Vesijärvi (Päijät-Häme)
Vesijärvi on Kymijoen vesistön järvi, joka sijaitsee Päijät-Hämeessä ensimmäisen ja toisen Salpausselän välissä. Järven eteläpäässä on Lahden kaupunki, pohjoisessa järvi on yhteydessä Päijänteeseen Vääksyn kanavan kautta. Vesijärven pituus on 25 kilometriä ja pinta-ala 108 neliökilometriä. Vesijärven keskisyvyys on kuusi metriä ja sen syvin kohta Kajaanselällä on 42 metriä. Veden viipymä on 5,4 vuotta. Järven pinta on noin 81 metriä meren pinnan tasosta ja noin kolme metriä Päijännettä ylempänä.
Erotukseksi muista Vesijärvi-nimisistä järvistä järvestä käytetään joskus nimeä "Lahden Vesijärvi". Aikaisemmin sitä kutsuttiin joskus ”Hollolan järveksi”, Hollola kun oli tuolloin seudun paikkakunnista merkittävin.
Vesijärven rantaviivan pituus on 227 kilometriä ja noin 50 saaren rantaviivojen pituus 31 kilometriä. Saarten yhteinen pinta-ala on 4,5 neliökilometriä. Alueella on 1 304 rantakiinteistöä, joista vapaa-ajan asuntoja on 1 222 ja muita asuinrakennuksia 82. Vesijärven valuma-alueen pinta-ala on 515 neliökilometriä, josta metsää on 60 prosenttia, peltoa 23 prosenttia, suota kahdeksan prosenttia ja asuttuja alueita yhdeksän prosenttia.
Vesijärvi jakautuu neljään salmien ja kapeikkojen erottamaan suurempaan altaaseen: Enonselkään, Kajaanselkään, Komonselkään ja Laitialanselkään, sekä kahteen lahteen, Paimelanlahteen ja Kirkkolahteen.
Vesijärvi laskee Vääksynjokea ja Vääksyn kanavaa pitkin Päijänteeseen.
Vesijärvi on tunnettu jätevesipäästöjen aiheuttamasta rehevöitymisestään.
Vesijärveä kuuluu vesikasvillisuudeltaan Suomen rikkaimpiin järviin, ja sen monet rehevät lahdet ovat tärkeitä lintuvesiä. Järven länsiosassa erilliset vesilintulahdet Kirkonselkä, Laasonpohja, Lahdenpohja, Teräväiset ja Kailanpohja kuuluvat osana Kutajärven alue -nimiseen Natura 2000 -luonnonsuojelualueeseen yhdessä Hollolan Kutajärven kanssa.
Historiallisesti Vesijärveä on pidetty kalaisana järveä. Sen tunnetuin kala on Paimelanlahden lahna. Suurin Suomessa pyydetty lahna (11,5 kg) kalastettiin sieltä 1912. Järvestä saatiin myös hyviä muikku- ja ankeriassaaliita. 1700-luvulla yleinen kuha hävisi kahdessa vuosisadassa miltei täysin, mutta sitä istutettiin Vesijärviprojekti I:n yhteydessä runsaasti, kuten myös pienemmissä määrin järvilohta, järvitaimenta ja toutainta.
Vesijärveen laskettiin teollisuuden vesiä jo Lahden tultua kaupungiksi 1905. Lisäteollistuminen ja etenkin kaupungin jätevesien suora laskeminen aiheutti sen, että järvi oli erittäin rehevöitynyt 1960- ja 1970-luvuilla. 1975 perustettiin Kariniemen jätevedenpuhdistamo, mikä poisti 70 prosenttia Vesijärveen kohdistuneesta jätevesikuormituksesta. Huhtikuussa 1976 jätevesien laskeminen Vesijärveen lopetettiin kokonaan.
Vesijärven elvyttämiseen tähtäävä Vesijärviprojekti I alkoi vuonna 1987. Järven sinileväkukinnot päättyivät 1990, mutta alkoivat myöhemmin uudelleen. Vesijärven puhdistamiseksi aloitettiin uusi projekti, Vesijärviprojekti II 2002–2006.
Järven suojelu on muodostanut kansalaistoimintaakin. Vesijärveä varten on perustettu Vesijärven Ystävät ry. Päijät-Hämeen Vesijärvisäätiö on perustettu elvytysprojektien työn jatkajaksi.
Lahden kaupungin kasvu Hollolan kylästä Lahden kauppalaksi 1878 ja Hollolan kunnasta itsenäiseksi Lahden kaupungiksi 16. marraskuuta 1905 perustui Vesijärven asemalta alkavaan Lahti–Riihimäki-rataan, joka yhdisti Päijänteen vesikuljetusreitin Helsinkiin vievään rautatieyhteyteen. Ratayhteys avattiin 1870. Asetus Lahden kaupungiksi muuttamisesta Hollolan kunnan Lahden kauppalasta oli annettu jo 1. marraskuuta 1905, mutta Venäjällä olevista levottomuuksista saattoi johtua, että se saatiin tiedoksi vasta 16. marraskuuta 1905.
Vesijärven rannalla sijaitsi myös Niemen rautatieasema, joka oli kapearaiteisen Loviisan–Vesijärven rautatien pohjoinen pääteasema. Asema rakennettiin 1900-luvun alussa Loviisa-Vesijärvi -radan rakentamisen yhteydessä, joka avattiin yleiselle liikenteelle helmikuussa 1904. Vuoden 1918 keväällä sisällissodassa asema vauroitui niin pahoin, että sitä ei enää käytetty matkustajaliikenteessä, mutta rautatien rahtikuljetukset vesijärven rannalla sijaitsevilta teollisuuslaitoksilta jatkuivat radan lakkauttamiseen asti vuoteen 1960.
Lahden Vesijärven satama on muuttunut teollisuutta palvelevasta satamasta virkistyskäyttöä palvelevaksi Ankkurinlahden alueeksi, jossa on Sibeliustalo ja ravintolalaivoja sekä Mukkulaan rajoittuva uusi kerrostalolähiö.
Huvivenelaitureita on Lahdessa Vesijärven sataman lisäksi muun muassa Messilän kartanon rannassa.Vesijärven valuma-alue 14.24 on osa Kymijoen vesistöä, ja liittyy 2. jakovaiheen vesistöalueena Suur-Päijänteen 14.2 -valuma-alueeseen. Vesijärven valuma-alueen 3. jakovaiheen vesistöalueet ovat:Vuonna 2016 pidettiin ensimmäinen Vesijärvi-viikko, johon liittyy viikon ajan Vesijärvi-aiheisia tapahtumia Hollolassa, Lahdessa ja Asikkalassa.