Veikkausliiga
Veikkausliiga on miesten jalkapalloilun korkein sarjataso Suomessa. Sitä on pelattu kaudesta 1990 alkaen, jolloin se korvasi Mestaruussarjan. Menestynein seura on 13 mestaruutta voittanut Helsingin Jalkapalloklubi, joka on 29 Suomen-mestaruudellaan myös maan kaikkien aikojen menestynein seura.
Liigan lisäksi joukkueet osallistuvat Suomen cupiin. Parhaiten liigassa menestyneet joukkueet pääsevät mukaan Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) kansainvälisiin seurajoukkuekilpailuihin Mestarien liigaan ja Eurooppa-liigaan. Liigasta seuraava alempi sarjataso on nimeltään Ykkönen.
Liigaa hallinnoi seurajohtoinen Jalkapalloliiga ry, ja sen pääsponsori on rahapeliyhtiö Veikkaus.
Jalkapallon Suomen mestaruus ratkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1908, ja sarjamuotoisesti mestaruudesta on pelattu muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta vuodesta 1930 lähtien. Vuonna 1989 perustettiin Palloliitosta erillinen seurajohtoinen organisaatio, joka otti hallinnoitavakseen korkeimman sarjatason. Liiga korvasi SM-sarjan, ja sen ensimmäinen kausi oli 1990, jolloin sen nimi oli Futisliiga. Liigan avauskierros pelattiin 29. huhtikuuta 1990. Kaudesta 1992 lähtien se on tunnettu nimellä Veikkausliiga pääyhteistyökumppani Veikkauksen mukaan.
Liigan joukkuemäärä on vaihdellut alkuperäisestä 12 joukkueesta pienimmillään 10 joukkueeseen ja suurimmillaan 14 joukkueeseen. Kausi 2006 pelattiin alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen 13 joukkueella Allianssin liigalisenssin eväämisen vuoksi. Myös sarjajärjestelmä on vaihdellut. Ensimmäisellä kaudella 1990 mestaruus ratkaistiin pudotuspeleillä, joihin pääsi kahdeksan parasta joukkuetta. Myöhemmin on neljänä kautena käytetty myös järjestelmää, jossa varsinaisen runkosarjan jälkeen joukkueet on jaettu sijoituksiensa mukaan ylempään ja alempaan jatkosarjaan, joissa lopulliset sijoitukset on ratkaistu. Useimmiten on kuitenkin pelattu pelkkä runkosarja. Ajoittain sarja on pelattu kolminkertaisena eli joukkueet ovat kohdanneet toisensa kolmesti kauden aikana. Pisimmillään tämä on tarkoittanut 33 ottelukierroksen pituista kautta vuosina 1991–1992, 2000–2001 ja uudelleen vuodesta 2011 alkaen, jolloin sarjassa oli 12 joukkuetta.
Liigassa on pelannut vuosina 1990–2014 yhteensä 38 eri seuraa, joista ainoastaan HJK on pelannut sarjassa jokaisena kautena. HJK:lla on myös eniten mestaruuksia (11) ja peräkkäisiä mestaruuksia (kuusi kausina 2009–2014). Yhteensä mestaruuden on voittanut kahdeksan eri seuraa.
Liigassa on 12 joukkuetta kaudella 2015. Kausi alkaa huhtikuussa ja päättyy lokakuussa. Joukkueet pelaavat kolminkertaisen sarjan eli joukkueet kohtaavat toisensa kolmesti kauden aikana ja otteluita kullekin joukkueelle kertyy 33. Kotiotteluita on 16 tai 17 siten, että edelliskauden kuusi parasta joukkuetta saavat yhden kotiottelun enemmän. Liigan voittaja on Suomen mestari.
Ottelun voitosta saa kolme pistettä ja tasapelistä yhden. Mikäli kauden päätyttyä kaksi tai useampi joukkuetta on tasapisteissä, paremmuuden ratkaisee maaliero tai sen ollessa sama tehtyjen maalien määrä. Liigassa viimeiseksi sijoittunut joukkue putoaa suoraan Ykköseen, jonka voittaja puolestaan nousee suoraan liigaan. Liigassa toiseksi viimeiseksi sijoittunut karsii liigapaikasta Ykkösessä toiseksi sijoittuneen kanssa. Osallistuvilta seuroilta vaaditaan muun muassa taloudellisia edellytyksiä sekä olosuhdeohjelman pykälien täyttämistä liigalisenssin myöntämiseksi.
Liiga on kansainvälisellä kilpailukaudella 2015–2016 Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) sijalla 36. Liigan voittaja pääsee UEFAn Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. Toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet sekä Suomen cupin voittaja pääsevät Eurooppa-liigan (aik. UEFA-cup) ensimmäiselle karsintakierrokselle. Mikäli cupin voittaja on oikeutettu Mestarien liigan tai Eurooppa-liigan paikkaan jo liigasijoituksensa perusteella, siirtyy cupvoittajan Eurooppa-liigan paikka liigan neljänneksi sijoittuneelle joukkueelle.
Talvella ennen liigakauden alkua joukkueet pelaavat Liigacupia.
Liigaa hallinnoi Jalkapalloliiga ry, jonka hallituksen puheenjohtaja on Lasse Lehtinen. Hallituksessa istuu yksi jäsen kustakin liigaseurasta. Liigan toimitusjohtaja on Timo Marjamaa, ja henkilöstöön kuuluu myös markkinointijohtaja ja yhteyspäällikkö. Liigan toimisto sijaitsee Helsingissä Sonera Stadiumin tiloissa. Alempien sarjatasojen toiminnasta vastaa Palloliitto ja sen piirit.
Liigalla on päätäntävalta muun muassa markkinointi- ja televisiointisopimuksistaan. Sarjajärjestelmän hyväksyy Palloliitto liigan esityksestä (sopimus vuodelta 2001). Seurojen liigalisenssien myöntämisestä päättää liigahallituksen ja Palloliiton liittohallituksen yhteinen liigalisenssikomitea.
Palloliitto ja Veikkausliiga allekirjoittivat 24. joulukuuta 2015 kausia 2016 – 2020 koskevan sopimuksen jalkapallon ylimmän sarjatason (Veikkausliiga) järjestämisestä. Sopimuksen sisältö on Palloliiton ja Veikkausliigan asettamien työryhmien esitysten mukainen.
Liiga on eurooppalaisten jalkapallon ammattilaisliigojen yhteistyöjärjestön EPFL:n jäsen.
Liigan mestaruuspatsas on naantalilaisen taiteilijan Timo Iivosen suunnittelema ja toteuttama, ja se on ollut käytössä ensimmäisestä liigakaudesta 1990 lähtien. 15 kilogrammaa painava ja 80 senttimetriä korkea patsas esittää kahta jalkapalloilijaa pallontavoittelutilanteessa. Patsas on hitsattu yhteen noin 300 osasta.
2000-luvun alkuun asti patsas tunnettiin nimellä Futura-patsas yhteistyökumppani Nesteen mukaan, mutta sittemmin patsaasta on käytetty vain nimeä Veikkausliigan mestaruuspatsas. Taiteilija Iivonen työskenteli liigan perustamisen aikoihin Naantalin Neste-huoltoasemalla, mitä kautta patsasprojekti tuli hänen toteutettavakseen.
Liigajoukkueiden budjetit kaudella 2017.
Pelaajayhdistys teki vuosina 2001–2011 pelaajille lähetettyyn kyselyyn perustuneen palkkatutkimuksen. Vuoden 2011 jälkeen virallista tutkimusta ei ole tehty. Yhdistyksen toiminnanjohtaja Markus Juhola arvioi vuonna 2015, että keskipalkka on pysynyt jotakuinkin ennallaan, mutta päätoimisten pelaajien määrä on pudonnut. Osa pelaajista tekee muita töitä jalkapalloilun ohella ja joukkueissa on entistä enemmän junioripelaajia.
Veikkausliigan sekä Sanoma Media Finland:in välisen keväällä 2015 solmitun kolmivuotisen tv-sopimuksen myötä kaikki Veikkausliigan ottelut ovat olleet mahdollista katsoa suorana maksullisissa Ilta-Sanomien IS-Extrassa, sekä kaudesta 2016 alkaen myös Nelosen Ruutu+ -palveluissa. Tämän lisäksi Nelonen sekä Jim esittävät kauden aikana kerran kuukaudessa "Futiskierros"-lähetyksen, jossa käsitellään useita otteluita.
Aikaisemmin liigaa on televisioitu ainakin Ylen, Nelosen, Urheilukanavan, Canal+:n, URHOtv:n ja Kutosen kanavilla sekä Veikkauksen VeikkausTV-verkkopalvelussa. Liigan ja Urho-TV:n välinen televisiointisopimus kattoi kaudet 2010–2014 ja oli Yle Urheilun tietojen mukaan arvoltaan noin kuusi miljoonaa euroa. Urho-TV lopetti toimintansa huhtikuussa 2014, ja sillä oli ollut jo aiemmin vaikeuksia täyttää sopimuksen mukaisia maksuja.
Radiossa liigan ottelutapahtumia seurataan Yle Puheen "Jalkapallokierroksessa".
¹ Kimmo Tarkkio pääsi samaan maalimäärään pudotuspelien jälkeen.
Liiga ja Veikkaus valitsivat liigan 20-vuotisjuhlavuonna 2009 liigan siihenastisen historian tähdistöjoukkueen. 11 pelaajan lisäksi valittiin valmentaja, joukkueenjohtaja ja erotuomari.Ohessa on esitetty sijaintikunnittain kentät, joilla on pelattu Veikkausliigaottelu(ita) (suluissa päivä ja ottelupari ensimmäisestä kentällä pelatusta Veikkausliiga-ottelusta, lähteenä Veikkausliigan ottelutilastot 1990-2013. 2014 alkaen tiedolle on esitetty erikseen lähde)
Uusin listan kentistä on Seinäjoen Jouppilanvuoren tekonurmi (ensimmäisen kerran 2014). Sitä edeltävät viimeisimmät uudet kentät olivat Turun urheilupuiston yläkenttä (ensimmäisen kerran 2013), Kouvolan keskuskenttä ja Turun Paavo Nurmi Stadion (molemmat vuonna 2012).Tilanne kauden 2018 jälkeen (kausilla 2015-2018 pelattiin vuosittain 198 ottelua, maaleja sarjataulukossa vuonna 2015: 448, vuonna 2016: 459, vuonna 2017: 542, vuonna 2018: 490 (huom. Kuusysin ottelut eivät löydy tuloslähteestä kotijoukkuenimellä, pitää etsiä vastustajien otteluista). Veikkausliigaotteluita 1990 – 2014 on pelattu yht. 4452 kpl + 4×198 (2015-2018). Otteluiden maalisumma (1990-2014) taulukossa on yhteensä 11952 maalia + 448 + 459 + 542 + 490 (2015-2018). Protestilla ratkenneet ottelut on taulukossa esitetty 3-0/0-3 –tuloksin, ks. taulukon alla luettelo niistä. Pisteet on laskettu 3 p voitosta ja 1 p tasapelistä (myös kaudelta 1990, jolloin oli vielä käytössä 2 p voitosta pistejärjestelmä; se muuttui 3 p:een 1991).
Erikoisuudet:
- Jälkikäteen muutetut otteluiden tulokset (taulukkoon laskettu joko 0-3 tai 3-0)
- 1990 playoffsien rp-ratkaisuun päättyneet ottelut on esitetty maalien osalta 90 min tulos, voitto/häviö on rp-ratkaisun mukainen (näin ratkaistuja otteluita on yht. 5 kpl, HJK ja Kuusysi kumpikin 2, yksi Haka, KuPS, MP, Reipas, RoPS ja TPS).