Tohloppi
Tohloppi on Tampereen läntinen kaupunginosa Tesomajärven kaupunginosan lähellä. Tohloppi sijaitsee Länsi-Tampereella noin seitsemän kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Kaupunginosassa sijaitsee myös samanniminen järvi, jossa on yksi saari, Tohlopinsaari. Naapurikaupunginosat ovat Tesomajärven lisäksi Ikuri, Lamminpää, Epilänharju ja Ristimäki.
Pirkkalan pitäjään kuulunut Tohlopin eli Tohloppilan kylä mainittiin jo keskiajan asiakirjoissa; vuoden 1466 laamanninkäräjillä toimi lautamiehenä "Per Tohlopintha". Vuoden 1540 maakirjan mukaan kylässä oli neljä taloa, Raso, Epilä, Kohma ja Vaakkola. Isonjaon aikana 1700-luvun lopulla kolme ensiksi mainittua taloa sijaitsivat hajanaisessa ryhmässä myöhemmän Winterin tehtaan alueella ja Vaakkola muista erillään lähellä Vaakkolammia. Tohloppijärvi mainitaan isonjaon kartassa vuodelta 1768. Tohlopin alue siirrettiin Pohjois-Pirkkalan kunnasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa. Epilän muututtua talon nimestä alueen nimeksi Tohloppi-nimi jäi pitkäksi aikaa käyttöön vain järven nimenä, kunnes järven luoteispuolelle alkoi 1960-luvulla syntyä omakoti- ja rivitaloasutusta. Siten nykyinen Tohlopin kaupunginosa on vain pieni osa entistä Tohloppilan kylää. Tohlopin asemakaava vahvistettiin vuonna 1967. Kadunnimet Käräjätörmä ja -polku viittaavat Käräjätörmä-nimiseen sokeritopan muotoiseen hiekkatörmään, ja tällä paikalla on sijainnut ilmeisesti jo keskiaikainen käräjäpaikka.
Tohlopinjärven rannalla olevan Yleisradion toimipisteen, jossa tuotetaan suuri osa Yle TV2 -kanavan lähetyksistä, sanotaan usein sijaitsevan Tohlopissa. Toimipiste sijaitsee kuitenkin Ristimäen kaupunginosassa, vaikkakin Tohloppi-järven rannalla.
Vuonna 2016 kaupunginosaan valmistui Tesoman palloiluhalli, jota käyttävät muun muassa koripalloseura Raholan Pyrkivä ja alueen koululaiset.
Tohloppi on ainutlaatuinen nimi, jolle ei tähän mennessä ole löydetty tyydyttävää selitystä. Nimi on yhdysperäinen ja sen määriteosa "toh-" on ilmeisesti lyhennelmä. Kun nimessä esiintyy jo 1400-luvun asiakirjassa lyhentynyt osa, sen kantamuodon jäljittäminen on vaikeaa. Sanalla "loppi" on Suomen murteissa merkitykset 'soppi, perukka' ja 'pieni erillinen pelto metsässä'. Tyrväältä tunnetaan jo vuodelta 1542 paikannimi "Lahdenloppi", Kangasalta on kirjattu niitynnimi "Uotinniitynloppi" ja Viljakkalasta järvennimi "Kolmiloppi". Eri puolilla Suomea on runsaasti "toh-"alkuisen määriteosan sisältäviä paikannimiä, kuten pitäjännimi Toholampi, Lammin Tohijärvi ja Tohonpelto sekä Pohjaslahden Tohonmäki. Näistä useimpien etymologia on tuntematon, mutta Toholampi-nimen kantamuodon katsotaan olevan *Tuohilampi. On täysin mahdollista, että yleisnimi tuohi on myös Tohloppi-nimen pohjalla. Entisaikojen taloudessa tuohi oli hyvin tärkeä tarveaine. Alueelta tunnetaan paikannimi Tuohikorpi ja Tuohioja, joten nimi *Tuohiloppi sopisi tähän ympäristöön.
Toinen mahdollinen etymologia Tohloppi-nimestä perustuu järven maaperään, joka on järven ympäristössä pääosin savea. Myös järven pohja on kiinteää savea, jota peittää vähäinen lietekerros. Järven luoteisosaa ympäröi laaja rämesuo. Erään paikallismuistelun mukaan Tohloppi-järven ainoa uintikelpoinen paikka oli Raholan puoleisella rannalla sijainnut pyykinpesupaikka. Näin ollen useissa paikannimissä esiintyvä "tohma" 'kura, muta; liejuinen' saattaisi olla järven nimen taustalla.