliopistonkadun varrella. Keskustassa sijaitsee myös Jyväskylän matkakeskus, josta löytyvät rautatieasema sekä linja-autoasema. Molemmat ovat hyvin tärkeitä Keski-Suomen liikenteen kannalta.
MTV3:n selvityksen (2009) mukaan Jyväskylän keskusta on koko Suomen toiseksi väkivaltaisin kaupunginosa.
Jyväskylän ydinkeskusta sijaitsee Jyväskylän keskustassa rautatieaseman vieressä. Ydinkeskustaan ovat sijoittuneet kaikki Jyväskylän kauppakeskukset Keljon kauppakeskusta sekä kauppakeskus Seppää lukuun ottamatta. Kauppakeskukset Forum, Torikeskus ja Jyväskeskus sekä Suomen kolmanneksi suurin tavaratalo Jyväskylän Sokos sijaitsevat ydinkeskustan keskusaukion Kompassin ympärillä. Kauppakeskukset Kolmikulma ja Kauppakulma sijaitsevat muutaman kymmenen metrin päässä Kompassilta. Ydinkeskustan pääkatu on Kauppakatu, joka on kävelykatu Kilpisenkadun ja Kauppakadun risteyksestä aina Aren aukiolle asti. Kirkkopuistossa sijaitsee Kaupunginkirkko ja sen edessä kaupungintalo ja Jyväskylän kaupunginteatteri. Kauppakadun poikki kulkevan Asemakadun päässä on Jyväskylän Lyseon lukio.
Kun Jyväskylän kaupunki perustettiin vuonna 1837, sen asemakaava-alue käsitti vain ruutukaava-alueen, joka muodostaa nykyään pääosan Jyväskylän ydinkeskustaa. Asemakaavan laati C. L. Engel. Kauppakatu on Jyväskylän ainoa katu, jolla on ollut sama nimi kaupungin perustamisesta asti. Niinpä nykyinen Yliopistonkatu oli Stakettikatu ja Hannikaisenkatu Rantakatu. Läpikulkuliikenne kulki Kauppakadun kautta, ja siitä tuli hyvin pian kaupungin merkittävin liikekatu. Talot olivat empiretyylisiä puutaloja. Useimmissa kortteleissa oli kahdeksan tonttia ja korttelin läpi kulkeva lehtipuuvyöhyke, palokuja. Keskimmäisessä korttelissa, nykyisen Kirkkopuiston kohdalla oli tori. Korttelien lisäksi alueen kummassakin päässä oli pienempiä tontteja.
Vuonna 1863 rakennettiin asemakaava-alueen länsipuolelle Jyväskylän seminaarin rakennukset – nykyisen Jyväskylän yliopiston vanhimmat rakennukset.
Kirkko, joka oli rakennettu 1700-luvulla, sijaitsi nykyisen Cygnaeuksenpuiston kohdalla. Alusta asti suunniteltiin, että uusi kirkko rakennettaisiin torin keskelle. Tämä toteutuikin, ja kun vanha kirkko purettiin vuonna 1888, sen paikalle rakennettiin puisto. Ruutukaava alkoi eristyä rannasta, kun sen ja rannan väliin rakennettiin rautatie.
Viimeinen vapaa tontti Jyväskylän ensimmäiseltä asemakaava-alueelta myytiin vuonna 1862. Toisin kuin monissa muissa Suomen kaupungeissa samoihin aikoihin, Jyväskylässä ei laajennettu kaavaa heti tonttien loppumisen jälkeen. Tämä sai kaupunkialueen asukastiheyden kasvamaan huomattavasti. Viimein vuonna 1899 vahvistettiin ensimmäinen asemakaavanlaajennus. Se oli yksinkertainen ruutukaavan jatke, mutta ruutuasemakaavoitus oli tuolloin menossa pois muodista, joten kaavaa kritisoitiin. Tämä sai kaupungin lopettamaan tonttien myynnin kokonaan vuonna 1907. Ensimmäisestä laajennuksesta ehdittiin toteuttaa sen takia vain pieni osa. Vuonna 1910 astui voimaan uusi asemakaavanlaajennus, joka perustui toisenlaisiin periaatteisiin, epäsäännölliseen keskiaikaisten kaupunkien katuverkkoja muistuttavaan katuverkkoon, jollainen oli tulossa muotiin. Tuohon kaavaan sisältyi jo koko nykyinen Jyväskylän keskusta. Uudet kadut nimettiin enimmäkseen Kalevalan hahmojen mukaan ajan kansallisromanttisen tyylin mukaisesti. Tori siirrettiin nykyiselle paikalleen, ja siihenastisesta torista tuli Kirkkopuisto. Keskustan koillisen laajennuksen pääväyläksi tuli Puistokatu, joka tuli siihenastisen Laukaaseen menevän maantien tilalle. Vuoden 1899 asemakaavan toteutuessa Laukaantie olisi jätetty kaavan alle.
Vuonna 1910 Jyväskylässä oli vain 3000 asukasta, lähes kaikki nykyisen Jyväskylän keskustan alueella. Jussi Jäppisen mukaan asukkaita olisi voinut olla jo ainakin 5000, jos tonttipolitiikka olisi ollut toisenlaista.
Ruutukaavan reunalla sijaitsevalle Harjulle eli Syrjänharjulle rakennettiin Neron portaat. Harjulle tuli myös Vesilinna ja urheilukenttä. Vuonna 1946 ehdotettiin sangen suurta muutosta: Harju olisi poistettu ja sen hiekat heitetty Jyväsjärven Korkeakoskenlahden täytteeksi. Niin olisi saatu tasaista rakennusmaata ruutukaavan kummallekin puolelle, mutta kovin paljon kannatusta ehdotus ei saanut.
Sotien jälkeen lähes kaikki Jyväskylän keskustan puutalot purettiin ja tilalle rakennettiin kerrostaloja. Satama siirtyi keskustan rannasta Lutakkoon. 1990-luvulla ranta siirtyi yhä kauemmas ruutukaavan reunasta, kun rakennettiin Rantaväylä. Rantaväylä helpotti läpikulkuliikennettä, mutta monien mielestä se huononsi Jyväskylän kaupunkikuvaa huomattavasti. Kauppakatu oli pitkään joukkoliikennekatuna, mutta sen koillisosa muutettiin kävelykaduksi vuonna 1995. 2000-luvun alussa vanha rautatieasema jäi pois käytöstä, kun rakennettiin matkakeskus.