Vapo
Vapo Oy on suomalainen valtionyhtiö, joka tuottaa energiaa muun muassa turpeesta ja puupolttoaineista. Suomen valtio omistaa Vaposta 50,1 % ja 16 suomalaisen energiayhtiön omistama Suomen Energiavarat Oy (SEV) 49,9 %.
Vapo on Itämeren alueen suurin pelletinvalmistaja. Vapo tuottaa pellettejä Suomessa, Ruotsissa, Virossa, Tanskassa ja Puolassa.
Vapo Oy ilmoittaa olevansa maailman johtava turveteollisuusyritys. Lisäksi Vapo tuottaa kaukolämpöä, sähköä sekä valmistaa ympäristöturpeita, kasvualustoja sekä kasvinravinteita ja kehittää ympäristöteknologian ratkaisuja. Aikaisemmin se oli Suomen suurimpia sahateollisuusyrityksiä ja Euroopan suurimpia sahatavaran tuottajia.
Vapo-konserni koostuu emoyhtiö Vapo Oy:stä, johon kuuluu kolme liiketoiminta-aluetta: Puupolttoaineet, Turvetuotteet, Lämpö ja sähkö. Konsernin tytäryhtiöitä ovat Kekkilä Oy, Neova AB ja AS Tootsi Turvas.
Vapo-konsernin liikevaihto vuonna 2012 oli 652,9 miljoonaa euroa. Konsernin palveluksessa oli vuonna 2012 keskimäärin 1154 henkilöä.
26. tammikuuta 1940 valtion laitosten polttopuiden sekä puutavaran hankinta keskitettiin Rautatiehallituksen Puutavaratoimistolle. Puutavaratoimiston toiminta laajentui, ja se siirtyi kansanhuoltoministeriön alaisuuteen. Vuonna 1945 nimi vaihdettiin Valtion Polttoainetoimistoksi ja otettiin epäviralliseen käyttöön Vapo-lyhenne. Samalla alkoi pilkkeen ja ratapölkkyjen tuotanto. Vapo aloitti turvetoiminnan 1940-luvun puolivälissä välittämällä valtion polttoturvetta kulutukseen, mutta varsinainen turvetoiminta alkoi kuitenkin vasta 1970-luvulla. Työntekijöitä oli enimmillään lähes 30 000.
Vuonna 1950 yrityksen nimeksi muutettiin Valtionrautateiden Polttoainetoimisto, ja yhtiön omien puutavarankuljetusajoneuvojen määrä väheni, pinotavaran uitot loppuivat ja laivaukset vähenivät. Yhtiö aloitti sahaustoiminnan Mikkelissä, ja polttopuutuotannon ohessa hakkeen tuotanto alkoi 1958. Vaposta tuli tuontipolttoaineiden (kivihiili, koksi, lämmitysöljy) välittäjä. Vuonna 1963 nimeksi muutettiin jälleen Valtion polttoainetoimisto, ja Vapo-lyhenne virallistettiin. Vuonna 1968 nimeksi muutettiin Valtion polttoainekeskus. Sahausta tehostettiin ja keskitettiin muutamille tuotantopaikkakunnille. 1960-luvun lopulla Vapolle siirtyi myös valtion polttoaineiden varmuusvarastointi, ja yhtiö hankki omistukseensa Suo Oy:n.
Vuonna 1973 pääkonttori siirrettiin Helsingistä Jyväskylään, ja vuonna 1975 toiminta jaettiin eri toimialoihin. Turvetuotanto kasvoi 1970-luvulla öljykriisin myötä. Energiaturpeen jalostus kehittyi, ja turvekoksin tuotanto alkoi 1976, turvebrikettien 1977 ja grillihiilien 1978. Aitonevan ja Haukinevan kasvuturvetehtaat avattiin 1976.
1. tammikuuta 1984 Vapo muuttui valtion kokonaan omistamaksi osakeyhtiöksi. Samana vuonna yhtiö osti kokonaan Paltamon sahan.
1990-luvun alussa alkoi ympäristöliiketoiminta, kun Vapo Biotech perustettiin. 1993 kaikki sahat organisoitiin Vapo Timber Oy:ksi. Vapon kasvuturvetoimiala ja Kekkilä Oy fuusioituivat vuonna 1994. Vuonna 1999 Vapo hankki omistukseensa Forssan Energia Oy:n.
Tuulivoimatuotanto aloitettiin Kuivaniemen tuulipuistossa Kuivamatalan saarella ja vuonna 2005 puistossa oli kahdeksan tuulivoimalaitosta.
2000-luvun alussa Vapo hankki omistukseensa ruotsalaisen Råsjö Torv AB:n, sekä virolaisen Tootsi Turvas AS:n. Puupelletin tuotanto biopolttoaineena alkoi. Metsäliitosta tuli Vapon osaomistaja vuonna 2002, kun valtio myi kolmanneksen yhtiöstä osuuskunnalle. Vuoden 2005 alussa Metsäliiton omistusosuus nousi 49,9 prosenttiin, ja samalla Metsäliitto myi Biowatti Oy:n pellettiliiketoiminnot Vapolle ja muun osan yhtiöstä Lassila & Tikanojalle.
Kesäkuussa 2009 Metsäliitto myi koko omistusosuutensa Vaposta Suomen Energiavarat Oy:lle.
Vuonna 2011 Vapo Oy nosti turvetuotannon ympäristövastuullisuuden strategiansa keskiöön. Samana vuonna Vapo Oy tarjosi suojelukseen omia luonnontilaisia soita 2300 hehtaaria.
Yhtiö myi sahaustoimintaa harjoittaneen tytäryhtiönsä Vapo Timber Oy:n itävaltalaiselle Binderholz-konsernille tammikuussa 2015. Myydyn tytäryhtiön, jolle Nurmeksen ja Lieksan sahat siirtyivät, nimeksi tuli Binderholz Nordic Oy.
Vapo Oy ilmoitti marraskuussa 2007 haluavansa tehdä turpeesta liikenteen polttoainetta. Vapo suunnitteli dieselin valmistusta turpeen ja puun seoksesta vuoden 2010 alusta. Vapo ilmoitti VTT:n tutkimukseen viitaten turvedieselin ilmastovaikutusten vastaavan 80-90 prosenttia fossiilisen dieselin vaikutuksista, jos turpeenottopaikat metsitetään ja turvedieselin hiilijalanjäljestä vähennetään turpeenottopaikalle kasvastettavaan metsään seuraavien satojen vuosien aikana sitoutuva hiilimäärä.
VTT:n tutkimusprofessori Ilkka Savolainen arvosteli heinäkuussa 2008 Vapon turvedieselin ilmastovaikutuksia koskevia lausuntoja virheellisiksi, koska niissä on tulkittu VTT:n tutkimuksen tuloksia liian pitkällä aikajänteellä