Hiusten väri
Ihmisten hiusten väri määräytyy lähinnä geneettisesti. Myös ympäristö ja hiusten käsittely voivat vaikuttaa väriin, esimerkiksi auringonpaiste voi vaalentaa hiuksia, ja varsinkin nykyisin monilla on tapana värjätä hiuksiaan. Eri ikävaiheissa hiusten väri voi vaihdella. Nuorilla on usein vaaleammat hiukset kuin aikuisilla, ja vanhusten hiukset voivat alkaa harmaantua.
Maailmalla yleisin hiusten väri on tumma. Tummat tai tummanruskeat hiukset ovat yleisimmät myös Euroopassa. Hiukset voivat olla myös vaaleat tai jotain vaalean ja tumman väliltä. Vaaleat hiukset voivat olla rusehtavat, harmahtavat, kellertävät tai punertavat. Vaaleimmillaan hiukset ovat lähes valkoiset. On myös voimakkaan punaisia hiuksia.
Valtaosa maailman vaalea- ja punahiuksisista on eurooppalaisia tai eurooppalaisperäisiä, tosin myös Euroopan ulkopuolelta peräisin olevilla euripideillä esiintyy vaaleita ja punaisia hiuksia. Muiden kuin euripidien keskuudessa vaaleat hiukset ovat harvinaiset, ja tällöinkin kyseessä on yleensä albinismi, joka on häiriö geneettisen ilmiasun toteutumisessa. Poikkeuksena tähän ovat Australian aboriginaalit, joilla varsinkin lapsuusiässä voi esiintyä punertavia hiuksia.
Vaaleahiuksisuus johtuu alhaisesta tumman melaniini-pigmentin ja korkeasta vaalean pigmentin määrästä. Näiden perinnöllisten tekijöiden määrästä ja suhteesta riippuen väri vaihtelee kussakin tapauksessa useimmiten vaaleankeltaisen, jopa valkoisen eri sävyistä aina oranssiin, punertavaan tai kullan värin suuntaiseen sävyyn. Vaaleahiuksisuutta ei tule sekoittaa albinismiin, joka on resessiivisten geenien aiheuttama mutaatio, joka estää melaniinin tuotannon.
Punahiuksisuutta pidetään joko vaaleahiuksisten alatyyppinä tai omana tyyppinään. Punaiset hiukset aiheutuvat eri geeneistä kuin vaaleat hiukset, mutta jotta hiusten väri olisi voimakkaan punainen, täytyy ihmisellä olla sekä vaaleiden että punaisten hiusten geenejä. Tummissa hiuksissa punainen pigmentti ei niin helposti näy.
Vaaleahiuksista ihmistä on suomessa perinteisesti kutsuttu vaaleaveriköksi. Vastaavasti ruskeahiuksista tai tummahiuksista on kutsuttu tummaveriköksi, ja tumman ja vaalean välimaastossa olevia ristiverisiksi. Punahiuksista on kutsuttu punaveriseksi. Niinkin erilaiset asiat kuin hiukset ja veri on tässä nimityskäytännössä samaistettu. Ilmeisesti ihmisen joidenkin ominaisuuksien on ajateltu olevan pohjimmiltaan veressä. Siniverinen tarkoittaa aatelista, mutta ei viittaa hiusten väriin. Luultavimmin sillä on tarkoitettu ulkotöitä tekemättömien aatelisten kalvakan ihon läpi kuultavia sinertäviä verisuonia.
Vaaleahiuksista on myös kutsuttu yksinkertaisesti vaaleaksi tai valkeaksi, punahiuksista punaiseksi ja tummanruskeahiuksista tai tummahiuksista mustaksi. Karjalankieliset ovat sanoneet punapäitä ruskeiksi, sillä karjalan kielessä "ruskie" tarkoittaa punaista. Karjalaisen kansanlaulun sanat "ruskie neitsyt, valkie neitsyt" tarkoittavatkin punapäistä ja vaaleaa tyttöä.
On myös puhuttu päistä: valkeapää on vaaleahiuksinen, mustapää tummahiuksinen ja punapää punahiuksinen. Nimitys punapää viittaa yhä punaisiin hiuksiin. Valkeapää ja Mustapää ovat yhä käytössä sukuniminä, ne viittaavat suvun jonkun kantavanhemman hiusten väriin.
Länsi- ja Pohjois-Euroopassa esiintyviä punaisia hiuksia on joskus pidetty noituuden merkkinä, mikä on saattanut johtua maailman punahiuksisimpiin kuuluviin irlantilaisiin kohdistuneista epäluuloista.
Joissakin kansantarinoissa mainitaan henkilöiden hiusten väri. Yleensä hiusten väri mainitaan vain tyyliseikkana tai runomitan vuoksi, eikä sillä ole juuri merkitystä. Joidenkin taruhenkilöiden hiusten väri taas on merkittävä piirre. Esimerkiksi kauniit neidot kuvataan usein vaaleiksi – Pohjolan tyttäret jopa niin vaaleiksi koko hipiältään, että ihon läpi näkyy luu ja luun läpi luuydin. Mahdollisesti oikeastikin elänyt, tarujen muistama sankari Musta-Nykyri taas on saanut nimensä paitsi tummista hiuksistaan, myös ihonsa merkillisestä, tummasta vivahteesta, josta on osattu kertoa vielä vuosisatojen päästäkin.