Internet-slangi
Internet-slangi viittaa useisiin erilaisiin slangeihin, joita Internetissä käytetään. Sen tarkka määrittely on hankalaa johtuen siinä tapahtuvista jatkuvista muutoksista. Sen voidaan sanoa olevan slangi, jonka Internetin käyttäjät ovat keksineet, ja joka on levinnyt yleisempään käyttöön. Internet-slangin tarkoitus on usein säästää näppäinten painalluksia tai saada teksti mahtumaan tilaan, jossa on käytössä rajallinen määrä merkkejä. Akronyymit, näppäimistön erikoismerkit ja lyhenteet ovat yleisiä Internet-slangissa.
Internet-slangi syntyi Internetin alkuaikoina, ja osittain netin ulkopuolella. Vuonna 1979 Usenet-käyttäjät olivat luoneet oman pikakirjoituksensa ja leetspeak kehittyi 1980- ja 1990-lukujen aikana BBS-kulttuurissa.
Internet-slangien tarkoituksena on helpottaa kommunikointia. Tosin aiheesta tehty tutkimus sanoo, että slangin käyttö vähentää viestin kirjoittamiseen kuluvaa aikaa, mutta vastaavasti lukijalta kuluu enemmän aikaa sen ymmärtämiseen. Aivan kuin tavallisessa puheessa käytetyt slangitkin, internet-slangien käyttö ilmentää kuulumista tiettyyn sosiaaliseen ryhmään.
Kommunikointi tietokoneiden välityksellä aiheuttaa huomattavia muutoksia käytyyn keskusteluun. Keskustelu pitää pystyä käymään niillä symboleilla joita saa luotua tietokoneiden näppäimien avulla, ja vastaanottajan näkemä viestin ulkoasu on riippuvainen tietokoneen ja sen näytön teknisistä ominaisuuksista. Lisäksi tietokoneohjelmien käyttämät merkistöt vaihtelevat, joten erikoismerkkejä käytettäessä on riski että merkit näkyvät vastaanottajalle eri tavalla kuin ne olivat kirjoitettu. Netissä käytetty slangi vastaa ulkoasultaan usein puhekieltä eikä kirjakieltä. Internet-slangi helpottaa ja toisaalta rajoittaa kommunikointia tavoilla, jotka ovat erilaisia kuin perinteisemmät kommunikointitilanteet. Useat tavat ja käytännöt jotka pätevät perinteiseen kirjoittettuun tekstiin ja puhuttuun kieleen eivät päde nettislangissa.
Internet-slangi ei ole yhtenäinen kielen muoto, vaan se vaihtelee riippuen käyttäjästä ja ympäristöstä.
Alla olevassa listassa on selitetty eräitä yleisiä nettislangin muotoja.
Nettislangin käyttö on siirtynyt myös netin ulkopuolelle. Tekstiviesteissä on käytetty samaa tyyliä, ja nykyään käsin kirjoitetuissa papereissakin. Termejä kuten fleimaus ja trollaus käytetään puhekielessä samalla tavalla kuin netissäkin.
Nykyisin myös tunnetut sanakirjat kuten "Oxford Dictionary of English" ja "Merriam-Webster" ovat sisällyttäneet yleisimpiä nettislangin sanoja teoksiinsa.
Internet-slangin vaikutukset kielenkäyttöön internetin ulkopuolella jakavat mielipiteitä. Eräiden näkemyksien mukaan se on huonontanut opiskelijoiden valmiuksia kirjoittaa virheetöntä tekstiä, toiset taas ovat sitä mieltä että nettislangi ei muokkaa olemassa olevia kieliä, vaan rikastuttaa niiden ilmaisua.
Kielenhuoltajilla on taipumus uskoa Internetillä olevan negatiiviisia vaikutuksia kielen tulevaisuuteen ja että se johtaa kielen rappeutumiseen. Englannissa BBC uutisoi teinistä, joka kirjoitti kouluaineen käyttäen nettislangin lyhenteitä ja akronyymejä. Tämä aiheutti suurta paheksuntaa mediassa, ja sitä pidetään esimerkkinä huonontuneista kirjoitustaidoista. Eräiden mielestä nettislangin nykytila johtuu siitä ettei netissä ole koskaan valvottu kielioppia. Koska nettislangi on verrattain uusi asia, ei sen vaikutuksista käyttäjiensä äidinkieleen ole tutkimustietoa. Englanninkieltä tutkivan ja aiheesta kirjoja julkaisseen David Crystalin mielestä suurin muutos, jonka nettislangi on aiheuttanut, on kielen ilmaisun rikastuminen ja uusien aiemmin mahdottomien käyttötapojen lisääminen kieleen.