ETA (järjestö)
Euskadi ta Askatasuna eli ETA () oli baskien järjestö, joka ajoi Baskimaan itsenäisyyttä Espanjasta sotilaallisin keinoin. Omasta mielestään ETAlaiset olivat vapaustaistelijoita, mutta EU, YK ja Yhdysvallat pitivät sitä terroristijärjestönä. Baskimaan itsehallintoalueen lisäksi ETAn tavoitteena oli koko historiallisen Baskimaan itsenäisyys yhdistämällä Espanjan ja Ranskan alueella sijaitsevat seitsemän baskimaakuntaa.
Ideologialtaan ETA oli nationalistinen ja marxilais-leninistinen. Espanja pitää Batasuna-puoluetta ETAn poliittisena siipenä ja on kieltänyt sen toiminnan. Batasuna on saanut noin 10–20 prosentin kannatuksen Espanjan Baskimaan vaaleissa.
ETA:n iskuissa on kuollut yli 900 ihmistä. ETAn tyypillisimpiin toimintatapoihin kuuluvat autopommit ja salamurhat. Rahoitusta se on hankkinut muun muassa vaatimalla Baskimaan yrityksiltä niin sanottua vallankumousveroa. Lisäksi se on tehnyt pankkiryöstöjä ja ihmiskaappauksia lunnasvaatimuksineen. Syyskuussa 2010 ETA ilmoitti, että se ei jatka enää aseellisia iskuja, ja lokakuussa 2011 järjestö ilmoitti lopettavansa aseellisen toiminnan kokonaan.
Huhtikuussa 2018 ETA julisti järjestön lopetetuksi.
ETA:n perustivat vuonna 1959 kenraali Francon diktatuuria vastustaneen, maltilliseen vasemmistoon kuuluneen Baskien kansallispuolueen (EAJ/PNV) jäsenet, jotka pitivät puoluetta tehottomana. ETA oli alun perin sosialistinen ja nationalistinen, ja jo ensimmäisessä suurkokouksessaan Ranskan Bayonnessa vuonna 1962 ETA vaati sosialismia ja Baskimaan itsenäisyyttä, mutta vasta vuonna 1965 se ryhtyi marxilais-leniniläiseksi.
Aluksi ETA keskittyi tuhoamaan infrastruktuuria, mutta jo 1960-luvulla se aloitti salamurhat ja muun aseellisen toiminnan. Tunnetuin veriteko on Espanjan pääministerin Luis Carrero Blancon salamurha marraskuussa 1973. Blanco oli kenraali Francon nimittämä, ja hänen kuolemansa oli kova isku vaikutusvaltaansa menettäneelle sotilashallinnolle.
Francon kuoleman jälkeen ETA torjui sille tarjotut armahdukset ja sen sijaan tappoi 235 ihmistä 1978–1980.
Syyskuussa 2006 naamioituneet ETA-taistelijat ilmoittivat, että organisaatio jatkaisi yhä aseellista toimintaansa kunnes saavutetaan ”itsenäisyys ja sosialismi Baskimaassa”. Esimerkiksi kesällä 2009 ETA:n iskuissa kuoli kolme ihmistä ja kymmeniä haavoittui, myös lapsia.
ETAn jäseniä kutsutaan Espanjassa joko nimityksillä "militante" tai "etarra", mutta ETAn jäsenet itse nimittävät itseään baskinkielisellä "gudari"-sanalla, joka tarkoittaa taistelijaa tai sotilasta. ETAlla on tapana ilmoittaa iskuista etukäteen puhelinsoitolla.
ETAn poliittinen siipi Batasuna kiellettiin Espanjassa korkeimman oikeuden päätöksellä vuonna 2003. Järjestön aktiivijäsenten tai siihen myönteisesti suhtautuvien määrä ei ole tiedossa, mutta joidenkin arvioiden mukaan jäsenmäärä saattaa nousta jopa satoihin. ETAn uskotaan kuitenkin heikentyneen 2000-kymmenluvulla merkittävästi, kun monia sen korkea-arvoisia jäseniä pidätettiin. Syyskuussa 2010 ETA ilmoitti lopettavansa aseelliset iskut. Järjestö tuli lopputulokseen useiden kuukausien harkinnan jälkeen. Baskimaan johto piti ilmoitusta sekavana ja täysin riittämättömänä. Myös sanomalehti El País piti ilmoitusta vasta oikeansuuntaisena, mutta vajavaisena, sillä järjestö ei vielä suostunut laskemaan aseitaan.
ETAn julistettua tulitauon Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi Espanjan viranomaiset vapauttamaan muutamia vankeina olleita ETAn jäseniä, mutta ETAn kannattajat vaativat Espanjaa vapauttamaan lisää järjestön jäseniä ja siirtämään ETAan kuuluvia vankeja eri puolilla Espanjaa olevista vankiloista Baskimaan vankiloihin lähemmäksi heidän perheitään.
Baskimaan itsenäisyyttä kannatti 24 % ja vastusti 63 % vuonna 2016. Vuonna 2011 ETA ilmoitti lopettavansa aseellisen taistelun lopullisesti.
Nykyään ETA:n entisiä jäseniä toimii vasemmistolaisessa baskinationalistisessa EH Bildu -puolueessa. Vuonna 2018 järjestö pyysi anteeksi tekemiensä terrori-iskujen uhreilta ja heidän omaisiltaan.
25.4.2018 ETA ilmoitti lakkauttaneensa järjestön lopullisesti El Diario-lehdessä julkaistussa kirjeessä.Baskiseparatismirikoksista, kuten kidnappauksesta, 15 vuotta vankilassa istunut johtava poliitikko Arnaldo Otegi sanoi, että väkivallasta on kai ollut itsenäisyysliikkeelle enemmän haittaa kuin hyötyä.