Luettelo Akateemisen Karjala-Seuran jäsenistä
Tämä on luettelo kansallismielisen opiskelijajärjestön Akateemisen Karjala-Seuran (AKS) jäsenistä. AKS:n jäsenmäärä oli noin 4000. Tarkkaa lukua ei tiedetä, koska seura ei ollut kovin tarkka jäsenluetteloistaan. Lisäksi seuran lakkauttamisen jälkeen syksyllä 1944 Punaisen Valpon ja Valvontakomission ulottuvilta hävitettiin tai katosi materiaalia, jotka paljastivat seuran jäseniä. AKS:n jäsenkortisto on säilynyt Kansallisarkistossa, mutta siitä on poistettu kaikkien seuran toiminnan aikana kuolleiden, kurinpidollisista syistä erotettujen tai 1930-luvulla poliittisista syistä eronneiden tai 1934 valtiovallan määräyksestä seurasta eronneiden aktiiviupseereiden kortit. Vuosien 1931 ja 1932 painetuissa AKS:n jäsenluetteloissa on runsaasti nimiä, jotka eivät esiinny valakirjassa eivätkä jäsenkortistossa. Sama asia koskee AKS:n äänenkannattajassa "Suomen Heimossa" julkaistuja jäsenlistoja. Lisäksi korkeakoulujen ylioppilasmatrikkeleista löytyy AKS:n jäseniä.
AKS:ssä oli jäseniä ja valajäseniä. Valajäsenyys oli seuran korkein jäsenyysaste. Jäsenyyteen pääsy edellytti suosittelijoita ja alokkaan tuli käydä läpi pari vuotta kestänyt alokas- ja kokelasvaihe, joka huipentui valan vannomiseen. Näin ollen kaikki AKS:n jäsenet eivät ehtineet vannoa valaa, eivätkä saaneet siten valanumeroa. Jäsenestä tuli valajäsen, kun hän luki lippuvalan heimoaatteen marttyyrin Bobi Sivénin surmanluodilla koristellun seuran lipun edessä. Tämän jälkeen hän merkitsi nimensä valakirjaan. Valakirjan viimeinen numero on 3188, mutta Kerho 22:n mukaan valakirjasta puuttuu 71 valajäsenen nimet. Valakirja otettiin käyttöön vasta kolmannessa valatilaisuudessa 12. toukokuuta 1923, joten seuran sihteerillä Erkki Räikkösellä oli vaikeuksia saada vuoden 1922 aikana valan vannoneiden 62 jäsenen nimet valakirjaan, eikä hän saanut kasaan kuin 3/4 nimistä. Lisäksi alkuvaiheessa joissain tapauksissa sama valanumero on annettu kahdelle eri henkilölle.
Näin ollen, mitä pienempi valanumero, sitä alkuperäisempi ja aikaisemmin liittynyt jäsen on.
Seuralla oli myös muita jäsenstatuksia. Seura kutsui arvostamiaan henkilöitä kunniajäseniksi ja 1920-luvulla monelle yliopiston professorille annettiin seniorijäsenyys. Vala- ja seniorijäsenyyden välillä oli se ero, että seniorijäsenillä oli kokouksissa vain puhe- ja läsnäolo-oikeus, mutta ei äänestysoikeutta, kuten valajäsenillä. AKS:n senioriosasto kuitenkin hajotettiin pian perustamisen jälkeen, joten se jäi 1920-luvun kokeiluksi.
AKS:n jäsenistöön kuului monia jo silloin tai vasta myöhemmin yhteiskunnallisesti merkittäviä henkilöitä, kuten poliitikkoja, upseereita, kirjailijoita, toimittajia, piispoja, neuvoksia ja talousmaailman vaikuttajia.
Lista perustuu AKS:n jäsenistön muodostaman perinneyhdistyksen "Kerho 22":n toimittamassa teoksessa "Neljätuhatta veljestä, sataneljä elämäntarinaa - AKS:läinen elämäkerrasto" julkaistuun jäsenlistaan. Lisäksi luetteloon on lisätty Heikki Eskelisen löytämät 43 nimeä, jotka hän on kirjoittanut teokseensa "Me tahdoimme suureksi Suomenmaan - Akateemisen Karjala-Seuran historia I".
AKS oli miesten järjestö ja virallisesti sen jäsenistö koostui vain miehistä. AKS:llä oli kuitenkin alkuvaiheessa vuosina 1922–1923 oma "Akateemisen Karjala-Seuran Naisosasto" (AKSN). Tämän jälkeen perustettiin Akateemiseen Karjala-Seuraan kuulumaton, mutta siihen läheisessä yhteydessä ollut, "Naisylioppilaiden Karjala-Seura" (NYKS), jonka jäsenistö moninkertaistui vuosina 1932-1936. Nimensä tämä seura muutti 1930-luvun lopulla "Akateemisten Naisten Karjala-Seuraksi" (ANKS). Lisäksi nuorten oppikoululaisten poikien ja tyttöjen keskuudessa toimi "Oppikoulujen Karjala-Seurat" (OKS), mutta sekin jäi AKS:n ulkopuolelle, vaikka yleensä sen organisaattorina toimikin esimerkiksi AKS-läinen rehtori tai opettaja. Näiden AKS:ää lähellä järjestöjen jäseniä ei kuitenkaan lasketa AKS:n jäsenistöön kuuluvaksi, vaikka vuosina 1922–1923 AKS:n jäseninä oli myös naisia.
Siirry kirjaimeen → A B C D E 
F G H I J K L M 
N O P R S T U
V W Y Z Å Ä Ö