YouTube
YouTube on Googlen omistama Internetissä toimiva videopalvelu. Käyttäjät voivat lisätä sivustolle omia videoitaan, sekä katsoa ja kommentoida muiden käyttäjien videoita. Sivuston perusti 14. helmikuuta 2005 kolme PayPalin työntekijää: Chad Hurley, Steve Chen ja Jawed Karim. YouTuben pääkonttori sijaitsee San Brunossa, Kaliforniassa ja sen toimitusjohtajana on toiminut Susan Wojcicki helmikuusta 2014 lähtien.
YouTube on Internetin suosituin suoratoistovideopalvelu. YouTubeen ladataan joka minuutti 100 tuntia videosisältöä, eli yhdessä vuorokaudessa sisältöä ladataan yli 16 vuoden edestä. Päivittäin palvelussa katsotaan yli neljä miljardia videota ja kuukaudessa YouTubessa käy yli miljardi erillistä käyttäjää. Suomessa YouTube on toiseksi suosituin verkkosivusto.
YouTuben videoiden formaattina käytetään vapaata VP9-pakkausta, joka tukee Ultra HD -kuvanlaatua 60 kuvan kuvataajuudella. HTML5-soitin on ollut testikäytössä vuodesta 2010 lähtien ja "YouTuben Engineering and Developers Blogissa" ilmoitettiin HTML5-soittimen siirtyneen sivuston oletusvaihtoehtoksi videoita katseltaessa 27. tammikuuta 2015.
YouTubeen voi ladata mm. WMV-, AVI-, MOV- ja MPEG-muotoisia tiedostoja YouTuben automaattisesti muokattavaksi. Perusasetuksin YouTube esittää videon tarkkuudella 320 vaakapistettä × 240 pystypistettä. Ääniraita muokataan muotoon MP3, ja sen näytteenottotaajuus on 22 050 Hz yksikanavaisena eli monofonisena. Yleisesti ottaen on suositeltavaa, että videoleike ladataan YouTubeen tästä syystä 4:3-kuvasuhteella 480 × 360 -tarkkuudella tai 16:9 kuvasuhteella 1 280 × 720 -tarkkuudella, mikä on puolitäysiteräväpiirtotarkkuus. Kuvan koodekki on h.264, joko MPEG-2- tai MPEG-4 -tiedostoin. Suositeltava äänimuoto on MP3 ja AAC 44 100 Hz:n näytteenottotaajuudella kaksikanavaisena eli stereofonisena. Vuonna 2009 Peter Bradshaw ilmoitti YouTuben lisäävän tuen 3D-videoille. Toukokuussa 2011 sivuston tukema HTML5-videosoitin mahdollisti 3D-videoiden toiston käyttämällä Nvidia 3D Visionia. Heinäkuussa 2010 YouTube alkoi tukea myös 4K (4 096 × 2 304) videoita. Marraskuusta 2014 lähtien on ollut mahdollista tallentaa videoita myös 48, 50 ja 60 kuvan kuvataajuudella.
Google ilmoitti 9. lokakuuta 2006 ostavansa YouTuben noin 1,3 miljardilla eurolla. Palvelu ei ollut ennen ostoa yltänyt voitollisiin tuloksiin ja Google joutui kaupanteon yhteydessä maksamaan 15 miljoonaa dollaria yhtiön velkoja.
YouTube on pyrkinyt lisäämään tarjontaansa enemmän voittoa tuottavia mainoksia ja uusia ominaisuuksia. Vuonna 2008 palvelussa mahdollistui pitkien elokuvien esittäminen. Aikaisemmin elokuvat joutui tallentamaan noin yhdeksän minuutin pituisissa osissa. YouTube on parantanut myös kuvan laatua tarjoten mahdollisuuden HD-tasoiseen tallentamiseen.
Google ilmoitti maaliskuussa 2010, että se aikoo tekstittää kaikki palvelun kymmenet miljoonat englanninkieliset videot. Tekstityksessä käytetään puheentunnistusteknologiaa. Tekstitysten ansiosta videot on helpompi luokitella sisällön perusteella.
YouTuben ensimmäinen video ”Me at the zoo” ladattiin sivustolle 23. huhtikuuta 2005.
Tiettävästi ensimmäinen suomalainen video "Miika ja trampoliini" ladattiin palveluun 8. heinäkuuta 2005.
Vuosina 2007 ja 2008 YouTube palkitsi ”YouTube Awards” -tapahtumassa parhaat videonsa, joista käyttäjät saivat äänestää.
Huhtikuussa 2009 Carnegie Hallissa New Yorkissa järjestettiin tilaisuus, jossa esiintyi YouTube-sivuston kautta koottu orkesteri. Orkesteriin oli koottu 90 soittajaa 30 eri maasta.
YouTube on vuodesta 2008 lähtien muistanut hauskuuttaa käyttäjiään erilaisilla aprillipiloilla.
Avoimuudesta johtuen YouTubea käytetään monenlaisten epäkohtien osoittamiseen ja yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen. Siellä on käsitelty myös ongelmia, kuten kouluampumisia. Suomesta Pekka Eric Auvinen ja Matti Juhani Saari olivat luoneet itselleen tilin YouTubeen. Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien jälkeen Suomen viranomaiset saivat poistatetuksi asiaa koskevaa aineistoa, jota kuitenkin muut tiedotusvälineet julkaisivat ja joista liikkui aineistoa muualla verkossa.
Yhdysvalloissa presidentinvaalissa on uskottu, että YouTube on muuttanut perusteellisesti kampanjointia. Yksi ytimekäs YouTube-video voi saada helposti miljoonia katsojia.
Jotkin maat tai laitokset ovat estäneet pääsyn YouTubeen. Syynä on ollut loukkaavaksi koettu materiaali, jota YouTubesta voi katsoa. Esimerkiksi Thaimaa esti sivustolle pääsyn, koska palvelussa oli 44 sekunnin mittainen video, jonka katsottiin loukkaavan maan kuningasta. Pakistanissa meneteltiin samalla tavalla, syynä oli islamia loukkaava videomateriaali.
Yhdysvaltain asevoimien edustajat sulkivat 14. toukokuuta 2007 sotilailta pääsyn YouTubeen, Music Televisioniin ja MySpaceen. Edustajien mukaan nämä viihdeportaalit kuormittivat liikaa puolustusministeriön verkkoa. YouTuben pääjohtajan, Chad Hurleyn mukaan kyseessä saattaa olla jokin muu syy. Kielto nimittäin tuli voimaan vain muutama päivä sen jälkeen, kun Yhdysvaltain asevoimat avasi YouTubeen oman kanavansa Irakin sodan propagandalle.
YouTubea vastaan hyökättiin 21. toukokuuta 2009 lataamalla sinne lukuisia pornoa sisältäviä videoita. 4chanin järjestämä ”Porn Day” järjestettiin YouTuben poistettua sivustolta musiikkivideoita.
Toinen hyökkäys tapahtui 4. heinäkuuta 2010 hyödyntäen cross site scripting -haavoittuvaisuutta. Hyökkäyksen kohteena olivat lähinnä kanadalaisen teinitähti Justin Bieberin videot. YouTuben mukaan aukko korjattiin kahdessa tunnissa.
YouTubeen hyökättiin fyysisesti 3. huhtikuuta 2018 kun vuonna 1980 syntynyt Nasim Aghdam -niminen nainen tunkeutui San Brunossa Kaliforniassa sijaitsevaan YouTuben pääkonttoriin ja ampui käsiaseella haavoittaen kolmea ihmistä. Aghdam surmasi hyökkäyksen lopuksi itsensä.
Maaliskuussa 2017 Times julkaisi jutun, jonka mukaan brittihallituksen, yliopistojen, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja useiden yksityisten yritysten mainoksia esitetiin uusnatsiryhmien ja terroristiryhmiä tukevien videoiden yhteydessä.
YouTuben mainostuksen analysointi ja siitä tehdyt kohujutut levisivät myös Yhdysvaltoihin, jossa mainoksia väitettiin esitettävän kyseenalaisen ja rasistisen sisällön yhteydessä.
Kohun seurauksena yli 250 yritystä lopetti yhteistyönsä Googlen kanssa. YouTuben arvioitiin boikotoinnin seurauksena menettävän jopa 750 miljoonan dollarin mainostulot vuodessa.
Elokuussa 2017 YouTube alkoi käyttäjien ilmoituksesta piilottaa videoita, joissa on ”kiistanalaista sisältöä”, mutta jotka eivät suoranaisesti riko käyttösääntöjä. YouTuben säännöissä erikseen kielletään kokonaan vihaa lietsovat videot. Piilotetuissa videoissa voi olla sisältövaroitus, niiden yhteydessä ei näytetä mainoksia tai niitä ei voi kommentoida tai tykätä, eikä niille näytetä videoehdotuksia.
YouTube kieltää tekijänoikeudellisesti suojattujen videoiden tuomisen palveluun ilman tekijänoikeuksien haltijan lupaa. Tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin valvonnassa ja poistossa on kuitenkin ollut vaikeuksia. Vuonna 2008 jotkut televisioyhtiöt ilmoittivat luovuttaneensa lähes kokonaan tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin poistamisen tehtävän vaikeuden vuoksi. YouTube voi poistaa käyttäjien tunnuksia, jos nämä ovat tuoneet tekijänoikeuksia rikkovia videoita palveluun.
Toukokuussa 2007 uutisoitiin, että YouTube suhtautuu tekijänoikeuksiin vakavasti ja harkitsee ottavansa käyttöön sisällönsuodatuksen, jolla järjestelmä tunnistaisi tekijänoikeuksin suojatun materiaalin ja estäisi sen lataamisen.
YouTubella on sopimukset materiaalin jakelusta ainakin levy-yhtiöiden Universal, SonyBMG, Warner Music ja EMI kanssa. YouTube käyttää tekniikkaa, joka tunnistaa videossa soivan kappaleen ja tämän perusteella maksaa tekijänoikeuskorvaukset oikealle taholle.
Vuoden 2007 lopulla YouTube julkaisi "Content ID" -nimisen sisällöntunnistusjärjestelmän, jonka tarkoituksena on helpottaa tekijänoikeuksien haltijoiden taistelua piratismia vastaan. Työkalu tarkastaa sivustolle ladattavien videoiden profiileita tietokannassa olevaan tekijänoikeudelliseen materiaaliin. Se ilmoittaa tekijänoikeusrikkomuksista oikeuksien omistajille, jotta he voivat päättää, mitä kyseisille videolle tehdään. Tekijänoikeuksien haltija voi pyytää, että videon näkyminen estetään, tai videoon voidaan lisätä mainoksia, joiden tuotosta osa menee tekijänoikeuksien haltijalle. YouTuben mukaan yli 95 prosenttia valitsee jälkimmäisen vaihtoehdon. Levy-yhtiöiden mukaan järjestelmä ei kuitenkaan ole tarpeeksi tarkka.
Vuonna 2016 YouTube sanoi maksaneensa tekijänoikeuksien haltijoille vuodesta 2007 lähtien Content ID:n avulla yhteensä kaksi miljardia dollaria.
Sisällöntunnistusjärjestelmän julkaisun jälkeen on medioihin noussut esille monia virheellisiä automaattisia ilmoituksia tai väärin saatuja tekijänoikeuksia. Yhtenä esimerkkinä Content ID:n automaattisesti huomaama kissavideo, jossa kissan kehräys luokiteltiin tekijänoikeusrikkomukseksi.
Maaliskuussa 2007 yhdysvaltalainen televisioyhtiö Viacom haastoi YouTuben oikeuteen tekijänoikeusrikkomuksista ja vaati siltä miljardin dollarin korvauksia. Viacomin mukaan YouTubessa on lähes 160 000 heidän omistamaansa videoleikettä.
Oikeus määräsi heinäkuussa 2008 YouTuben luovuttamaan palvelun kaikkien käyttäjien IP-osoitteet, käyttäjätunnukset ja poistettujen videoiden tiedot Viacomille, jotta Viacom voisi osoittaa tekijänoikeudellisesti suojatun materiaalin olevan suositumpaa kuin amatöörimateriaalin. Yhteensä tietoja luovutettiin 12 teratavua.
Maaliskuussa 2014 yhtiöiden oikeustaistelu päättyi, kun osapuolet tulivat sovintoon. Sen sisällöstä ei kerrottu julkisuuteen.
Marraskuun 2017 lopulla Suomen tekijänoikeusjärjestö Teoston sekä Googlen välinen, kuukauden ajan kestänyt kiista johti musiikkia sisältäneiden YouTube-videoiden estämiseen Suomessa. Eston taakse joutui valtaosin suomalaisia kappaleita ja musiikkivideoita, mutta joukossa oli mukana runsaasti myös ulkomaalaisia vastaavia. Kiista aiheutui suomalaisten musiikintekijöiden valituksienteosta, joka johtui YouTubesta saaduista liian pienistä korvauksista. Esto koski vain ja ainoastaan Suomea. Myöhemmin samana päivänä Teoston senior manager Markus Kaarto ilmoitti, että väliaikainen sopimus oli saatu aikaiseksi ja että musiikki palaa suomalaisten saataville YouTubessa torstain 30.11. ja perjantain 1.12. aikana.