Kiipula
Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskuksen päätoimipaikka sijaitsee Janakkalassa, Kanta-Hämeessä. Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskusta ylläpitää Kiipulasäätiö. Säätiö toimii kymmenellä eri paikkakunnalla Etelä-Suomen alueella. Kiipulan kokonaisuuteen kuuluvat Kiipulan ammattiopisto, Kiipulan kuntoutus, Kiipulan yrityspalvelut ja Kiipula Gardens. Kiipulan koulutustoiminta laajeni merkittävästi vuoden 2009 alussa Perttulan erityisammattikoulun yhdistyttyä Kiipulan ammattiopistoon.
Kiipula oli 1800-luvulla esimerkillisesti hoidettu rustholli, johon Kustaa Kiipula (s. Torttila) tuli kotivävyksi naituaan talon tyttären Wilhelmiina (Miina) Kiipulan. Ajan tavan mukaan hän otti itselleen nimeksi talon ja vaimonsa nimen. Kustaa Kiipula toimi aktiivisti niin kunnallispolitiikassa kuin valtiopäivämiehenä ollessaan. Vuonna 1907 Miina ja Kustaa Kiipula menettivät viimeisen tyttärensä, Alman, joka menehtyi keuhkotautiin. Kustaan vuoro tuli vuonna 1918, mutta jo aiemmin aviopari oli keskenään sopinut, että tila testamentattaisiin Janakkalan kunnalle, jotta sinne voitaisiin perustaa keuhkotautiin kuolleiden lasten muistoksi ”Kiipulan tuberkkeliparantola ja lastenkoti”.
Samanaikaisesti 1928 oli opettaja Aili Sarkkila aloittanut Keski-Suomessa oman työnsä, varojen keräämisen, keuhkotautiparantoloista kotiin päässeiden toipilaiden hyväksi. Hän oli perustanut ”Kultatähkä-säätiön” asiaansa ajamaan. Janakkalan kunta luovuttikin juuri ennen talvisotaa Kultatähkä-säätiölle Kiipulan tilan, joka oli 1930-luvulla muodostettu yhdistämällä 1800-luvun alussa kahtia jaettu tila (Miina Kiipulan + Vilho "Ville" Kiipulan), säätiön tarkoitusperien mukaiseen käyttöön.
Sotien jälkeen kuntoutustoimintaa kehitettiin ja Kiipulan tilalle perustettiin toipilaskoti ja aloitettiin kuntoutustoiminta. Kultatähkän Kiipulasäätiö perustettiin vuonna 1945 ja vuonna 1974 nimi muutettiin Kiipulasäätiöksi.
Ensimmäiset viisitoista vuottaan Kiipula toimi hyvin hiljaisesti. Käytännössä säätiön toimintaa ylläpidettiin tilan puutarhasta ja pelloilta saatavilla tuloilla. Tämä tulo oli kuitenkin riittävä 33-paikkaisen toipilaskodin ylläpitämiseen. Yleisesti kuitenkin tiedettiin, että tuberkuloosia sairastavien henkilöiden yhteiskunnallisessa toipumisessa olisi koulutuksella ollut suuri merkitys, mutta tuolloin eivät resurssit siihen riittäneet. Vasta vuonna 1953 annettu laki laajennetusta invalidihuollosta loi mahdollisuudet ammattikoulutukseen valtion varoin. Näin varsinaiset koulutus- ja kuntoutuskeskuksen rakennustyöt pääsivät alkamaan vuonna 1955.
Kiipulan kouluista ensimmäisenä pääsi työnsä aloittamaan vuonna 1955 konttorityökoulu. Koulun käyttöön oli valmistunut 120 paikkainen koulurakennus. Seuraavana vuonna käynnistyi puutarhakoulu, joka oli kaksivuotinen ja silloisen maataloushallituksen alainen. Vuoden 1958 elokuussa pääsi aloittamaan kolmivuotinen puhelin- ja radioalan ammattikoulu. Koulu oli aluksi tarkoitettu vain keuhkoinvalideille ja heidän koulutuksensa on jatkunutkin koko koulun olemassaolon ajan. Kuitenkaan kaikilla kohdehenkilöihin kuuluvilla ei ollut mahdollista pitkään ja jopa kalliiseen koulutukseen. Tähän kehitettiin avuksi erilainen kurssitoiminta.
1960-luvulla alkanut aikuisille suunnattu kurssitoiminta on kasvanut käsittämään ammatillisen jatkokoulutuksen sekä erilaiset työkykyyn liittyvät kurssit, joita on mitä moninaisin valikoima. Kiipula on vuosien varrella laajentanut toimintaansa keuhkovammaisten toipilaskodista laaja-alaiseksi koulutuskeskukseksi ja myös työikäisen väestön koulutukseen.
Vuonna 2000 Kiipulan erilliset oppilaitokset yhdistettiin Kiipulan ammattiopistoksi. Vuonna 2007 Kiipulan aikuiskoulutuskeskus yhdistyi Kiipulan ammattiopistoon. Perttulan erityisammattikoulu yhdistyi Kiipulan ammattiopistoon 1.1.2009.
Vuonna 1955 säätiön tukijoiksi tulivat Janakkalan kunnan lisäksi Kansaneläkelaitos ja Suomen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistys, joka on nykyiseltä nimeltään Filha ry.
Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskusta ylläpitää Kiipulasäätiö. Säätiö kuuluu työllistäjänä Janakkalan kunnan suurimpiin työnantajiin, ja sillä on palveluksessa yli 400 työntekijää. Koulutus- ja kuntoutuskeskuksen vuotuinen liikevaihto on noin 28 miljoonaa euroa.
Säätiön valtuuskunnan puheenjohtajana toimii opetusneuvos Leena Luhtanen ja hallituksen puheenjohtajana koulutusjohtaja Markku Koponen. Kiipulasäätiön toimitusjohtaja on Juhani Törmä. Kiipulassa on päivittäin noin 1 000 opiskelijaa ja kuntoutujaa. Tämä tietää vuosittain noin 189 000 asiakasvuorokautta.
Kiipulan ammattiopisto järjestää nuorten ja aikuisten ammatillista koulutusta ja kuntoutusta.
Kiipulan kuntoutus tuottaa ja kehittää kuntoutuspalveluja asiakkaidensa työ- ja toimintakyvyn parantamiseksi ja elämänhallinnan tukemiseksi.
Kiipulan kuntoutus järjestää sekä ammatillista kuntousta että terveydentilaa ja hyvinvointia edistävää kuntoutusta.
Erilaisia kuntoutusvaihtoehtoja ovat mm. Kiila-kuntoutus, ammatilliset kuntoutuskurssit nuorille ja aikuisille, yksilölliset ammatilliset kuntoutuspalvelut ja mielenterveyskuntoutus. Tämän lisäksi myös omaishoitajille on omia kursseja Kiipulassa.
TULES-kurssi eli Tukiranka- ja niveloireisten kurssit 
on suunnattu työikäisille henkilöille, joilla on jo lääkärin toteama työ- ja toimintakykyä alentava tuki- ja liikuntaelinsairaus.
Tämän lisäksi on niska-hartiaoireisten kursseja, jotka on tarkoitettu kaikille niille, jolla on ollut pitkäaikaisia, työ- ja stressitilanteissa pahenevia, kiputiloja niskahartiaseudulla.
Sydänkuntoutus on Kelan kustantamaa harkinnanvaraista lääkinnällistä kuntoutusta.
Työikäisten kohdalla on tavoitteena tukea ja rohkaista kuntoutujan työhön ja mahdollisimman normaaliin elämään paluuta sydäntapahtuman jälkeen.
Jo työelämästä poistuneiden kohdalla sydänkuntoutuksen tavoitteena on avittaa kuntoutujaa jaksamaan ja sopeutumaan sairauden muuttamaan elämäntilanteeseen.