Sinn Féin
Sinn Féin "(Me itse)" on Irlannissa pieni ja Pohjois-Irlannissa merkittävä vasemmistopuolue, jota pidetään terroristijärjestö IRA:n poliittisena siipenä. Puolue ajaa yhtenäistä Irlantia. Sen puheenjohtaja on ollut vuodesta 1983 Gerry Adams.
Euroopan parlamentissa puolueen edustajat toimivat GUE/NGL-parlamenttiryhmässä.
Arthur Griffith perusti Sinn Féinin vuonna 1905 Irlannin itsenäisyyttä ajamaan. Vuonna 1917 se muodostui useita suuntauksia kokoavaksi voimaksi, kokoomuspuolueeksi tai sateenvarjo-organisaatioksi. Se saavutti vaalivoittoja vaalipiireissään 1917 ja 1918 ja siten haastoi Irlannin parlamentaarisen puolueen.
Joulukuun 1918 parlamenttivaaleissa Irlannin parlamentaarinen puolue menetti 62 paikkaa ja sai enää vain kuusi paikkaa, kun taas Sinn Féin sai 76 paikkaa. Unionistien paikkaluku nousi 18:sta 26:een.
Unionistit olivat sopineet, että he eivät vastustaisi Irlannin itsehallintoon (Home rule) siirtymistä muutoin kuin Ulsterin kuudessa kaikkein protestanttisimmassa maakunnassa.
Sinn Féinin Britannian alahuoneeseen valitut edustajat eivät ottaneet vastaan kansanedustajanpaikkojaan, vaan muodostivat tammikuussa 1919 Dublinissa Dáil Éireann -nimisen kansalliskokouksen, joka julistautui Irlannin hallitukseksi. Samana päivänä irlantilaisvapaaehtoiset hyökkäsivät aseistamattoman poliisin kimppuun Soloheadbegissa Tipperaryssa, minkä katsotaan olleen alku Irlannin itsenäisyyssodalle. Maaseudulle vetäytyneet irlantilaisvapaaehtoiset alkoivat kutsua itseään Irlannin tasavaltalaisarmeijaksi eli IRA:ksi vuonna 1920. Joulukuussa 1920 Britannian parlamentti hyväksyi jo ennen ensimmäistä maailmansotaa valmistellun Irlannin itsehallintolain, jonka mukaan kuusi protestanttisinta maakuntaa Pohjois-Irlannissa jäi unioniin ja muu Irlanti sai itsehallinnon. Keväällä 1921 Pohjois-Irlannissa pidettiin vaalit, joissa unionistit saivat 40 paikkaa, maltilliset kansallismieliset kuusi ja Sinn Féin myös kuusi paikkaa.
Dáil Éireann ja Britannian hallitus sopivat 6. joulukuuta 1921, että Irlannin 26 maakuntaa muuttuvat Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluvaksi dominioksi, jota kutsuttiin Irlannin vapaavaltioksi.
IRA:sta ja Sinn Féinistä erosivat sopimusta tukeneet puoliskot ja vielä vuonna 1926 Éamon de Valeran yhteistyöhakuisempi ryhmä perustaen Fianna Fail -puolueen. Tynkä-IRA:n tueksi jääneen Sinn Féinin sirpaleen vaalimenestys jäi heikommaksi.
1960-luvulla Sinn Féin siirtyi vasemmalle ja IRA:ssa oli marxilaisia elementtejä. Vuonna 1970 Sinn Féinistä lohkesi Työväenpuolue (aluksi: "Virallinen Sinn Féin"), josta lohkesivat puolueet Irlannin tasavaltalainen sosialistipuolue 1975 ja Demokraattinen vasemmisto 1992. IRA:sta on vastaavasti irronnut useita sirpaleryhmiä.
Vuonna 2005 IRA ilmoitti luopuvansa terrorismista. Sinn Féin ei hyväksynyt IRA:sta irtautuneiden "real IRA" ja "continuity IRA" -ryhmien iskuja maaliskuussa 2009.
Sinn Fein toimii Irlannin tasavaltalaisarmeijan, IRA:n, parlamentaarisena siipenä ja muodostaa oman parlamenttipuolueen vaikuttaen Ison-Britannian politiikkaan Pohjois-Irlannista käsin. Sen päätoimistot sijaitsevat Dublinissa ja Belfastissa
Britannian alahuoneeseen on valittu viisi Sinn Feinin jäsentä: Gerry Adams, Martin McGuinness, Michelle Gildernew, Conor Murphy ja Pat Doherty.
Euroopan unionin parlamentissa on kaksi Sinn Feinin edustajaa, Bairbre de Brún ja Mary Lou McDonald, jotka kuuluvat radikaalivasemmiston yhteistyöryhmään, GUE:hen.
Puolue vastustaa aborttia ja ehdottaa sen sijaan yksinhuoltajien tukemista.