Tyresön kunta
Tyresön kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Bollmora.
Kunnan maapinta-ala on 69,23 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 46 177 henkeä (31.12.2015).
Tyresön naapurikuntia ovat Värmdö, Haninge, Huddinge, Tukholma ja Nacka.
Tyresö sijaitsee Suur-Tukholman alueella Itämeren rannalla Tukholmasta kaakkoon. Kunta on pinta-alaltaan Ruotsin kahdenkymmenen pienimmän joukossa, mutta väestötiheydeltään kahdenkymmenen tiheimmin asutun joukossa. Suurin osa Tyresön asuinalueista kuuluu Tukholman taajamaan.
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,10 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Pitäjänä Tyresö oli suhteellisen nuori, sillä se oli erotettu Österhaningesta vuonna 1636. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa siitä muodostettiin maalaiskunta. 1900-luvun suurilla kuntauudistuksilla ei ollut vaikutusta Tyresöhön.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 323 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 058 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 224 480 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 89 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 402 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan ja Tukholman kuntaan.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Tyresö ja Lindalen kasvoivat ensin yhteen Bollmora-nimiseksi taajamaksi. Tyresön taajama kuitenkin erosi jossain vaiheessa Bollmorasta taas omaksi taajamakseen. Sittemmin sekä Bollmora että Tyresö ovat kasvaneet yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Tyresön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tyresön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Tyresön piiri.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ensimmäiset ihmiset saapuivat alueelle Tyresön alueella suurin piirtein 3000-luvulla eaa. Vakinaista asutusta ei muodostunut ennen noin 600-lukua. Tältä esihistorialliselta ajalta on hautoja ja muita jäännöksiä.
Tyresön kartanolla on alkunsa 1300-luvulla. Kartano oli suurimmillaan 1600-luvulla, jolloin miltei kaikki nykyisen kunnan pinta-ala kuului siihen. Tyresön linna ja Tyresön kirkko ovat tältä vuosisadalta.
Tyresö oli tärkeä teollisuuskeskus Tukholman alueella 1500-luvun ja 1800-luvun välillä vesivoiman takia, jota pystyttiin muodostamaan virtoihin järvien välillä. Vesipyörät kunnan vaakunassa edustavat kolmea voimalaitosta Nyforsissa, Uddbyssä ja Follbrinksströmmenissä. Teollisuuksiin kuului myllyjä, valssaamoita, paperitehtaita, pajoja, sahalaitoksia ja tiilinvalmistamo. Näistä vanhoista teollisuuslaitoksista ei ole nykyään jäljellä mitään. Uddbyn mylly paloi 1895 ja sen tilalle rakennettiin vesivoimala sähköntuotantoon. Voimala on edelleen jäljellä ja ainoa laatuaan Tukholman seudulla.
1900-luvun alussa Tyresön kartanon suuria maa-alueita alettiin pilkkoa ja kesähuviloita ryhdyttiin rakentamaan. Brevikin alueella rakennettiin kalliita huviloita. Rakentamistahti kasvi reilusti vuosisadan ensimmäisillä vuosikymmenillä. 1950-luvusta eteenpäin aloitettiin huviloiden muuttaminen vakinaisiksi asunnoiksi.
1950-luvusta eteenpäin Bollmora kasvoi nopeasti. Näin tapahtui etenkin Lex Bollmora -lain jälkeen, joka salli kunnallisten kiinteistöyhtiöiden toimia omankin kunnan ulkopuolella. Kuntakeskus muodostui Bollmoraan ja "Bollmora Centrum" vihittiin käyttöön vuonna 1965. Miljoonaohjelma ("Miljonprogrammet") antoi leimansa Tyresössä etenkin Bollmoraan, jossa monet asuinalueet on rakennettu kyseisen ohjelman ansiosta.
1950-luvun kasvuvaiheesta lähtien Tyresön väkiluku on kasvanut noin 5 000:esta nykyiseen vähän yli 41 000:een.
1990-luvun alussa Bollmora Centrum rakennettiin uudelleen katetuksi ostoskeskukseksi, jonka uudeksi nimeksi tuli Tyresö Centrum.
Elokuussa 1999 iso metsäpalo tuhosi noin 15 % Tyrestan kansallispuistosta.
Tyresön kunnassa ei ole hallinnollisia aluejakoja, mutta muita enemmän tai vähemmän virallisia jakoja on.
Tyresön kunnassa on pääasiassa kolme kunnanosaa. Tämä on arkipäivällinen viitekehys kunnan eri osista.Väkiluvut ovat ajankohdan 1. tammikuuta 2004 mukaiset. Koko kunnassa asukkaita oli 40 097.
Suurin osa Tyresöstä sijaitsee Södertörnin niemimaalla, mutta siihen kuuluu myös muutamia saaria Itämeressä, joista Ägnö ja Härsö ovat suurimmat. Tyresössä on monia järviä, joista suuri osa kuuluu Tyresån järvijärjestelmään. Etelässä on iso aarniometsä, josta osa kuuluu Tyrestan kansallispuistoon, ja muita suuria osia on muihin luonnonsuojelualueisiin.
Maasto on tyypillinen alueelle, matalia kukkuloita ja laaksoja muodostui osittain viime jääkauden aika. Kunnan Korkein kohta on Telegrafbergenillä 84 metriä merenpinnan yläpuolella.
Tyresöllä on maarajaa Tukholmaan luoteessa, Nackaan pohjoisessa ja Haningeen etelässä. Lisäksi kunnalla on järvirajaa Huddingeen lännessä ja merirajaa Värmdöön idässä ja koillisessa.
Tyresö on noin kahdenkymmenen–kolmenkymmenen minuutin päässä Keski-Tukholmasta julkisella liikenteellä. Eräät päälinja-autolinjoista ovat 806, 807, 815, 872, 873, 875 Gullmarsplanilta, ja 812, 813, 815X, 818 Keski-Tukholmasta, ja 840 Haningesta ja Nackasta. Pääteihin kuuluvat läänitie 229 – moottoritie Tukholmaan, ja läänitie 260 etelään Haningeen ja pohjoiseen Nackaa kohden. Kunta on yksi harvoista Tukholman läänin kunnista, joissa ei ole lainkaan raideliikennettä.