Niittykumpu
Niittykumpu () on Espoon kaupunginosa, joka kuuluu Suur-Tapiolan suurpiiriin.
Niittykumpu rajautuu pohjoisessa Mankkaaseen, lännessä Olariin, idässä Tapiolaan ja Pohjois-Tapiolaan, sekä etelässä Haukilahteen ja Westendiin. Kaupunginosan länsirajalla virtaa Gräsanoja.
Merituulentie jakaa pohjoiseteläsuunnassa kaupunginosan eri asemakaava-alueet: tien eteläpuolella sijaitsevat Niittykummun keskus, Niittykallio ja Niittymaa, jotka ovat pääasiassa kerrostalo- ja toimitilavaltaista aluetta. Tien pohjoispuolella sijaitsee Tontunmäen pientalovaltainen asuinalue, jonka itäreunalla sijaitsee Koivu-Mankkaan kaava-alueeseen kuuluva matala kaksikerroksisten kerrostalojen alue. Orionin laaja teollisuusalue sijoittuu myös Koivu-Mankkaan kaava-alueelle. Olarinluoman teollisuusalue kuuluu Espoon kaupunginosajaossa Olarin kaupunginosaan, vaikka sijoittuukin tilastollisessa osa-aluejaossa Niittykummun pienalueelle.
Niittykummun kaupunginosaan kuuluva Tontunmäen () asuinalue on kehittynyt ajan saatossa sen länsipuolella sijainneille Gräsan kartanon itäpuolisille maille. Nykyinen Olarin kirkko on rakennettu Gräsan kartanon paikalle. Historiallisesti Niittykumpu on kuulunut Meri-Espoon vyöhykkeeseen.. Osoite ainakin nykyisen Tontunmäen eteläosan taloihin oli vielä 1960-luvulla "Matinkylä, Gräsa, Itäpää". Gräsan Länsipää sijaitsi oletettavasti nykyisen Olarin alueella.
Niittykummun alueen rakentaminen lisääntyi voimakkaasti muun Espoon tapaan sodan jälkeisinä vuosikymmeninä. Suurin osa alueen rakennuskannasta on valmistunut 1960- ja 1970-luvuilla. Rakentaminen hiipui voimakkaasti 1990-luvun laman aikana, mutta on elpynyt 2000-luvun alusta lähtien uusien asuntojen tuotannon kolminkertaistuessa lamavuosien lukuihin nähden. 1960-luvulla alueella toimi vielä kaksi ruokakauppaa. 1970-luvun muuttoliikkeen ja Espoon nopean kasvun myötä alueelle alettiin rakentaa runsaasti rivitaloja. Rakentaminen tapahtui jossain määrin rakentamattomille tonteille, mutta sen tieltä hävitettiin myös vanhaa huvila-aluetta. Tuolloin tieyhteyksien parantamisen myötä alueen maantieteellinen yhtenäisyys lisääntyi ja nimeksi muotoutui ilmeisesti kaupungin päätöksellä Tontunmäki. Tontunmäessä on jäljellä vielä muutamia yksittäisiä vanhoja rakennuksia ja puutarhoja, osa sotaa edeltävältä ajalta, osa 1950- ja 1960-luvuilta.
Niittykummun keskusta-alueella on käynnissä uudistushanke. Niittykummun metroaseman yhteyteen valmistui kesällä 2017 metrokeskus nimeltä Niitty, johon sijoittuu kaksi päivittäistavarakauppaa ja muita liiketiloja. Metrokeskuksen yhteyteen rakennetaan Espoon korkein asuintorni Niittyhuippu ja sen lähelle toinen matalampi torni. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa, vuoden 2017 kesään mennessä, uusia asuntoja valmistuu noin 700 asukkaalle. Kauppakeskus Niityn valmistuttua vanha ostoskeskus Niittytori purettiin uusien asuntojen tieltä. Myös Olarin kirkon edessä oleva huoltoasema puretaan ja siihen rakennetaan kivetty Gräsanaukio, jonka alle rakennetaan pysäköintilaitos metronliityntäliikenteelle ja kirkolle. Myös autoliikkeet Länsi-Auto, Toyota Espoo ja Delta siirtyvät uusien asuintalojen tieltä muualle.
Niittykummun asukasmäärän on arvioitu kaksinkertaistuvan vuoteen 2025 mennessä.
Niittykummussa on kaupungin ylläpitämä Niittykummun koulu, joka on Etelä-Espoon vanhin alakoulu.
Niittykummussa on toiminut runsaasti autoliikkeitä, ja näiden keskittymää Merituulentien vartessa on kutsuttu jopa ”Espoon autokaduksi”. Alueella toimii muun muassa Länsi-Auto ja Delta-Auto. Niittykummussa sijaitsevassa kauppakeskus Niityssä toimii muun muassa K-Supermarket, S-market, Alko, R-kioski ja muutama ravintola.
Niittykummun 4 564 henkilön väestöstä suurin osa on työikäisiä 25–54 vuotiaita. Kaupunginosan väestö on kasvanut tasaisesti vuodesta 1975, ja asukkaita onkin yli 1 400 enemmän kuin 1975. Vieraskielisten osuus Niittykummun asukkaista oli tammikuussa 2015 6,6–11,9 prosenttia, joka on vähemmän kuin Espoossa keskimäärin (13,3 %).
Vuoden 2015 lopussa Niittykummussa asui 2 156 työllistä henkilöä. Alueen väestön suurimpia työllistäjiä olivat julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus; koulutus; terveys- ja sosiaalipalvelut (560 henkilöä), ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta; hallinto- ja tukipalvelutoiminta (464 henkilöä), tukku- ja vähittäiskauppa; kuljetus ja varastointi; majoitus- ja ravitsemistoiminta (363 henkilöä), informaatio ja viestintä (217 henkilöä) sekä teollisuus (157 henkilöä).
Ylen tulokoneen mukaan Niittykummun alueen yli 18-vuotiaasta väestön korkein suorittama tutkinto oli 28 prosentilla ammattikoulu tai lukio, 26 prosentilla ylempi korkeakoulututkinto, 16 prosentilla peruskoulu, 16 prosentilla alempi korkeakoulututkinto ja 12 prosentilla alin korkea-aste. Tutkijoita oli kolme prosenttia väestöstä. Vuonna 2016 alueen veronalaisista tuloista laskettu väestön keskitulo oli 42 057 euroa, mikä oli noin kuusi prosenttia korkeampi koko Espoon lukuun nähden. Taloussanomien vuoden 2012 tilastojen pohjalta kokoamassa vertailussa Niittykummun postinumeroalue (02200) oli 34. vaurain alue koko Suomessa.
Kansallinen kokoomus on ollut Niittykummun suurin puolue vuosina 2007–2017 pidetyissä eduskunta-, kunnallis- ja europarlamenttivaaleissa, ja se on saanut noin 40–50 prosenttia alueen äänistä. Toiseksi suurin puolue on ollut Vihreä liitto (14–28 %), sijojen 3–5 mennessä eri vaaleissa vaihtelevasti Ruotsalaiselle kansanpuolueelle, Perussuomalaisille ja SDP:lle. Presidentinvaaleissa 2006 ja 2012 ensimmäisellä ja toisella kierroksella eniten ääniä sai Sauli Niinistö. Niinistö oli myös suosituin ehdokas vuoden 2018 presidentinvaalissa yli 65 prosentin kannatuksella.
Niittykumpu sijaitsee HSL:n joukkoliikenneverkon runkolinjoihin kuuluvan Länsimetron varrella. Kaupunginosassa sijaitsee Niittykummun metroasema ja sen länsirajan tuntumassa, Tapiolan kaupunginosan puolella Urheilupuiston asema. Niittykummun asema oli metron rakentamisen käynnistyessä tarkoitus toteuttaa vain asemavarauksena, mutta päätettiin toteuttaa täysimittaisena asemana muun metron rakentamisen yhteydessä, sillä sen myöhempi toteutus olisi voinut nostaa rakennuskustannukset jopa kaksinkertaisiksi.
Kaupunginosaa palvelevat pääliikenneväylät ovat sen läpi kulkeva itä-länsi suuntainen Merituulentie, kaupunginosan eteläpuolella oleva Haukilahteen kuuluva Länsiväylä, sekä länsipuolella oleva Olariin kuuluva kehä II.