hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
ADI-arvo
ADI-arvolla () tarkoitetaan ravinnon kautta nautitun kemiallisen aineen ylintä hyväksyttävää päivittäistä saantia, joka ilmoitetaan milligrammoina henkilön painokiloa kohti vuorokaudessa. ADI ilmoittaa määrän, jonka ihminen voi päivässä syödä kyseistä ainetta ilman merkittäviä terveydellisiä haittavaikutuksia.
ADI-arvot perustuvat eläinkokeisiin, jolla pyritään varmistamaan lisäaineen turvallisuus. Aineiden turvallisuus arvioidaan kansainvälisissä riippumattomissa asiantuntijaryhmissä, joita ovat FAO/WHO:n alainen JECFA (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives) ja EU:n elintarvikealan tiedekomitea SCF (Scientific Committee on Food). Turvallisuus- ja saantitutkimusten perusteella komiteat asettavat joillekin lisäaineille ADI-arvon.
ADI-arvo voi ylittyä etenkin lapsilla, jotka eivät paina paljon. Varsinkin nitriitin saanti voi ylittyä lapsilla helposti. Nitriittiä käytetään lisäaineena makkaroissa ja lihavalmisteissa, joissa sen tarkoituksena on ehkäistä ruokamyrkytyksiä.
Bentsoehappo, jonka E-koodi on E 210. Bentsoehappoa käytetään mehuissa ja sen ADI-arvon on 5 mg/kg (milligrammaa/kilossa). Tässä tapauksessa kuusikymmentä kiloa (60 kg) painava henkilö voi syödä päivässä bentsoehappoa 300 mg. 20 kiloa painava lapsi vain 100 mg.
Eli:
Mehuihin bentsoehappoa laitetaan korkeintaan 200 mg/kg. 60-kiloinen ihminen voi näin ollen juoda mehua 1,5 kiloa päivässä, joka on noin 1,5 litraa ja 20 kiloa painava lapsi vain puoli litraa.
Eli:
Susanna Pöykiö
Susanna Kristiina Pöykiö (s. 22. helmikuuta 1982 Oulu) on suomalainen kilpauransa lopettanut taitoluistelija. Hän voitti hopeaa vuoden 2005 taitoluistelun EM-kisoissa ja on siten ensimmäinen suomalainen nainen, joka on päässyt mitaleille yksinluistelussa kansainvälisissä arvokisoissa. Helsingin EM-kilpailuissa 2009 hän sai Laura Lepistön ja Carolina Kostnerin jälkeen pronssia. Lisäksi hän on sijoittunut EM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 2007, kuudenneksi 2002 ja 2004, seitsemänneksi 2006 ja yhdeksänneksi 2003.
Taitoluistelun MM-kilpailuissa Pöykiö on sijoittunut kahdeksanneksi vuosina 2005 ja 2007, yhdeksänneksi 2006, 11:nneksi 2002, 12:nneksi 2004 ja 13:nneksi 2009. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli kolmastoista.
Pöykiö voitti pronssia vuoden 2001 junioreiden MM-kisoissa. Hän on voittanut Suomen mestaruuden aikuisten sarjassa vuosina 2000, 2002, 2005, 2006 ja 2007.
Susanna Pöykiön valmentajana toimii hänen sisarensa Heidi Pöykiö. Lisäksi hän käy ajoittain Kanadassa Kristiina Wegeliuksen valmennettavana.
Pöykiö ilmoitti lopettavansa huippu-urheilijan uransa maaliskuussa 2010. Hän ilmoitti viimeiseksi esiintymiskerrakseen 18.4.2010 Oulussa luisteltavan näytöksen.
Yliherkkyys
Yliherkkyys () on immunologisen järjestelmän ei-toivotusta reaktiosta johtuva epämiellyttävä ja haitallinen reaktio elimistön ulkopuolista, mutta sinänsä vaaratonta ainetta kohtaan. Yliherkkyysreaktiot voivat välittyä erilaisilla immunologisilla mekanismeilla. Tunnetuin yliherkkyyden muoto on allergia, mutta sen lisäksi yliherkkyysreaktioita tunnetaan useita muitakin tyyppejä.
Yliherkkyydellä voidaan viitata myös muihin kuin fysiologisiin reaktioihin. Näitä voivat olla esimerkiksi aistiyliherkkyydet, emotionaalinen yliherkkyys (tunneyliherkkyys) sekä psykomotorinen yliherkkyys.
Joutseno (sanomalehti)
Joutseno on Länsi-Savo-konserniin kuuluvan ESV-Paikallismedioiden julkaisema Joutsenossa kerran viikossa ilmestyvä paikallislehti. Sen levikki vuonna 2006 oli 3 630, ja 95 % sen tilaajista on joutsenolaisia. Joutseno-lehdellä oli 2006 kolme työntekijää, joista kaksi toimittajia. Lehdellä on myös toimiva toimitusneuvosto.
Ensimmäinen Joutseno-lehti ilmestyi vuonna 1966 Etelä-Saimaan kustantamana. Paikallinen Lions Club oli kuitenkin virinnyt jo pari vuotta aikaisemmin ajatellut paikallislehden perustamisesta. Lehden levikki alkoi kasvaa voimakkaasti, ja jo ensimmäisen julkaisuvuotensa aikana lehden tilauskanta oli 3 000 kappaletta. Parhaimmillaan lehden levikki oli 1990-luvun lopussa, jolloin lehteä tilasi noin 4 000 ihmistä. Vuoteen 2000 asti Joutseno-lehteä kustansi Etelä-Saimaan kustannus, kunnes lehti myytiin Kymen Lehtimedialle, joka myöhemmin muutti nimensä Sanoma Lehtimediaksi. Vuonna 2010 Sanoma myi paikallislehtensä Länsi-Savo-konsernille.
Lehden päätoimittajina ovat toimineet Heimo Hänninen (1966), Jorma Räsänen (1966–1974), Anja Okkonen (1974–1985), Heikki Räty (1985–2004) ja Mirja Pekkanen (2004-2016). Vuoden 2016 lokakuusta lehden päätoimittaja on ollut Liisa Hupli-Oinonen.
Asiakasohjelma
Asiakasohjelma (myös: pääteohjelma) on sovellus, joka on yleensä käyttöliittymä ihmisiä varten, ja jolla yleensä otetaan verkon yli yhteys palvelimeen ja näin käytetään palvelimella olevia palveluita etäkäyttönä. Aina tätä ei kuitenkaan tehdä verkon yli, vaan palvelin ja asiakasohjelma saattavat sijaita samalla koneella. Joskus voidaan tehdä asiakasohjelma, jota varsinaisen ajon aikana ei käytä ihminen, vaan toiminnot ovat ennalta suunniteltuja ja ihminen asettaa asetukset haluamallaan tavalla ennen ajoa. Tällaisia ovat esimerkiksi yrityskäytössä olevat virustentorjuntaohjelmat.
Pääteohjelmaksi voidaan sanoa myös pääte-emulaattoria, joka yleensä emuloi merkkipohjaista päätettä kuten VT100:aa.
Hammond Innes
Hammond Innes (15. heinäkuuta 1913 – 10. kesäkuuta 1998) oli englantilainen kirjailija, joka kirjoitti seikkailukirjoja, lastenkirjoja ja matkailukirjoja. Sota-aikana Innes palveli tykkimiehenä ilmatorjunnassa ja osallistui taisteluun Englannista. Hän kirjoitti näiden kokemustensa perusteella romaanin "Attack Alarm" (1941).
Innes avioitui vuonna 1937 Dorothy Langin kanssa. Avioliitto kesti Langin vuonna 1989 tapahtuneeseen kuolemaan asti. Innes itse kuoli Kerseyssä Suffolkissa 10. kesäkuuta 1998.
Innes sai Brittiläisen imperiumin ritarin arvon (CBE).
Artemis (satelliitti)
ARTEMIS on ESAn kokeellinen tietoliikennesatelliitti.
Artemis on eurooppalais-japanilainen satelliitti. Se laukaistiin 12. heinäkuuta 2001 Ariane 5 -kantoraketilla yhdessä brasilialaisen BSAT 2b -tietoliikennesatelliitin kanssa.
Sen rata on geosynkrooninen rata, jonne se nousi maaliskuussa 2003 satelliitin aseman säätelyyn tarkoitetuilla ionitrustereilla sen Ariane 5-kantoraketilla tehdyn laukaisun vain osittaisen onnistumisen takia. Täten sen toiminta-aika lyheni merkittävästi.
Satelliitti kokeilee myös optista tietoliikennettä lähettämällä laserilla dataa sen maa-asemalle Espanjaan ja vastaanottamalla SPOT-kaukokartoitussatelliitin dataa avaruudessa laser-linkillä.
Satelliitin maa-asema on Redussä, Belgiassa. Maa-aseman toteutuksessa VTT:llä ja Elektrobit-yhtiöllä oli merkittävä rooli.
Pollarilaisuus
Pollarilaisuus on Amerikassa vaikuttava lestadiolaissuunta. Ryhmä syntyi noin vuonna 1922 erkanemalla vanhoillislestadiolaisuudesta USA:ssa. Vetelistä Amerikkaan muuttanut John (Juho) Pollari (1865-1945) oli suunnan keskeinen saarnaaja, joka oli aiemmin toiminut Vetelissä äärimmäisevankelisten piireissä Pollarilaiset kutsuvatkin itseään myös "evankelisiksi". Ryhmä väheksyi syntiä, eikä halunnut että siitä nuhdeltaisiin. Myös ripin merkitystä vähäteltiin.
Pollarilaisuudesta erkani vuonna 1929 lamppalaisuus-niminen pieni ryhmä, ja vuonna 1940 koskelalaisuus-niminen pieni ryhmä, mutta nykyään näitä kahta ryhmää ei ole enää olemassa. Nykyään Yhdysvalloissa vaikuttaa neljä tai viisi pollarilaisuuden suuntaa.
Vuonna 1964 pollarilaisuudesta erkaantui kohtalaisen kokoinen ryhmä nimeltä auneslaiset. Tämän hajaannuksen jälkeen pollarilaisuuden pääsuuntaa alettiin kutsua myös riitinmattilaisuudeksi. Riitinmattilaisia oli hajaannuksen jälkeen ylivoimaisesti enemmän kuin auneslaisia, mutta vuoden 2012 arvioiden mukaan ne ovat suunnilleen saman suuruisia, koska vuoden 2001 jälkeen riitinmattilaisten määrä on romahtanut viidesosaan.
Vuonna 1978 auneslaisuudesta erkaantui pieni ryhmä nimeltä hankalaisuus (melvinites). Auneslaisuus on tuon hajaannuksen jälkeenkin yhä toiseksi suurin pollarilaisryhmä. Jo samana vuonna 1978 hankalaisuudesta erkani ryhmä nimeltä davidiitit (davidites). Professori Jouko Talosen arvion mukaan vuonna 2001 hankalaisia oli vähemmän kuin davidiitteja
Riitinmattilaisista erkani vuonna 1982 erittäin pieni ryhmä nimeltä ollanketolaisuus saarnaaja Elden Ollankedon johdolla, mutta ei ole varmaa onko ollanketolaisuutta enää olemassa nykyään.
Riitinmattilaisuus oli vuoden 2012 arvion mukaan viidenneksi suurin lestadiolaisuuden haara . Riitinmattilaisten määrä on on pysynyt varsin vakaana 2000-luvulla. Onpa paikoin rakennettu uusia suuria kirkkoja, kuten Duluthissa ja Minneapolin kaupungin pohjoispuolella. Riitinmattilaisia lienee tällä hetkellä 3000 - 4000 henkeä.
-Riitinmattilaisuus("pollarilaisuus") (IALC): Matt Reed. (Lehti: Newsletter) jäseniä 3000 - 4000
-Auneslaiset ("auneslaiset pollarilaiset"): Aunes Salmela. jäseniä 600
-Davidiitit ("davidites"): David Salmela. jäseniä 50 (vuoden 2001 arvio)
-Hankalaiset ("melvinites"): Melvin Hanka. jäseniä 25 (vuoden 2001 arvio)
-Ollanketolaiset: Elden Ollanketo. jäseniä 0-20 (kuollut ryhmä?)
-Koskelalaiset: John Koskela. kuollut ryhmä (0)
-Lamppalaiset: Isaac Lamppa. kuollut ryhmä (0)
Leskisläisyys
Leskisläisyys on Ruotsin vanhoillislestadiolaisuuden hajaannuksessa syntynyt ryhmä. Hajaannus tapahtui vuosina 1953-1954. Ryhmää kutsuttiin Ruotsissa Laestadinska Missionsförbundetiksi (tai Laestadianska Missionsstyrelse). Ryhmä oli pieni mutta julkaisi jonkin aikaa omaa A&O-lehteään. Yhdistys on lakannut toimimasta. Ryhmä on nimetty pappi Iivari Leskisen mukaan. Toinen ryhmän perustajista oli saarnaaja J. O. Axelsson. Leskisläiset antoivat pikkuesikoisten puhujien ja ei-lestadiolaisten pappien saarnata seuroissaan. Leskisläiset ryhtyivät yhteistyöhön Norjan Hans Nilssenin lestadiolaisryhmän kanssa ("nilsseniläisyys"), ja näin leskisläisyys sai kannattajia Ruotsin lisäksi myös Norjassa.
Vuonna 2001 ja myös vuonna 2012 professori Jouko Talonen oli ilmoittanut leskisläisten määräksi kysymysmerkin, mutta Talosen arvioiman suuruusjärjestyksen perusteella leskisläisten määrä lienee noin 50-200 henkilöä. Näin ollen leskisläisyys lienee ollut vuonna 2012 kahdenneksitoista suurin lestadiolaisryhmä maailmassa.
Leskisläisillä on ilmeisesti Piteåssa toimintaa edelleen.
Vuostimo
Vuostimo on kylä Kemijärven kaupungin ja Pelkosenniemen kunnan rajan tuntumassa lähellä Pyhätunturia.
Luettelo suomalaisista musiikkitapahtumista
Tämä on luettelo suomalaisista musiikkitapahtumista:
Tapani Tölli
Tapani Olavi Tölli (s. 13. kesäkuuta 1951 Sievi) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 2003. Vuosina 2010–2011 Tölli toimi hallinto- ja kuntaministerinä Kiviniemen hallituksessa.
Ennen valintaansa eduskuntaan Tölli työskenteli Tyrnävän kunnanjohtajana vuodesta 1991.
Tölli valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1977, minkä jälkeen hän työskenteli aktuaarina tullihallituksen ulkomaankauppaosastolla (1977–1984), erikoissuunnittelijana valtiokonttorin henkilöstöhallinto-osastolla (1984–1985) ja STK:n asiamiehenä (1985–1991). Tölli oli Tyrnävän kunnanjohtaja vuosina 1991–2013, mutta oli kansanedustajana ollessaan virkavapaalla.
Kansanedustajaksi Tölli valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 eduskuntavaaleissa, joissa hän sai 6 476 ääntä Oulun vaalipiirissä. Vuoden 2007 vaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle 8 458 äänellä. Vuoden 2011 vaaleissa Tölli oli vaalipiirinsä ääniharava 9 777 äänellä.
5. toukokuuta 2015 Tölli valittiin eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtajaksi. Edellisellä vaalikaudella hän oli jäsen perustuslakivaliokunnassa (2007–2010, 2011–2015) ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja turvallisuusjaostossa (puheenjohtaja 2011–2013, jäsen 2013–2015) sekä kunta- ja terveysjaostossa (2011–2015). Aiemmin Tölli on ollut hallintovaliokunnan jäsen (2003–2010) ja puheenjohtaja (2007–2010). Vuosina 2003–2007 Tölli istui sosiaali- ja terveysvaliokunnassa.
Elokuussa 2018 Tölli ilmoitti, ettei asetu enää ehdolle seuraavissa eduskuntavaaleissa.
Tölli on naimisissa ja hänellä on kuusi lasta. Sotilasarvoltaan Tölli on majuri.
Vakaumukseltaan Tölli on vanhoillislestadiolainen.
Bias
Bias (, n. 570 eaa.) oli arvostettu muinaiskreikkalainen puhuja ja filosofi. Hän oli koitoisin Prienestä. Hänet lasketaan ns. Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Satyroksen mielestä hän oli näistä merkittävin.
Eräs esimerkki hänen hyvyydestään on legenda, jonka mukaan hän maksoi eräiden sotavangiksi joutuneiden naisten lunnaat, koulutti heidät omina tyttärinään, ja sitten lähetti heidät takaisin kotiinsa Messeneen isiensä luokse. Myöhemmin Ateenassa kalastajat löysivät kolmijalan, jossa oli kirjoitus "Viisaalle". Nämä isät kertoivat kansankokouksessa, että Bias oli viisas, joten kolmijalka lähetettiin hänelle. Bias ei kuitenkaan suostunut ottamaan sitä vastaan, sanoen että Apollon on viisas. Kerrotaan hänen omistaneen sen Thebassa Herakleelle.
Hän myös kirjoitti n. 2000 säettä, näyttääkseen millä tavalla ihminen voi saavuttaa onnellisuuden.
Joitakin hänen sanontojaan ovat:Bias kuoli kesken oikeudenistunnon tyttärenpoikansa syliin. Hän oli juuri ehtinyt pitää puolustuspuheen edustamansa henkilön puolesta ja voittanut oikeudenkäynnin. Hänet haudattiin suurin juhlallisuuksin.
Nykyisten kriittisten näkemysten mukaan tuollainen tarina on kuitenkin liian täydellinen ja siksi todennäköisesti pelkkä legenda — antiikin ajan kreikkalainen mieshän ei voisi kokea juurikaan kunniakkaampaa kuolemaa.
Olavi Ala-Nissilä
Olavi Oskari Ala-Nissilä (s. 2. elokuuta 1949 Loimaan maalaiskunta) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuosina 1991–2006 ja uudelleen vuodesta 2015. Ala-Nissilä oli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen vuosina 2006–2012.
Ala-Nissilä valmistui merkantiksi vuonna 1967, merkonomiksi 1969 ja ekonomiksi vuonna 1974. Hän suoriti kauppatieteen maisterin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1977. Vuonna 1980 Ala-Nissilä suoritti HTM-tilintarkastajan tutkinnon ja vuonna 1982 KHT-tilintarkastajatutkinnon. Ennen ensimmäistä valintaansa eduskuntaan Ala-Nissilä toimi Loimaan kauppaoppilaitoksen laskentatoimen ja oikeusopin lehtorina vuodesta 1974 sekä Turun kauppakorkeakoulun laskentatoimen vt. lehtorina 1989–1990.
Ala-Nissilä toimi Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuodet 1991–2006. Hän on ollut jäsen muun muassa eduskunnan valtiovarainvaliokunnassa vuosina 1995–2006 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana) ja eduskunnan pankkivaltuustossa 1993–2006 ja uudelleen vuodesta 2015 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana). Vuonna 2006 Ala-Nissilä siirtyi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi kuusivuotiskaudelle ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauri Salo.
Vuodesta 2012 Ala-Nissilä on toiminut kansainvälisen tilintarkastusyhteisö BDO:n senior advisorina. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin uudelleen kansanedustajaksi. Ala-Nissilä on tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtaja.
Vuosina 2001–2013 Ala-Nissilä oli lentopallon SM-liigan puheenjohtaja ja vuonna 2014 hänestä tuli kunniapuheenjohtaja. Vuodesta 2012 hän on ollut Euroopan Lentopalloliitto CEV:n sisäinen tarkastaja.
Kirahvi (tähdistö)
Kirahvi (latinaksi "Camelopardalis", genetiivi "Camelopardalis") on pohjoisen taivaan heikkovaloinen tähdistö lähellä Pohjantähteä.
Harrastajan kaukoputkella tähdistön alueella on nähtävillä muun muassa galaksi NGC 2403 sekä heikko planetaarinen sumu NGC 1501. Avoin tähtijoukko NGC 1502 on 6800 valovuoden etäisyydellä ja kirkkaus 6,0 magnitudia. "Z Camelopardalis" on kataklysminen, purkautuva muuttuja, joka purkautuu muutaman viikon välein kirkastuen 13 magnitudista 9—10 magnitudiin.
Kolmio (tähdistö)
Kolmio (latinaksi "Triangulum", genetiivi "Trianguli") on pohjoisen taivaan pieni tähdistö Andromedan eteläpuolella. Se on melko himmeä, mutta helposti tunnistettavissa selkeän muotonsa ansiosta. Tähdistön varhainen nimi oli "Sicilia", koska roomalaisen taruston mukaan Ceres pyysi Juppiteria sijoittamaan Sisilian saaren taivaalle.
Tähdistön kirkkain tähti on β, jonka kirkkaus on +3,00 magnitudia. Kuvion muodostavat kaksi muuta tähteä ovat α (+3,41) ja γ. Merkittävin syvän taivaan kohde on Kolmion galaksi M33, joka on Paikallisen ryhmän kolmanneksi suurin galaksi Andromedan galaksin ja Linnunradan jälkeen.
Kotka (tähdistö)
Kotka (lat. "Aquila", gen. "Aquilae") on ekvaattorilla oleva tähdistö, jonka läpi kulkee Linnunrata. Kotkan alueella on kiikarein havaittavissa tähtitihentymiä ja pimeitä sumuja, myös useita novia on syttynyt tässä tähdistössä. Tähdistö näkyy Suomessa parhaiten syksyllä.
Altair, Alfa (α) Aquilae on eteläisin Kesäkolmion kolmesta tähdestä; kaksi muuta tähteä ovat Joutsenen Deneb ja Lyyran Vega. Se on nuori tähti, joka pyörii niin nopeasti, että tähti on muodoltaan lievästi elliptimäinen.
"Eta (η) Aquilae" on paljain silmin näkyvä kirkas kefeidimuuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 3,5—4,4 magnitudin välillä.
NGC 6803 ja NGC 6781 ovat planetaarisia sumuja; edellinen on renkaan näköinen ja jälkimmäinen muistuttaa Ison karhun Pöllösumua.
Krapu
Krapu (latinaksi "Cancer", genetiivi "Cancri") on himmeä tähdistö eläinradalla Leijonan ja Kaksosten välissä. Sen pohjoispuolella on Ilves ja eteläpuolella Vesikäärme sekä Pieni koira. Ekliptika kulkee aivan "δ Cancrin" vierestä. Aurinko on Kravun tähdistössä 21. heinäkuuta–10. elokuuta; yli 2 000 vuotta sitten se osui tähdistöön kesäpäivänseisauksen aikaan, jolloin se paistoi suoraan zeniitistä (suoraan yläpuolelta) nykyisin Kravun kääntöpiiriksi kutsumallamme leveysasteella. Krapu (nykyisin Rapu) on myös horoskooppimerkki (22. kesäkuuta – 22. heinäkuuta).
Tarussa Hera lähetti Kravun tappamaan Heraklesta, mutta Hydraan verrattuna Krapu parka oli Herakleelle pelkkä suupala. Herakles tallasi Kravun kuoliaaksi, mutta palkkiona hyvästä yrityksestä Hera nosti sen taivaalle. Tähdistössä voi nähdä joko kokonaisen ravun tai sitten pelkän saksen.
Käärmeenkantaja
Käärmeenkantaja (, genetiivi "Ophiuchi") on suurehko, mutta vaikeasti hahmotettava tähdistö Herkuleksen alla. Se näkyy Suomessa parhaiten alkusyksyllä tai loppukeväällä, tosin tähdistön eteläisimmät osat parhaimmillaankin vain hädin tuskin horisontin yläpuolella eteläisimmässä osassa maata. Käärmeenkantajassa on monia pallomaisia tähtijoukkoja.
Ekliptika kulkee tähdistön läpi, ja Aurinko on tähdistön alueella vuosittain marraskuun 29. päivästä joulukuun 17. päivään, mutta Käärmeenkantaja ei ole tavanomaisesti luettu Eläinradan 12 merkin joukkoon.
Eläinradan merkit sellaisina kuin niitä käytetään muun muassa horoskoopeissa ovat saaneet nimensä tähdistöjen mukaan, jotka noin 2200 vuotta sitten sattuivat suunnilleen yhteen vastaavien merkkien kanssa. Ne vastaavat 30 asteen sektoreita tähtitaivaalla, vaikka itse tähdistöt ovat eri kokoisia. Ne on kuitenkin kiinteästi määritelty niin, että esimerkiksi Oinaan merkki alkaa aina kevätpäiväntasauksena, vaikka prekession vuoksi kevättasauspisteen ja sen mukaisesti myös Eläinradan merkkien asema suhteessa tähdistöihin on myöhemmin muuttunut. Tämän vuoksi jotkut ovat ehdottaneet, että Käärmeenkantaja pitäisi lisätä myös horoskooppimerkkien joukkoon; käärmeenkantajia olisivat marraskuun 29. − joulukuun 17. syntyneet henkilöt.
Käärme (tähdistö)
Käärme (latinaksi "Serpens", genetiivi "Serpentis") on ainoa kaksiosainen tähdistö. Käärmeenkantaja jakaa sen Käärmeen päähän ("Serpens Caput") ja häntään ("Serpens Cauda").
Käärmeen pää (lat. Serpens Caput) on Käärmeen tähdistön itäosa.
Käärmeen häntä (lat. "Serpens Cauda") on Käärmeen tähdistön länsiosa.
Lohikäärme (tähdistö)
Lohikäärme (latinaksi "Draco", genetiivi "Draconis") on iso pohjoistaivaan tähdistö Pienen karhun ympärillä.
"Thuban" (α Dra, kirkkaus +3,6) oli taivaan pohjoisena napatähtenä noin 2700 eaa. Egyptin pyramidien rakentamisen aikaan. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan, vaan vaeltaa hitaasti ympyränmuotoista rataa, ja niinpä nykyään napatähtenämme on Pohjantähti.
"Etamin" eli γ Dra, kirkkaus +2,2, on myös ollut muinoin egyptiläisten taivaannavan kiintopisteenä. Vuonna 1725 James Bradley mittasi tällä tähdellä ensimmäisenä valon aberraation, ensimmäisen empiirisen todisteen, että Maa kiertää Aurinkoa.
Syvän taivaan kohteista Lohikäärmeessä on muun muassa elliptinen galaksi M102, spiraaligalaksit NGC 4236, NGC 5907, NGC 6503 ja planetaarinen sumu NGC 6543.
"R Dra" on Mira-tyyppinen muuttuja, jonka jakso on 245 d ja jonka kirkkaus vaihtelee 6,3–13,9.
W UMa-tyypin pimennysmuuttujat "BV Dra" ja "BW Dra" muodostavat optisen kaksoistähden ja samalla ne ovat itsekin fyysisiä kaksoistähtiä. BW:n kirkkaus vaihtelee välillä 8.61–9.08 (jakso 7 h 0 min 43 sek). BV:n kirkkaus vaihtelee välillä 7.88–8.48 (jakso 8 h 24 min 6 sek). Niiden fyysiset komponentit ovat lähes kiinni toisissaan ja pyörivät siten hyvin nopeasti toistensa ympäri.
Mytologian mukaan Lohikäärme sai alkunsa titaanien ja Olympoksen jumalien taistellessa. Minerva torjui lohikäärmeen hyökkäyksen, joka edusti titaaneja paiskaamalla sen taivaalle hännästä. Kieppuessaan se kietoutui mutkille ja pohjoisnavan seudun kylmyys jähmetti sen muotoon, jossa se on nykyisin kuvattu.
Toisen version mukaan kyseessä on Ladon, hesperidien puutarhaa vartioinut lohikäärme, jonka Herakles tappoi nuolillaan suorittaessaan yhdettätoista urotyötänsä noutaa kultainen omena. Hera, joka Ladonin oli tehtävään asettanut, nosti tämän taivaalle tähdistöksi kiitokseksi palveluksistaan.
Korppi (tähdistö)
Korppi (lat. "Corvus", gen. "Corvi") pieni tähdistö Neitsyen alla. Suomessa se näkyy huonosti, lähinnä keväisin eteläisen horisontin tuntumassa.
Tähtikuviossa näkyy rengasgalaksi (myös antenni- tai rotanhäntägalaksi): NGC 4038 ja NGC 4039 muodostavat heikon +11 magnitudin galaksiparin, jotka vuorovaikuttavat tai törmäävät. Galaksipari on yksi kirkkaimpia lajissaan.
Malja (tähdistö)
Malja (latinaksi "Crater", genetiivi "Crateris") on pieni etelätaivaan tähdistö Neitsyen alla ja Korpin länsipuolella.
Neitsyt (tähdistö)
Neitsyt (latinaksi "Virgo", genetiivi "Virginis", symboli ) on ekvaattorin molemmin puolin ulottuva suurehko tähdistö, jonka läpi kulkee eläinrata.
Spica, "Alfa (α) Virginis", on tähdistön kirkkain tähti, joka sijaitsee 260 valovuoden päässä ja on 2 000 kertaa Aurinkoa kirkkaampi.
Porrima, "Gamma (γ) Virginis", on tunnetuimpia kaksoistähtiä. Komponenttien väli on 3,7 kaarisekuntia, ja ne erottuvat toisistaan keskikokoisella harrastajateleskoopilla.
Tähdistön alueella on runsaasti galakseja, joista erityisesti Messierin kohteet näkyvät harrastajan kaukoputkellakin. Merkittävin galaksijoukko on Neitsyen galaksijoukko, jonka kirkkain jäsen on Sombrerogalaksi M104.
3C 273 on Maasta katsottuna kirkkain kvasaari, jonka harrastajakin voi nähdä kaukoputkellaan. Se on 3 miljardin valovuoden päässä. Kirkkaus vaihtelee, mutta se on tavallisesti noin +13 mag.
Nuoli (tähdistö)
Nuoli (latinaksi "Sagitta", genetiivi "Sagittae", lyhenne "Sge") on pieni pohjoisen taivaan tähdistö Joutsenen alla ja Kotkan yläpuolella. Nuolen tähdistön latinankielistä nimeä ei pidä sekoittaa Jousimiehen tähdistön latinankieliseen nimeen "Sagittarius, Sagittarii, Sgr"
Nuolen kuviossa on yksi Messierin kohde: M71 on niukka tiivistymätön pallomainen tähtijoukko, jonka luonteesta (pallomainen vai avoin) on ollut erimielisyyttä.
"U Sagittae" on pimennysmuuttuja, jonka kirkkaus putoaa 3,4 vuorokauden väliajoin huomattavasti, lähes kolme magnitudia: 6,4–9,3. Tämä johtuu siitä, että kyseessä on kaksoistähti, jossa huomattavan himmeä (viileä) tähti peittää paljon kirkkaamman näkyvistä säännöllisin väliajoin.
Tähtikuvion läpi nähtiin Suomessa 18.8.2002 liikkuvan hyvin nopeasti Maan läheltä ohittanut asteroidi "NY40". Liikkeen saattoi havaita pienelläkin teleskoopilla.
Oinas (tähdistö)
Oinas (latinaksi "Aries", genetiivi "Arietis") on pienehkö pohjoistaivaan tähdistö Kolmion alla ja Härän länsipuolella. Oinas on eläinradan ensimmäinen tähdistö, jossa aurinko sijaitsi kevätpäiväntasauksen aikaan yli 2000 vuotta sitten. Maan prekession takia kevättasauspiste on siirtynyt Kalojen tähdistöön.
"Gamma (γ) Arietis" on kaksoistähti, jonka Robert Hooke löysi vuonna 1664 yhtenä ensimmäisistä kaukoputkella löydetyistä kaksoistähdistä. Sen komponenttien väli on 8 kaarisekuntia.
Oinas tarkoittaa kuohittua uroslammasta eli pässiä.
Pegasus
Pegasus (latinaksi "Pegasus", genetiivi "Pegasi") on suhteellisen helposti tunnistettava pohjoistaivaan tähdistö. Yhdessä "α Andromedaen" kanssa se muodostaa suuren niin sanotun Pegasus-neliön.
Messierin kohteista Pegasuksessa on pallomainen tähtijoukko M15. Tähdistön kirkkain galaksi on NGC 7331, josta 1,5 astetta etelään sijaitsee kuuluisa Stephanin kvintetti, viiden galaksin tiivis ryhmä.
"Beta (β) Pegasi" on punertava muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee silmin havaittavasti.
Vuonna 1995 51 Pegasista tuli ensimmäinen tavallinen tähti, jolta löydettiin eksoplaneetta.
Pegasus-laatikon oikealla puolella olevalta noin 150 valovuoden päässä olevalta HD 209458 -tähdeltä on löytynyt eksoplaneetta HD 209458b, Jupiterin kokoluokan jättiläisplaneetta, jolle on annettu nimi "Osiris". Se pimentää emotähtensä kirkkautta noin 1,5 % aina 3,5 vuorokauden välein. Se on ensimmäinen eksoplaneetta, jonka emotähden pimennysmuuttujavaikutus ennustettiin ja havaittiin ja jolta on mitattu spektroskooppisesti kaasukehästä happea, hiiltä ja vetyä. Planeetan olot ovat liian kuumat, jotta siellä voisi esiintyä ainakaan tuntemamme kaltaista elämää. Emotähti näkyy jo kiikarilla.
Kreikkalaisessa mytologiassa Pegasos nousi esiin Medusan ruumiista sen jälkeen kun Perseus oli katkaissut hänen kaulansa. Zeus asetti Pegasoksen taivaalle Pegasuksen tähdistöksi kuitenkin vasta myöhemmin sen jälkeen, kun Bellerofon oli yrittänyt ratsastaa sillä taivaisiin mutta oli pudonnut ratsunsa selästä.
Perseus (tähdistö)
Perseus (latinaksi "Perseus", genetiivi "Persei") on Kassiopeian alla sijaitseva pohjoisen taivaan tähdistö, jonka poikki kulkee Linnunrata. Nimensä tähdistö on saanut kreikkalaisen mytologian Perseus-sankarista.
NGC 869 ja 884 ("h ja χ Persei") muodostavat paljain silmin erottuvan avonaisen kaksoistähtijoukon.
Messierin kohteista Perseuksessa näkyy kirkas avoin tähtijoukko M34 ja planetaarinen sumu M76 eli Pieni nostopainosumu.
NGC 1499 on punainen Kalifornia-sumu, joka erottuu lähinnä valokuvissa. NGC 1528 on pieni tähtijoukko.
Algol, (Beta (β) Persei), on pimennysmuuttuja, luokkansa prototyyppi, jossa tähti pimentää toisen näkyvistä 2,8 vuorokauden välein. Kirkkaus putoaa +2,1 magnitudista +3,4:ään muutamassa tunnissa.
Peräkeula
Peräkeula (latinaksi "Puppis", genetiivi "Puppis") on Siriuksen itäpuolella oleva etelätaivaan tähdistö, josta pieni pohjoisosa näkyy Suomessa. Linnunrata kulkee tähdistön läpi. Peräkeula on suurin kolmesta tähdistöstä, joihin alun perin Argo-laivana tunnettu suuri tähdistö jaettiin. Bayerin tähdille antamat designaatiot pysyivät kuitenkin samoina, mistä johtuen Peräkeulan kirkkain tähti on zeeta (ζ Puppis).
Messierin kohteista Peräkeulassa sijatsevat avoimet tähtijoukot M46, M47 ja M93.
Naos ("ζ Puppis"), joka on Linnunradan suurimpia ja kuumimpia sinisiä jättiläistähtiä, on noin 2000 valovuoden päässä. Sen absoluuttinen magnitudi on peräti −7,3.
Tunnettu, melko kirkas on myös Ksii Puppis eli Azmidiske.
Pieni hevonen
Pieni hevonen (latinaksi "Equuleus", genetiivi "Equulei") on Etelän ristin jälkeen taivaan toiseksi pienin tähdistö. Se rajoittuu idässä Pegasukseen, lännessä Delfiiniin ja etelässä Vesimieheen.
Kreikkalaisen Hipparkoksen ajatellaan keksineen tämän tähdistön toisella vuosisadalla eaa.
Pieni hevonen ei sisällä kirkkaita tähtiä tai harrastajan kannalta kiintoisia sumumaisia syvän taivaan kohteita. Sen sijaan tähdistössä on joitain mielenkiintoisia kaksoistähtiä: Gamma (γ) Equulei koostuu 4,7 ja 11,6 magnitudin komponenteista, joiden väli on 2 kaarisekuntia. Epsilon (ε) Equulei koostuu neljästä tähdestä, joista kirkkaimmat ovat 6,0, 6,3 ja 7,2 magnitudia. Delta (δ) Equulei on kaksoistähti, jonka komponenttien kiertoaika (5,7 vuotta) on yksi lyhimmistä. Komponentit voi erottaa toisistaan vain suurilla kaukoputkilla, sillä niiden näennäinen etäisyys on vain 0,35 kaarisekuntia.
Pieni koira
Pieni koira (latinaksi "Canis Minor", genetiivi "Canis Minoris") on Kaksosten eteläpuolella ja Yksisarvisen pohjoispuolella oleva taivaanekvaattoria sivuava vaatimaton tähdistö.
Procyon (Alfa (α) Canis Minoris, kirkkaus +0,38), on kellertävä kirkas tähti, joka on vain 11,3 valovuoden etäisyydellä. Sillä on seuralaisena valkoinen kääpiö. Procyon muodostaa Talvikolmion yhdessä Orionin Betelgeuzen ja Ison koiran Siriuksen kanssa, ja sen avulla muuten heikko tähdistö on helppo löytää.
Pieni leijona
Pieni leijona (latinaksi "Leo Minor", genetiivi "Leonis Minoris") on Otavan alla ja Leijonan päällä sijaitseva vaatimaton tähdistö.
Pienen Leijonan tähdistön alueella sijaitsevat myös M95, M96 ja M105.
"R Leo Minoris" on muuttuva Mira-tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 7,1–12,6 liki vuoden välein.
Pohjan kruunu
Pohjan kruunu (latinaksi "Corona Borealis", genetiivi "Coronae Borealis") on pieni Herkuleen ja Karhunvartijan välissä oleva pohjoistaivaan tähdistö, joka näyttää puoliympyrältä.
"R Coronae Borealis" (R CrB) on taivaan erikoisimpia tähtiä, harvinaisen luokkansa prototyyppi, joka tunnetaan niin sanottuna käänteisenä novana. Normaalisti sen kirkkaus on 5,9 magnitudia, mutta yhtäkkiä se saattaa muutamien päivien tai viikkojen kuluessa heiketä 8 magnitudia, jonka jälkeen se palautuu hitaasti ennalleen viikkojen tai kuukausien kuluessa. On arveltu, että siitä irtaantuu ajoittain valoa pimentäviä hiiligrafiittipilviä. Viimeisimpien tietojen mukaan tähti olisi syntynyt kahden tähden yhteensulautumisen tai törmäyksen tuloksena.
"T Coronae Borealis" (T CrB) on uusiutuva nova. Nykyään sen kirkkaus on +10,2 magnitudia, mutta vuosina 1866 ja 1946 se yhtäkkiä kirkastui +2 magnitudiin.
Tasmaninmeri
Tasmaninmeri on Tyynenmeren reunameri Tasmanian, Australian ja Uuden-Seelannin välillä. Sen syvin kohta on 5 200 metrin syvyyteen. Meri on saanut nimensä sitä tutkineelta hollantilaiselta Abel Tasmanilta.
Tasmaninmeri on Tyynenmeren lounainen reunameri, jonka länsiranta on Australian mantereen kaakkoisosassa ja Tasmanian saarella. Itäraja kulkee Norfolkin selännettä, Uuden-Seelannin länsirannikkoa ja Macquarien selännettä pitkin. Meren pohjois- ja etelärajat ovat huonosti määriteltyjä.
Australian ja Tasmanian välissä oleva Bassinsalmi yhdistää Tasmaninmeren Intian valtamereen ja Uuden-Seelannin pääsaarten välissä oleva Cookinsalmi Tyyneenmereen. Tasmaninmeren pohjoispuolella on puolestaan Korallimeri.
Tasmaninmeri on 2 250 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 miljoonaa nelikilometriä.
Australian rannikolla vaikuttaa Itä-Australian virta, joka saa voimansa pasaatituulista ja Eteläiseltä päiväntasaajan virralta. Sen vaikutus on pienimmillään heinäkuulta joulukuulle, jolloin etelästä pääsee virtaamaan kylmempää vettä jopa 32:lle eteläiselle leveyspiirille asti.
Itäistä Tasmaninmerta hallitsee tammikuulta kesäkuulle läntiseltä Tyyneltämereltä tuleva merivirta, mutta heinäkuulta joulukuulle sinne virtaa Cookinsalmen kautta kylmempää vettä subantakrtiselta alueelta.
Tasmaninmeren syvin kohta on 5 200 metrissä.
Tasmaninmeri on saanut nimensä hollantilaiselta merenkävijältä Abel Tasmanilta, joka purjehti meren halki vuona 1642. Ensimmäisenä Uuden-Seelannin ja Australian rannikoita tutki puolestaan 1770-luvulla James Cook ja muut tutkimusmatkailijat.
Tasmaninmereä liikennöivät monet laivat, jotka kulkevat Australian kaakkoisosan ja Uuden-Seelannin välissä. Merestä saadaan kalaa, Bassinsalmen itäosista Gippslandin altaassa öljyvaroja.
Dosentti
Dosentti on Suomessa yliopistollinen nimike, mutta se voi tarkoittaa eri maissa hieman eri asiaa. Sen yleinen merkitys on opettaja. Sanan alkuperä on latinan sana "docēre" ’opettaa, luennoida’.
Termi on käytössä lähinnä Euroopassa.
Dosentti on henkilö, jolla on dosentin arvo eli dosentuuri jossakin yliopistossa. Dosentiksi voidaan hakemuksesta nimittää henkilö, jolla on perusteelliset tiedot omalta alaltaan, julkaisuilla tai muilla tavoin osoitettu kyky itsenäiseen tieteelliseen tutkimustyöhön sekä hyvä opetustaito. Perinteisesti dosentiksi nimittämisen minimivaatimuksena on pidetty tieteellistä tuotantoa, joka vastaa laajuudeltaan ja laadultaan vähintään kahta hyvää väitöskirjaa. Opetustaidon arviointitavat vaihtelevat eri yliopistoissa.
Muodollisesti dosentin arvoon kuuluu oikeus antaa omalla alallaan opetusta yliopistossa kaikilla tasoilla, vaikka henkilö ei olisikaan yliopiston työntekijä. Erityisesti on huomattava, että joissakin yliopistoissa professorien lisäksi myös dosentit voivat toimia väitöstyön valvojina. Dosentuuri voi olla myös määräaikainen.
Dosentuuri antaa oikeuden dosentin arvoon mutta ei luo työsuhdetta yliopistoon. Dosentilla voi olla muun tehtävän myötä (esimerkiksi yliassistentti tai yliopistonlehtori) työsuhde yliopistoon. Mikäli työsuhdetta ei ole, dosentille maksetaan hänen tekemistään töistä palkkio. Eri yliopistoissa ohjeistukset dosentin nimittämisen ja tehtävien suhteen saattavat vaihdella suurestikin.
Ennen vuoden 2009 yliopistolakia dosentuuri oli muodollisesti yliopiston virka. Käytännössä dosentilla ei kuitenkaan ollut virkaan liittyviä velvollisuuksia eikä pelkän nimikkeen perusteella määriteltyä palkkaa. Vuoden 2010 alussa lähtien yliopistojen virkasuhteet muuttuivat työsuhteiksi yliopistojen muuttuessa virastoista säätiöiksi tai julkisoikeudellisiksi yhteisöiksi. Samalla dosenttien virat lakkasivat ja dosentista tuli arvo, jonka yliopisto myöntää. Ennen 2010 nimitetyt dosentit saivat dosentin arvon hakemuksetta. Maanpuolustuskorkeakoulussa, jota vuoden 2009 yliopistolaki ei koske, dosentuuri on edelleen virka, ei arvo.
Eräiden valtionhallinnon tutkimuslaitosten, esimerkiksi Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen ja Keskusrikospoliisin laboratorion johtajatason tehtävien hoitajilla on professorin arvonimi, mikäli heillä on vähintään dosentin pätevyys. Dosentin pätevyys on edellytyksenä myös yliopistollisen sairaalan ylilääkärin tehtävän hoitamiseen.
Dosentti tunnetaan lähinnä Pohjoismaissa ja Saksassa sekä Saksan vaikutusalueella. Yleisesti ottaen "docent" tarkoittaa yliopiston opettajaa, ja vastaa monissa maissa Suomen lehtoria tai yliopistonlehtoria.Suomen Dosenttiliitto suosittelee dosentin englanninkieliseksi käännökseksi ilmaisua ”"Adjunct Professor"”. Suomen yliopistot UNIFI ry ja muun muassa Helsingin yliopisto suosittelee ilmaisua "title of docent" .
Ella ja Aleksi
Ella ja Aleksi on Teleks-yhtyeen Markus Koskisen ja Egotrippi-yhtyeen Sampo Haapaniemen musiikkiprojekti.
Ellalta ja Aleksilta ilmestyi vuonna 2004 albumi "Lenni Lokinpoikanen", joka myi platinaa ja pysyi Suomen virallisen albumilistan ensimmäisellä sijalla neljä viikkoa vuodenvaihteessa 2004—2005. Vuoden 2005 Emma-gaalassa Ella ja Aleksi palkittiin vuoden yllättäjinä. "Lenni Lokinpoikanen" sai jatkoa syksyllä 2005, jolloin julkaistiin "Kolme muskettisopulia" -albumi. Kummallakin albumilla on 13 kappaletta, joka on Ellan ja Aleksin mielestä ainoa oikea määrä. Vuonna 2008 ilmestyi 14 kappaleen levy nimeltään "Talventörröttäjät".
Ellan ja Aleksin tuotanto on konemusiikkipohjaista ja taustojen päälle räppäävät oikeat lapset, jotka ensilevyn aikaan olivat nelivuotiaita. Lasten henkilöllisyyttä ei ole haluttu paljastaa heidän suojelemisekseen julkisuudelta. Heidän oikeat nimensä eivät ole Ella ja Aleksi. Itse asiassa vuonna 2008 ilmestyneelle kolmannelle levylle oli valittu uudet artistit (Pop-Talk, osa 50, Sampo Haapaniemi)
Kappaleiden sanoitukset koskevat ihmissuhteita, perheitä ja lähiympäristöä. Esimerkiksi radiohitin ”MC koppakuoriainen” sanoitukset kertovat kotikasvatuksen tärkeydestä ja kehottavat olemaan kiusaamatta. Koskinen ja Haapaniemi ovatkin kertoneet tuoreen isyytensä vaikuttaneen sanoitusten näkökulmiin.
Projekti sai alkunsa Helsingin kaupungin rakennusviraston ympäristöaiheiselle lastenlevylle, ”Siistin stadin snadeille”, tehdystä kappaleesta ”Laulu kaupungin puista”. Suomen Ympäristökasvatuksen Seura ry antoi Koskiselle ja Haapaniemelle levystä vuoden 2005 ympäristökasvatuksen ruusun.
Aikakone (täsmennyssivu)
Aikakone voi tarkoittaa seuraavia:
Lumiukko (elokuva)
Lumiukko () on brittiläinen vuonna 1982 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva, joka perustuu Raymond Briggsin samannimiseen lasten kuvakirjaan vuodelta 1978. "Lumiukko" oli vuonna 1982 parhaan lyhytanimaation Oscar-ehdokkaana ja se voitti muun muassa BAFTAn palkinnon parhaana lastenelokuvana. Elokuvan jatko-osa, "Lumiukko ja lumikoira" sai ensiesityksensä jouluaattona 2012.
Lumisena jouluaattopäivänä sataa lunta. Pieni poika menee nauttimaan ulos lumisateesta ja tekee lumiukon. Lumiukon valmistuttua on hänen aika mennä nukkumaan. Hän ei kuitenkaan saa unta ja lähtee keskellä yötä katsomaan tekemäänsä lumiukkoa, joka herää pojan hämmästykseksi yhtäkkiä henkiin. Poika ja lumiukko seikkailevat talon sisällä ja ulkopuolella, kunnes lumiukko ottaa pojan kädestä kiinni ja lähtee lentoon vieden pojan meren yli salaiseen paikkaan, jossa muut lumiukot viettävät joulua. Poika tapaa lumiukkojen luona Joulupukin, joka antaa hänelle lahjaksi sinisen kaulaliinan. Kaulaliinapaketista paljastuu pojan nimi; James. Lumiukko ja James palaavat takaisin kotiin. Poika hyvästelee hymyilevän lumiukon ja menee nukkumaan lumiukon jäädessä paikalleen lumeen. Seuraavana aamuna on joulupäivä ja poika herää riemuissaan katsomaan lumiukkoa. Tarina päättyy traagisesti, sillä aamu on ollut lämmin ja Lumiukko on jo sulanut melkein kokonaan pois. Tässä vaiheessa sekä poika että katsoja voivat luulla koko tarinaa vain uneksi, mutta samassa poika löytää taskustaan saman sinisen kaulaliinan, jonka hän sai Joulupukilta. Tajuten menettäneensä ystävänsä, poika lyyhistyy lumeen polvilleen suremaan. Lopputekstit alkavat.
Ensimmäisen kerran "Lumiukko" esitettiin Suomen televisiossa jouluna 1983. Toinen esityskerta tapahtui jouluaattona 1989. Vuodesta 1992 alkaen elokuva on esitetty joka jouluaatto, viime vuosina yleisesti "Joulupukin kuumalinja" -ohjelman lopuksi, juuri ennen Turun joulurauhan julistuksen televisioinnin alkua.
Lumiukko-elokuvasta on muodostunut monille suomalaisille tärkeä osa joulunviettoa ja siihen suhtaudutaan nostalgisesti. Lumiukkoa seuraa aattoisin televisiosta jopa 400 000 ihmistä. Elokuva on julkaistu myös DVD- ja VHS-julkaisuna.
Animaatioelokuvan musiikin on säveltänyt Howard Blake. Lentokohtauksen aikana soivan tunnusmelodian ”Walking in the Air” laulaa Peter Auty. Siitä ovat julkaisseet omat versionsa muun muassa Juulia Haverinen, A. Aallon rytmiorkesteri, Nightwish ja Rainbow. Tunnusmelodiasta on tehty suomenkielinen käännöskappale nimeltä ”Avaruus”, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Timo T. A. Mikkosen ja ystävien albumilla "Joulusydän".
Televisiokanava Channel 4:n 30-vuotisjuhlien osana valmistui 2012 jatko-osa nimeltä "Lumiukko ja lumikoira". 24-minuuttista elokuvaa tehtiin pari vuotta ja se ensiesitettiin jouluaattona 2012.
Sekstantti (tähdistö)
Sekstantti (latinaksi "Sextans", genetiivi "Sextantis") on vaatimaton tähdistö Leijonan alla. Nimityksen antoi Johannes Hevelius tulipalon tuhottua hänen laitteensa vuonna 1679, joiden joukossa oli sekstantti. Tähdistöä on vaikea havaita, koska yksikään tähdistä ei ole +4,5 magnitudia kirkkaampi.
Sekstantissa on muun muassa spriraaligalaksi NGC 3115, jonka kirkkaus on +10 magnitudia ja joka näkyy suoraan sivulta linssinmuotoisena.
Eurodance
Eurodance on elektronisen tanssimusiikin tyylilaji, joka syntyi Euroopassa 1990-luvun alussa. Eurodancelle on luonteenomaista syntetisaattori-riffien ja yksinkertaisten, mutta tarttuvien melodioiden käyttö, korkeaääninen naisvokalisti ja räppäävä miesääni tai joskus mieslaulaja, sekä tasainen, nopeudeltaan 110–150 iskua minuutissa oleva tahti. Eurodance oli erittäin suosittu ja kaupallisesti menestyksekäs genre varsinkin 1990-luvun puolivälissä. Eurodancea tuotettiin eniten Saksassa, Ruotsissa, Alankomaissa ja Italiassa. Eurodance tarkoittaa lähes samaa kuin "europop". Pop-henkisiä trance-artisteja (esimerkiksi Sash!, ja Antiloop) on puolestaan kutsuttu "eurotranceksi".
Musiikkikriitikot eivät yleensä arvostaneet kaupallista eurodance-musiikkia. Kitaravetoista pop- ja rock -musiikkia suosivat ihmiset halveksuivat sitä massaihmisille tarkoitettuna roskana. Eurodance muistutti tässä mielessä, kuten osittain musiikillisestikin, 1970-luvun diskobuumia. Yksi parhaiten menestyneitä eurodance-yhtyeitä oli hollantilainen 2 Unlimited. Suomalaisista eurodance-yhtyeistä menestyksekkäin on Waldo's People. Suomen sisällä suosiota sai Movetron. Myös osa Aikakoneen musiikista voitaneen luokitella eurodance-genreen.
1990-luvun eurodance-yhtyeet olivat 1970-luvun diskoyhtyeiden tapaan tyypillisesti DJ-tuottajien hankkeita. Tuottajat kokosivat kappaleitaan esittämään sopivat laulajat ja tanssijat. Jotkut tuottajat, kuten ruotsalainen Max Martin ja tanskalainen Johnny Jam, olivat useiden yhtyeiden takana. Eurodancen kaupallinen luonne näkyi myös siinä, että yhtyeen esiintyjien muuttuessa liian vaativiksi tuottajat vaihtoivat heidät helposti uusiin jäseniin. Monet yhtyeet julkaisivat vain yhden levyn ja katosivat sen jälkeen täysin julkisuudesta. Nämä kaupalliset piirteet ovat tuttuja jo 1960-luvulta asti musiikkituottajien johdolla tehdyssä listamusiikissa.
Monilla yhtyeillä oli erityisesti suunniteltu humoristinen imago. Esimerkkejä tästä ovat Captain Jack ja Dr. Bombay. Rednex uudelleenherätti vuosikymmenittäin jälleennousevan countrydance-teeman, kuten aiemmn tai myöhemmin Avicii. Saksalainen E-Rotic käytti eroottisia teemoja kappaleissaan sekä musiikkivideoissaan. Monien yhtyeiden kohdalla naisvokalisti valittiin enemmän ulkonäön kuin laulutaidon perusteella. Näissä tapauksissa toisinaan yhtyeessä käytettiin eri laulajaa lavaesiintymisissä ja studioissa. Samaten rap-osuuksien esittäjä saattoi olla yhtyeen ulkopuolelta. Eurodance-artistien live-esiintymiset toteutettiin usein taustanauhan avulla. Yksi eurodancen kliseistä olivat yksinkertaiset, merkityksettömistä sanoista koostuvat kertosäkeet, kuten Dazen hitissä "Superhero" kuultava "Um-bap-paa-eo-eo Um-bap-paa-oo".
Albumien lisäksi eurodancemusiikkia julkaistiin lukuisilla kokoelmalevyillä. Joistakin kokoelmalevyistä julkaistiin useita osia, kuten Suomessa "F1", "Hitti Buumi" ja "Techno & Dance".
Sisilisko (tähdistö)
Sisilisko (latinaksi "Lacerta", genetiivi "Lacertae") on muutamasta himmeähköstä tähdestä koostuva pieni ja melko huomaamatonkin tähdistö pohjoisella taivaanpuoliskolla. Sitä ympäröivät Kefeus pohjoisessa, Kassiopeia koillisessa, Andromeda idässä, Pegasus etelässä ja Joutsen lännessä. Nimityksen tähdistölle antoi Johannes Hevelius vuonna 1690.
Tähdistön kirkkain tähti "α Lac" on kirkkaudeltaan +3,77 oleva optinen kaksoistähti, spektriluokka A1. β Lac on toinen kreikkalaisen aakkosen nimekseen saanut tähti, se on kirkkaudeltaan +4,43 ja spektriluokaltaan K0. "ADS 16402" on kaksoistähti , jota kiertää Jupiterin kokoinen ja erittäin pienitiheyksinen eksoplaneetta "HAT P-1".
Sisiliskossa ei ole lainkaan Messierin kohteita. Avoimet tähtijoukot NGC 7209 ja NGC 7243 näkyvät helposti kiikarilla. "BL Lacertae" on aktiivisen galaksin tähtimäinen ydin, kvasaarin ja rauhallisen galaksin välimuoto. Kirkkaus muuttuu jopa 2 magnitudia päivässä +13,1 — +16 magnitudin välillä.
Kansantauti
Kansantaudeiksi voidaan kutsua mitä tahansa tauteja, joilla on suuri vaikutus väestön terveyteen. Ne kuluttavat yleensä paljon terveydenhuollon voimavaroja ja aiheuttavat työkyvyttömyyttä, joten niillä on suuri taloudellinen merkitys.
Suomalaisten kansantauteja ovat muun muassa sydän- ja verisuonitaudit (esimerkiksi sydäninfarktit), tyypin 2 diabetes, syöpätaudit (esimerkiksi rintasyöpä) ja mielenterveyden häiriöt. Aikaisemmin kansantauteihin luokiteltiin myös tuberkuloosi, joka surmasi useita suomalaisia omana aikakautenaan. Tauti saatiin kukistettua uusien hoitomenetelmien ja lääkeaineiden käyttöön tulon myötä 1950-luvulta alkaen.
Kansantauteihin ovat syynä muun muassa elämäntapa, sisäsiittoisuus, perimä ja saasteet. Koska monissa kansantaudeissa (esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudit ja aikuistyypin diabetes) elämäntavoilla on suuri merkitys, pyritään niihin vaikuttamaan tietoa lisäävällä valistuksella, lisäämällä terveellisten valintojen mahdollisuuksia sekä erilaisilla rajoituksilla (esimerkiksi alkoholin myynti).
Spermisidi
Spermisidit ovat kemiallisia aineita, joita käytetään ehkäisymenetelmänä. Spermisidejä on muun muassa puikkoina, vaahtoina ja tabletteina, jotka asetetaan emättimeen ennen yhdyntää. Ehkäisyteho ei ole hyvä, mutta tuplaehkäisynä esimerkiksi kondomin kanssa käytettynä luotettava menetelmä. Spermisidit saattavat aiheuttaa joillekin allergioita tai kutinaa emättimessä.
Projektiivinen testi
Projektiivinen testi on lähinnä persoonallisuuden tutkimiseen käytetty psykologinen testimenetelmä, jossa haastateltavaa pyydetään tulkitsemaan moniselitteistä testiaineistoa tai tutkija tulkitsee hänen tuotoksiaan. Tulkittava materiaali saattaa koostua esimerkiksi kuvista, kuvasarjoista, musteläiskistä tai erilaisista lauseista. Monet persoonallisuustestit ovat projektiivisia testejä.
Projektiiviset testit perustuvat yleisellä tasolla ajatukseen, jonka mukaan haastateltava projisoi eli sijoittaa tulkinta-aineistoon persoonallisuutensa tiedostumattomia ominaisuuksia eli esittää testitilanteessa juuri omalle persoonallisuustyypilleen ominaisia vastauksia. Tyypillisistä vastauksista ja käyttäytymismalleista on erilaisten psykologisten teorioiden avulla johdettu testivastausten tulkintajärjestelmä. Tulkitsija arvioi vastauksia testin tulkintajärjestelmää vasten ja sen pohjalta testattavan persoonallisuutta.
Aikojen kuluessa on kehitetty monia projektiivisia testiteorioita, joista osa on ollut laajalti käytössä ja osan luotettavuus on kiistetty. Suurin osa juontaa juurensa 1900-luvun alkupuolelta. Varsinaisten testeiksi nykyään määriteltävien menetelmien lisäksi ajatukseen tiedostumattomien ominaisuuksien projisoinnista perustuvat erilaiset ilmaisuanalyysin muodot (esimerkiksi Klagesin grafologinen analyysi ja House-tree-person Technique). Nämä eivät kuitenkaan nykymääritelmän varsinaisessa mielessä ole testejä, koska niissä tutkittava tuotos ei perustu standardoituun testiaineistoon eikä niiden toimivuutta voida nykykriteerein osoittaa. Tunnetuimpia nykyään käytössä olevia testejä ovat:Lapsille on kehitetty omia testejä, esimerkiksi:
Testien luotettavuuden välttämättömänä ehtona pidetään sitä, että tutkittava ei tiedä, mitä ominaisuuksia tutkitaan, eikä myöskään tunne teorioita, joihin vastausten tulkinta perustuu. Projektiivisia testejä on arvosteltu siitä, että niiden taustalla olevat teoriat eivät kaikilta osin täytä luotettavan tieteellisen tiedon määritelmiä eikä niiden validiteetti ja reliabiliteetti ole riittävän hyvä. Testien toimivuuden tutkimuksessa voidaan törmätä erilaisiin epistemologisiin ongelmiin, jotka liittyvät siihen, mitä tutkittavat suureet (persoonallisuuspiirteet) ylipäätään ovat ja onko niiden kvalifiointi ja kvantifiointi tutkimusta varten mahdollista. Näillä perusteilla tiettyjä projektiivisia testejä onkin arvosteltu näennäistieteesen perustuviksi. Toisaalta monet testien käyttäjät ovat subjektiivisesti vakuuttuneita niiden toimivuudesta. Kriitikoiden mukaan tämä ei kuitenkaan oikeuttaisi pitämään niitä luotettavina, sillä pelkkä kliininen kokemus ei riitä tekemään testistä tai sen käytöstä validia ja oikeutettua. He viittaavat tässä yhteydessä niin sanottuun illusoriseen korrelaatioon eli kuviteltuun yhteyteen.
Maxx
Maxx on saksalainen eurodance duo, joka perustettiin vuonna 1993 via musiikkituottaja Juergen Wind (George Torpey) ja musiikin ohjaaja David Brunner (The Hitman).
Maxx  in pääosassa oli taiteilijan rap-taiteilija Gary Bokoe ja laulaja Linda Meek. Duo nousi soittolistan kärkeen singlillä "Get Away" ja "No More (I Can't Stand It)" vuonna 1994.
Ryhmä julkaisi yhden levyn, jonka otsikko oli "To The Maxximum" vuonna 1994. Levy esitteli singlelle "You Can Get It".
Vuonna 1995, Maxx julkaistiin singleä "I Can Make You Feel Like" ja "Move Your Body". Tuntemattomista syistä Maxx hajosi vuoden 1995 lopussa.
Vuonna 2017, Maxx palasi alkuperäiseen laulajaan Linda Meek ja uusi rapper.