Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys
Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys (lyhenne SEKL) on vuonna 1967 perustettu kristillinen yhdistys, joka tekee lähetystyötä Suomessa ja ulkomailla. Kansanlähetys järjestää Raamattuopetusta sekä erilaisia tapahtumia toimintakeskuksessaan Ryttylässä.
Liikkeenä SEKL toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä, mutta toisinaan myös kritisoi kirkon toimintaa silloin kun kirkon käytäntöjen katsotaan poikkeavan Raamatusta. SEKL on uuspietistisistä liikkeistä laajimmalle levinnyt.
Kansanlähetyksen vuotuinen pääjuhla "Kansanlähetyspäivät" järjestetään aina heinäkuun ensimmäisenä kokonaisena viikonloppuna, ja se kerää noin 6 000–10 000 osallistujaa. Liikkeen juhlavuosina Kansanlähetyspäivät järjestetään yleensä Ryttylässä. Muina vuosina tapahtuma kiertää eri puolilla maata.
Liikkeen motto on "Evankelioikaa kansa evankelioimaan kansoja".
Monet Kansanlähetyksen perustajajäsenistä olivat olleet mukana Suomen Raamattuopiston, Helsingin Raamattukoulun ja Ylioppilaslähetyksen (nykyisen OPKOn) toiminnassa. Järjestöt päättivät vuonna 1964 perustaa "Uusi tie" -sanomalehden evankelioimistyönsä välineeksi. Kansanlähetys perustettiin 29. toukokuuta 1967 Ylioppilaslähetyksen tiloissa Helsingissä katto-organisaatioksi pienemmille uuspietistisille järjestöille. Kesällä järjestettiin ensimmäiset kansanlähetyspäivät. Samana vuonna perustettiin slaavilaistyön osasto, jonka tehtävänä oli avustaa rautaesiripun takaista vainottua seurakuntaa ja liikkeen ylläpitämä lähetyskoulu aloitti toimintansa Jämsän vanhan kunnansairaalan tiloissa. Vuoden 1968 kansanlähetyspäivillä Lahdessa siunattiin ensimmäiset lähetystyöntekijät työhönsä. Lokakuussa 1968 Kansanlähetys osti Hausjärven kunnalta tyhjäksi jääneen koulukodin tilat Ryttylästä. Lähetyskoulu siirtyi Ryttylään. Yhteistyössä Norjan luterilaisen lähetysliiton kanssa Kansanlähetys aloitti lähetystyön Japanissa ja Etiopiassa.
Alkuvuosinaan liike kasvoi varsin nopeasti, ja 1970-luvun alkuvuosina sillä oli toimintaa 171 paikkakunnalla. Ennen Matti Väisäsen valintaa liikkeen ensimmäiseksi pääsihteeriksi Kansanlähetyksellä ei ollut kaikkien tunnustamaa johtajaa, minkä vuoksi radiolähetysjärjestö Sanansaattajat irtautui omaksi järjestökseen vuonna 1973 ja Lähetysyhdistys Kylväjä vuotta myöhemmin. Suuri osa Kansanlähetyksen palveluksessa silloin olleista läheteistä siirtyi näiden järjestöjen palvelukseen. Ryttylään ja Sääminkiin perustettiin omat koulutuskeskukset, minkä lisäksi Ryttylään suunniteltiin oman radio- ja televisioaseman perustamista vastapainona Yleisradion ohjelmistolle. Kirkkohistorioitsija Eino Murtorinteen mukaan Uuden tien Kristilliselle liitolle antama tuki auttoi puoluetta saamaan yhden edustajan läpi vuoden 1970 eduskuntavaaleissa.
Vuonna 1971 Kansanlähetys hyväksyttiin kirkon viralliseksi lähetysjärjestöksi tietyin rajoituksin, jotka koskivat työtä Neuvostoliitossa ja Euroopassa. Vuonna 1972 muutamat uskovat lähtivät Itä-Eurooppaan salakuljettamaan Raamattuja maanalaisille seurakunnille autojen bensatankeissa. Raamattujen salakuljetustoiminta laajeni Neuvostoliittoon ja myöhemmin välitettiin myös kirjapainokoneita. Työ Italiassa, Saksassa ja Englannissa aloitettiin. Lähetyskoulun teologinen kurssi muutettiin Lähetyskorkeakouluksi, joka toimi vuosina 1972–1982. 1979 aloitettiin työ Sudanissa, josta poistuttiin 1980-luvulla sisällissodan vuoksi.
Lähetystyöntekijät Erik ja Eeva Barentsen surmattiin 30. joulukuuta 1980 Kabulissa. Vuonna 1982 Kansanlähetys lähetti ensimmäiset raamatunkääntäjät Keniaan. Seuraavina vuosina aloitettiin raamatunkäännöstyö Indonesiassa, Etiopiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. 1987 perustettiin Suomen teologinen instituutti kuuden muun herätysliikkeen kanssa. Vuonna 1989 allekirjoitettiin SEKL:n ja Länsi-Japanin evankelisluterilaisen kirkon välinen yhteistyösopimus. Neuvostoliiton hajottua lähetystyö aloitettiin Venäjällä ja Virossa. Raamatunkäännöstyössä valmistui burum-mindikin kielinen Uuden testamentin käännös vuonna 1996.
2000-luvun alussa Venäjällä valmistui tataarinkielinen, Etiopiassa konsonkielinen, Papua-Uudessa-Guineassa borongin- ja mendenkieliset raamatunkäännökset. Ryttylässä pidettiin yhteiskristillinen nuorten lähetyskonferenssi 2006 "Nuorten kesä" -tapahtuman yhteydessä.
Väisänen vihittiin 20. maaliskuuta 2010 Missionsprovinsenin piispaksi Suomeen, jossa hän toimii Luther-säätiön pappien sielunhoitajana. Lähetysjohtaja Timo Rämä, Väisäsen seuraaja Kansanlähetyksen johtajana, pitää säätiön ratkaisua ongelmallisena, mutta ei silti sulje kokonaan pois mahdollisuutta toimia kirkkojärjestyksestä välittämättä, mikäli yhteistyö seurakuntien kanssa vaikeutuu.
Rämän seuraajaksi Kansanlähetyksen lähetysjohtajaksi valittiin pastori Mika Tuovinen, joka aloitti toimessa 1.1.2012. Sisäministeri Päivi Räsäsen puhe Kansanlähetyspäivillä 2013 sai aikaan vilkasta keskustelua. Hän sanoi muun muassa, että Raamattu ajaa eräissä tilanteissa lainsäädännön ohitse ja arvosteli voimakkaasti nykyistä aborttilainsäädäntöä. Useita tuhansia erosi kirkosta.
Kesällä 2014 kaksi Kansanlähetyksen avustustyöntekijää, Seija Järvenpää ja Kaija Martin, ammuttiin Afganistanissa Heratissa.
Kansanlähetys pitää Raamattua kaiken elämän ja opin ylimpänä perusteena. Liike on voimakkaasti kritisoinut radikaaleiksi katsomiaan opillisia linjauksia. Virallisesti SEKL ei hyväksy naispappeutta, mutta suurin osa sen työntekijöistä tekee yhteistyötä naispappien kanssa.
Kirkkososiologian professori Eila Helanderin mukaan Kansanlähetys tunnetaan paremmin naispappeuden, homouden ja abortin vastustamisesta kuin evankeliumin julistamisesta. Liikkeen pitkäaikainen työntekijä, pastori Mika Ebeling sai marraskuussa 2015 Oulun tuomiokapitulilta nuhteita seurakuntalaisille lähettämiensä kuukausikirjeiden vuoksi, joissa hän nimeää sukulaisiaan haureellisiksi.
Kansanlähetys toteuttaa kotimaisen työnsä 18 piirijärjestön kautta, joista yksi on Ruotsin suomenkielinen evankelisluterilainen kansanlähetys. Vapaaehtoisten panos on tärkeää kaikessa toiminnassa. Monet piirit järjestävät omia sunnuntaijumalanpalveluksiaan, joista käytetään kahta nimeä: "F5" tai "Leipäsunnuntai". Varojenkeruu lähetystyölle kuuluu kotimaantyön vastuualueeseen. SEKL tuottaa ohjelmia kristilliselle radioasema Radio Deille ja televisio-ohjelmia Taivas TV7:lle.
Etelä-Pohjanmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 1118 ja 2330 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 141 ja toimintaa 91 %:ssa alueen seurakunnista.
Etelä-Saimaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 168 ja 595 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa 93 %:ssa alueen seurakunnista.
Helsingin piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 208 ja 1684 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 37 ja toimintaa 40 %:ssa alueen seurakunnista.
Hämeen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 180 ja 2541 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 42 ja toimintaa 81 %:ssa alueen seurakunnista.
Kainuun piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 74 ja 187 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 28 ja toimintaa 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Keski-Pohjanmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 208 ja 651 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 25 ja toimintaa oli 45 %:ssa alueen seurakunnista.
Keski-Suomen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 127 ja 1286 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa oli 48 %:ssa alueen seurakunnista.
Kymenlaakson piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 124 ja 660 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 21 ja toimintaa oli 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Lapin piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 52 ja 276 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 2 ja toimintaa oli 20 %:ssa alueen seurakunnista.
Pohjois-Karjalan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 77 ja 600 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 20 ja toimintaa oli 63 %:ssa alueen seurakunnista.
Pohjois-Pohjanmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 53 ja 355 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 19 ja toimintaa oli 52 %:ssa alueen seurakunnista.
Pohjois-Savon piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 166 ja 741 piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 42 ja toimintaa oli 92 %:ssa alueen seurakunnista.
Päijät-Hämeen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 136 ja 679 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa oli 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Satakunnan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 204 ja 1696 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 22 ja toimintaa oli 93 %:ssa alueen seurakunnista.
Savon piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 146 ja 811 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 21 ja toimintaa oli 100 %:ssa alueen seurakunnista.
Uudenmaan piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 94 ja 670 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 18 ja toimintaa oli 56 %:ssa alueen seurakunnista.
Varsinais-Suomen piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 143 ja 1490 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 17 ja toimintaa oli 74 %:ssa alueen seurakunnista.
Ruotsin piirijärjestössä oli vuonna 2009 jäseniä 58 ja 230 sai piirin ystäväkirjeen. Pienryhmiä oli 7.
Opetusministeriön myöntämä kansanopiston ylläpitämislupa tuli voimaan 1.1.2001. Kansanlähetysopisto korostaa toiminnassaan keskeisenä asiana raamattuopetusta. Opistossa voi opiskella raamattulinjalla, teologisella linjalla, nuorisotiimilinjalla, kristillisellä taidelinjalla, kansainvälisyyslinjalla ja lähetystyöntekijälinjalla. Raamattulinjan opinnoissa luodaan yleiskuva koko Raamatusta ja perehdytään lähetystyöhön ja kristinuskoon liittyviin kysymyksiin. Teologisella linjalla opiskellaan lisäksi teologisia aineita, ja monet opiskelijat pyrkivät linjan jälkeen teologisiin tiedekuntiin Helsingin tai Joensuun yliopistoihin. Nuorisotiimilinjalla annetaan valmiuksia toimia vastuunkantajana kristillisessä nuorisotyössä. Nuorisotiimi osallistuu myös valtakunnallisten nuorisotapahtumien suunnitteluun ja toteuttamiseen. Kansainvälisyyslinjalaiset syventyvät muutamasta kuukaudesta lähes vuoteen kestävällä ulkomaan opiskelujaksollaan vieraisiin kulttuureihin ja lähetystyöhön. Taidelinjan oppiaineita ovat Raamattu, musiikki, teatteri ja tanssi. Lukuvuoden päätteeksi kukin opiskelija valmistaa taiteellisen lopputyön. Linjojen lisäksi opisto tarjoaa useita lyhytkursseja ja tapahtumia.
Alueen historia tunnetaan 1500-luvulta saakka. Vuosina 1923–1961 paikka toimi Helsingin kaupungin poikakotina. Ryttylässä sijaitseva lähetyskeskus on ollut kansanlähetyksen omistuksessa vuodesta 1969.
Kansanlähetyksen nuorisotyö jakaantuu kahteen osa-alueeseen, jotka ovat varsinainen nuorisotyö (15–19-vuotiaat) ja nuorten aikuisten työ (20–29-vuotiaat). Työmuotoja ovat rippikoulutyö, aktiotyö, musiikkitoiminta, nuorten parissa tehtävä "DOK-työ", nuorten aikuisten "Kolme kohtaamista" -työ ja valtakunnalliset nuorisotapahtumat, joista tärkein on "Nuorten kesä".
Nuorten maailma on mukana julkaisemassa myös Suomen vanhinta ja suurinta kristillistä nuortenlehteä Nuottaa, jolla on noin 3 200 tilaajaa. Se on ilmestynyt vuodesta 1979 ja sitä julkaisevat Suomen Luterilainen evankeliumiyhdistys ja Kansanlähetys..
Musiikkitoiminnasta vastaavat yhtyeet Mikko goes to Heaven ja G-Powered kiertävät esiintymässä kouluissa ja nuorisotapahtumissa.
Kansanlähetys suuntaa lähetystyönsä erityisesti sellaisten kansojen pariin, joissa kristillinen todistus on vähäistä. Työn päämääränä on itsenäisten kansallisten luterilaisten kirkkojen syntyminen ja kasvaminen. Valtaosa näistä kansoista sijaitsee niin sanotun 10/40-ikkunan alueella. Muita tärkeitä painopistealueita ovat medialähetystyö, raamatunkäännöstyö, juutalaistyö ja siirtolaistyö Euroopassa. Kansanlähetyksellä oli yhteensä 91 lähetystyöntekijää 31.12.2006. Seurakuntien talousarviomäärärahat lähetystyölle muodostavat 25–30 % liikkeen tuloista. SEKL sai tukea ulkoasiainministeriöltä kehitysyhteistyöhankkeisiin Etiopiassa ja Lähi-idässä vuodelle 2007 yhteensä 340 000 euroa.
Turvallisuussyistä Kansanlähetys ei yleensä kerro, missä maissa sillä on Lähi-idässä työntekijöitä, poikkeuksena Israel. Kansanlähetyksellä on alueella monenlaisia terveydenhuolto-, koulutus-, ja kehitysyhteistyöprojekteja. SEKL:in tärkein yhteistyöjärjestö alueella on SAT-7, joka on toukokuussa 1996 lähetyksensä aloittanut arabiankielistä, kristillistä ohjelmaa lähettävä satelliittitelevisiokanava.
Etiopiantyössä Kansanlähetys tekee yhteistyötä Mekane Yesus -kirkon kanssa neljällä alueella: Addis Abebassa, Airassa, Arba Minchissä ja Jimmassa. South West -synodissa on käynnissä raamatunkäännösprojekti gidolen kielelle. Lounais-Etiopiassa valmistui yhteistyössä Suomen ulkoministeriön kanssa kolmivuotinen vesi-, hygienia- ja kouluhanke, jossa annettiin paikalliselle väestölle hygieniakoulutusta, rakennettiin vesihuoltojärjestelmää ja uudistettiin koulurakennuksia.
Työ Saksassa on keskittynyt ELRIM-instituutin tekemään islamtutkimukseen. Instituutin tavoitteena on edistää islamilaisen uskonnon ja kulttuurin tuntemusta kirkkojen ja muitten kristillisten yhteisöjen parissa ja tehdä akateemista uskonto- ja lähetysteologista tutkimusta. Tutkimustyöstä vastaa teologian tohtori Martti Vaahtoranta.
Kansanlähetys tekee Venäjällä työtään Inkerin kirkon parissa Karjalassa, Länsi-Siperiassa, Pietarissa ja Mordvan alueella. Vähemmistökielille on myös raamatunkäännösprojekteja.
Englannintyö on keskittynyt Lontoon alueelle, jossa tehdään diakoniatyötä maahanmuuttajien parissa ja julkaistaan "The Light Noor" -lehteä.
Kansanlähetys on alusta asti tehnyt työtä Länsi-Japanin evankelisluterilaisen kirkon parissa. Työalueina ovat Nishinomiya, Fukuyama, Sumoto ja Otsu.
Kansanlähetyksen raamatunkäännöstyö Papua-Uudessa-Guineassa tehdään yhteistyössä Summer Institute of Linguistics -järjestön kanssa. 2005 Papua-Uuden-Guinean työssä valmistui mendenkielinen Uusi testamentti. Työtä jatketaan mape-kielen parissa.
Uusi Tie -yhtiö vastaa Kansanlähetyksen julkaisutoiminnasta. Kristillisen kirjallisuuden lisäksi se julkaisee Uusi tie-, Vie sanoma-, Donkki- ja Nuotta-lehtiä. Uusi tie -lehteä on julkaistu vuodesta 1965 lähtien. Sen nykyinen päätoimittaja on Leif Nummela.
Vuonna 2005 toiminnan aloitti "Operaatio Mediaenkeli" -verkkosivu, jonka kautta voi tilata Uusi tie -lehden lahjaksi julkisiin laitoksiin, kuten kirjastoihin, vanhainkoteihin ja terveyskeskuksiin.