Tekes
Business Finland (aiemmin Innovaatiorahoituskeskus Tekes) on Suomen valtion virasto, joka aktivoi ja rahoittaa yritysten, yliopistojen ja korkeakoulujen sekä tutkimusyksikköjen tutkimus- ja kehitysprojekteja. Tekes perustettiin vuonna 1983. Sen vuosibudjetti on noin 500 miljoonaa euroa, josta noin kolmannes käytetään yliopistojen ja tutkimuslaitosten tutkimukseen ja loput yritysten tuotekehityksen tukemiseen. Viraston virallinen nimi oli vuosina 2014–2017 Innovaatiorahoituskeskus Tekes. Virallisia yhteyksiä lukuun ottamatta käytössä oli lyhyt muoto Tekes. Vuoden 2018 alussa kansainvälistymis-, investointi- ja matkailunedistämispalveluita tarjoava Finpro ja Tekes yhdistyivät uudeksi toimijaksi nimeltä Business Finland.
Business Finlandin tehtävissä Suomessa ja ulkomailla työskentelee noin 400 henkeä, joista 90 ELY-keskuksissa.
Business Finlandin toimintaperiaatteena on, että se pyrkii auttamaan yrityksiä muuttamaan kehittämiskelpoisia ideoita liiketoiminnaksi. Rahoituksen lisäksi se tarjoaa asiantuntijapalveluja. Virasto ei itse tee tutkimustyötä. Toiminnallaan se pyrkii lisäämään elinkeinoelämän kansainvälistä kilpailukykyä sekä yhteiskunnan hyvinvointia kasvattamalla tuotantoa ja vientiä sekä luomalla perustaa työllisyydelle. Business Finland on keskeinen toimija Suomen innovaatiojärjestelmässä. Laajan kotimaisen ja kansainvälisen verkostoitumisen avulla se pyrkii varmistamaan uusien innovaatioiden synnyn.
Business Finland toimii yhteistyössä noin 50 yliopiston ja 3 000 yrityksen kanssa. Sillä on toimipisteet Helsingissä ja ulkomailla Brysselissä, Venäjällä, USA:ssa, Kiinassa, Intiassa ja Japanissa. Myös ely-keskusten innovaatio-osastojen kautta on mahdollista päästä paikalliseen yhteistyöhön Business Finlandinin kanssa. Ely-keskusten ja sen välisen yhteistyön tiivistämisestä on ollut puhetta valtionhallinnon kehittämishankkeiden yhteydessä. Virasto saa rahoituksensa työ- ja elinkeinoministeriöltä eli valtion budjetista.
Tekes perustettiin lailla ja se aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 1983. Sen pääjohtajina (vuoteen 1989 ylijohtaja) ovat toimineet
Business Finlandin rahoitus jakautuu siten, että yliopistoilla ja vastaavilla tutkimuslaitoksilla on vuosittain hakemusajankohdat. Yritysten hakemuksille ei ole aikarajoja. Ennen rahoituksen hakemista yrityksellä pitää olla idea, mitä kehitetään ja sitten laatia tälle idealle kehityssuunnitelma ja budjetti. Hakemuksessa selvitetään myös tuotteen markkinoita. Pienillä ja innovatiivisilla (alle 5-vuotias tuotekehitykseen panostava yritys), keskisuurilla (alle 250 henkeä) ja suurilla yrityksillä on erilainen hakemus. Kehitysprojektille hyväksytään työtunnit hakemuksen jättöpäivästä alkaen.
Business Finland on lisäksi merkittävä SHOK:kien eli strategisen huippuosaamisen keskittymien rahoittaja.
Vuoden 2014 alussa voimaan astunut lakimuutos mahdollisti Tekesille yrityksen perustamisen pääomasijoitustoimintaa varten. Perustettava yritys aloitti vuoden 2014 aikana sijoitukset alkuvaiheen yrityksiin sijoittaviin rahastoihin. Toiminnan tavoitteena on vahvistaa ja monipuolistaa alkuvaiheen yrityksien rahoitustarjontaa Suomessa.
Hakemuksista Business Finland arvioi idean uutuutta ja sen markkinapotentiaalia. Se on myös rahoituslaitos ja se joutuu tarkistamaan, onko yrityksellä edellytyksiä toteuttaa tuotekehityssuunnitelmansa. Business Finland voi tuotekehitystuen sijasta antaa tuotekehityslainaa, jonka takaisinmaksulta voi anoa vapautusta, jos markkinat eivät ole avautuneet suunnitellulla tavalla. Business Finlandin rahoituspäätös voi olla myös yhdistelmä sekä tuesta että lainasta. Tuki maksetaan jälkikäteen toteutuneiden työtuntien mukaisesti yleensä puolivuosittain. Tehdystä työstä täytyy myös toimittaa sen sisältöä kuvaava raportti.
Business Finlandin yrityksille myöntämä rahoitus on valikoivaa toisin kuin maataloustuki tai telakkatuki, joita saavat kaikki alalla toimivat yritykset. Toisaalta sen myöntämään rahoitukseen liittyy vastaavasti kuten mainittuihin elinkeinotukiin kilpailun vääristymisen riski, minkä vuoksi myös sen yksittäiselle yritykselle myöntämän rahoituksen suhteen on olemassa kansainvälisiä sopimuksia, esimerkiksi de minimis -EU-sääntö vastikkeettomalle tuelle. Business Finlandin yrityksille myönnettävän rahoituksen ehtoja sääntelee pääasiassa EU:n tutkimusta, tuotekehitystä ja innovaatiotoimintaa koskeva puite. Tämä puite on otettu huomioon laissa joka määrittelee viraston rahoituksen reunaehdot .
Business Finlandin rahoitusta saaneet yritykset ja tuen määrä julkistetaan vuosittain..
Business Finland seuraa jatkuvasti myönnetyn tutkimus- ja tuotekehitysrahoituksen vaikuttavuutta (projektien tuloksia ja niiden laajempia vaikutuksia). Rahoituksen väärinkäyttötapauksissa rahoitus voidaan periä takaisin.
Business Finlandin ohjelmat tarjoavat yrityksille, yliopistoille, korkeakouluille ja tutkimuslaitoksille verkottumismahdollisuuksia, apua kansainvälistymiseen ja liiketoimintaosaamisen kehittämiseen sekä rahoitusta ohjelman aihepiiriin kuuluville tutkimus- ja kehitysprojekteille. Seminaarit, työpajat, ulkomaille suuntautuvat tutustumismatkat, koulutusohjelmat, uutiskirjeet ja muut julkaisut ovat ohjelmien keskeistä antia.
Tekesin rahoitus vaikuttaa innovaatioiden syntyyn. Sfinno-tietokannan mukaan Tekes on ollut rahoittamassa yli puolta Suomessa 2000-2013 syntyneistä yleisesti tunnistetuista innovaatioista (VTT Sfinno 2014). Tekes on ollut rahoittamassa alkuvaiheessa monia kansantalouden kannalta tärkeitä innovaatioita muun muassa informaatioteknologiassa, teollisuuden palveluissa, sekä ympäristö- ja hyvinvointialoilla. Tekes seuraa jatkuvasti toiminnan vaikuttavuutta ja arvioi ohjelmien laatua ja niistä syntyneitä tuloksia. Vaikuttavuusraportteja ja rahoituksen avoin data löytyvät Tekesin www-sivuilta https://www.tekes.fi/tekes/tietopankki/.
Tutkimustulosten mukaan Tekesin yritystuilla ei ole positiivista vaikutusta yritystason työn tuottavuuteen viiden vuoden aikana tuen myöntämisen jälkeen.
Vaikuttavuutta arvioitaessa tulee kuitenkin huomioida, että tietoon liittyvät positiiviset ulkoisvaikutukset jäävät lähes poikkeuksetta tilastollisten vaikuttavuusarviointien ulkopuolelle.
Stanfordin yliopiston professorin Steve Blankin mielestä Business Finland tukahduttaa suomalaista yrityskulttuuria. Rovion markkinointijohtajan Peter Vesterbackan mukaan Business Finland -tuet taas vääristävät markkinoita. Business Finland (silloinen Tekes) -tukia vastaan järjestettiin mielenosoitus toukokuussa 2012.