Huonekasvi
Huonekasvi on kasvi, jota kasvatetaan sisätiloissa ruukussa. Huonekasveja pidetään usein asuinhuoneistoissa ja toimistoissa koristeina ja puhdistamassa sisäilmaa. Huonekasveja voi ostaa esimerkiksi kukkakaupoista, tavarataloista ja toreilta.
Lasi-ikkunoiden yleistyminen ja hormiuunien kehittyminen loivat mahdollisuuden kasvattaa kasveja sisällä. Vielä 1775–1810 kasveja ei käytetty asuinhuoneissa lainkaan. Vuosien 1810–1830 empiretyyli toi kukat kartanoiden ikkunoille ja kuisteille, silloin kasvatettavia kukkia oli muun muassa myrtti ("Myrtus communis"), ruusut ("Rosa"-lajikkeet), tulppaanit ("Tulipa") ja hyasintti ("Hyacinthus orientalis").
1800-luvulla kasvivalikoima laajeni entisestään biedermeieraikaan ja huonekasveista pääsivät nauttimaan myös varakkaat porvarit kaupunkiasunnoissaan. Vuosisadan vaihteessa myös tavallinen kansa pääsi kasvattamaan kasveja, kuten pelargoneja ("Pelargonium") ja verenpisaroita ("Fuchsia").
1920-luvulla kasvit eivät olleet erityisesti suosiossa. 1990-luvulla huonekasvit kasvattivat nopeasti suosiotaan harrastuksena ja tärkeänä osana arkielämää. Sanotaankin, että nykyisin eletään kasviharrastajien kulta-aikaa. Yhteydet kaukaisiin maihin ovat nopeat ja hyvät ja nykyään suomalaisista kukkakaupoista löytyykin mitä moninaisin kirjo erilaisia sekä tavallisia että eksoottisia kasveja.
Sisällä kasvatettavat kasvit jaetaan yleensä kukkiviin kasveihin ja viherkasveihin. Ne voidaan jakaa myös tarkemmin jaoteltuna viiteen eri ryhmään niiden ominaisuuksien perusteella.
Huonekasveja käytetään nykyään tärkeänä osana sisustusta, kuuluvathan kasvit jo luonnollisena osana monien sisustusarkkitehtien suunnitelmiinkin. Kasveilla sisustaminen on lisääntynyt koko ajan ja niiden käyttö on monipuolistunut. Kasveja on totuttu näkemään melkein kaikkialla, kuten laitoksissa, kouluissa, työpaikoilla ja sairaaloissa. Tutkimustieto kasvien ominaisuuksista on parantunut ja se lisää huonekasvien suosiota. Tiedetään, että kasvit poistavat stressiä ja puhdistavat ilmasta epäpuhtauksia. Huonekasvit ovat sisustuksessa erittäin monikäyttöisiä ja niistä riittää lukuisia vaihtoehtoja eri tyylisuuntauksiin.
Koti koristellaan usein kauden kasveilla vuodenaikojen mukaan. Keväällä myynnissä oleva kevätesikko ("Primula veris") viestii monille keväästä ja kesän odotuksesta. Jouluksi myyntiin tulee lukuisia värimuunnelmia joulutähdestä ("Euphorbia pulcherrima") ja Jaloritarinkukka ("Hipeastrum x hortorum"), jota kutsutaan amaryllikseksi tai jouluamaryllikseksi, on monelle ehdoton joulukukka.
Kasvit ja yleensäkin lähes kaikki elävä koetaan rentouttavana ja virkistävänä, etenkin vihreä väri koetaan rentouttavaksi ja turvalliseksi. Se saa ihmiset tuntemaan itsensä turvatuiksi ja suojassa oleviksi. On tutkittu, että kasvit työpaikoilla parantavat työntekijöiden viihtyvyyttä, positiivista ilmapiiriä sekä työtehoa. Kasveilla on suora vaikutus ihmisen hyvinvointiin. NASA on tutkinut laajalti kasvien kykyä puhdistaa rakennusten sisäilmaa ja on todettu, että huonekasvit kykenevät poistamaan ilman epäpuhtauksia tehokkaasti kasvista riippuen.
Jotta huonekasvit menestyisivät ja viihtyisivät, niiden hoidossa tulee huomioida muutama seikka.
Kasvit tarvitsevat riittävästi valoa, oikeassa suhteessa.
Johtuen kasvien alkuperästä monet kasvit vaativat kosteamman ilman kuin mitä nykyinen keskuslämmitys voi tarjota. Ilmankosteutta voi lisätä sumuttamalla kasveja.
Useimmat huonekasvit viihtyvät normaalissa huoneenlämmössä, mutta on myös sellaisia, jotka viihtyvät talven paremmin viileässä.
Kastelu riippuu paljon kasvin omasta vedentarpeesta sekä ruukun koosta. Jotkin kasvit eivät siedä kuivumista ollenkaan, jotkut taas eivät jatkuvaa kosteutta. Kasveja lannoitetaan pääasiassa kasvukaudella eli keväästä syksyyn, ja talven ne lepäävät.