Lentävänniemi
Lentävänniemi on kaupunginosa Länsi-Tampereella. Se kuuluu kaupungin luoteiseen suuralueeseen ja rajoittuu maarajoilla lounaassa Niemeen ja Niemenrantaan. Kerrostalovaltaista Lentävänniemeä ympäröivät Näsijärvi ja sen rantoja pitkin kulkevat lenkkipolut. Vuonna 2014 Lentävänniemen asukasluku oli 4 309. Kaupunginosa on tunnettu Jänissaaren venesatamasta ja Suomensaaren saunasta sekä uimarannasta ja Reuharinniemessä sijaitsevasta lapinrauniosta.
Lentävänniemi kuului alun perin Ylöjärven kuntaan, josta se siirrettiin Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa. Ensimmäinen asemakaava Lentävänniemeen valmistui vuonna 1966, ja koko alue saatiin kaavoitetuksi vuonna 1974. Pääosa Lentävänniemen kadunnimistä on ryhmänimiä, jotka liittyvät paikan sijainnin mukaisesti vesillä liikkumiseen (Airokatu, Venekatu, Majakkakatu jne.). Jänissaarenkatu, Jänislahdenkatu, Jänislammenkatu ja Suomensaarenkatu pohjautuvat luontonimiin. Mantereeseen kiinni kasvaneessa Näsijärven Suomensaaressa on 1800-luvun alkupuolella ollut Suomensaaren torppa.
Lentävänniemestä Tampereen noin yhdeksän kilometrin päässä sijaitsevaan keskustaan kulkevat linja-autolinjat 3 ja Y35. Lentävänniemessä on vuosiluokkien 1-6 koulu, päiväkoti, pizzeria, grillikioski, Suomen Happituote, urheilukenttä, pieni ostoskeskus jossa muun muassa pubi, kampaamo, kebabravintola, K-Market, ja nuorisotila "Lentsun klubi" sekä kaksi satamaa, joista toinen on Jänissaari, joka toimii Näsijärven Purjehdusseuran satamana ja päämajana. Lentävänniemen koulun kanssa samassa rakennuksessa toiminut Lentävänniemen kirjasto yhdistettiin Lamminpään kirjaston kanssa vuonna 2014 valmistuneeseessa Lielahtikeskuksessa Lielahden kirjastoksi.
Lentävänniemessä sijaitsee myös Suomensaaren uimaranta, jossa on isot hiekkaranta ja nurmialueet sekä mahdollisuus pelata muun muassa rantalentopalloa. Talvisin on käytössä avanto ja sauna avantouintia varten.
Lentävänniemeen on suunniteltu mahdollisen Tampereen kaupunkiraitiotien päätepysäkkiä.
Vanhojen paikallisten asukkaiden mukaan Lentävänniemi, joka on merkitty venäläiseen merikarttaan vuonna 1865, tarkoitti alun perin vain niemen eteläosaa, ja se tuli yleiseen käyttöön vasta kaupunginosan perustamisen myötä. Otaksuttavasti muoto "lentävä" on johdettu vanhasta suomen kielen sanasta "lentäin" 'riuku, oksa, johon linnunpaula kiinnitetään'. Siten Lentävänniemen nimi voisi viitata entisaikojen eränkäyntiin. Toisaalta nimistöntutkija, professori Eero Kiviniemen mukaan paikan sijainti suuren järven rannalla voi liittyä vesillä kulkemiseen tai lintujen lentoreitteihin viittaaviin nimeämisperusteisiin. Muoto "Lentävä" on Suomen paikannimistössä harvinainen; vain Alastarolta on kirjattu nimi "Lentävä" eli "Lentävänpelto". Sen sijaan "Lentämä"-muotoa esiintyy etenkin vesistöniminä eri puolilla Suomea, kuten "Lentämäniemi" ja "Lentämänsalmi" Taipalsaarella sekä "Lentämänselkä" Sysmässä. Lentävänniemen itäisessä kärjessä sijaitsevan Reuharinniemen ja sen edustalla olevien Reuharinsaarten nimeämisperusteena on ilmeisesti ollut paikan myrskyisyys; murteista ja Elias Lönnrotilta tunnetaan verbi "reuhata" 'metelöidä, riehua' tms. Vuonna 1763 Reuharinsaarten nimenä esiintyi "Reuhari holmar".