Finpro
Finpro Oy (alk. Suomen vientiyhdistys, 1938–1999 Suomen ulkomaankauppaliitto) on Suomen valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, jonka tavoitteena on vienninedistäminen. Sen perustivat suomalaiset yritykset rekisteröidyksi yhdistykseksi vuonna 1919. Finpro auttaa suomalaisia pk-yrityksiä kansainvälistymään, hankkii Suomeen lisää ulkomaisia investointeja ja kasvattaa ulkomaisten matkailijoiden virtaa Suomeen. Finpron tehtävä on tuoda kasvua Suomeen. Finpron toiminta on valtion rahoittamaa.
Vuoden 2018 alussa Finpro ja Tekes yhdistyivät uudeksi toimijaksi nimeltä Business Finland.
Finpro on osa Team Finland -verkostoa. Team Finland -verkosto edistää Suomen taloudellisia ulkosuhteita, maakuva- ja promootiotyötä, yritysten kansainvälistymistä sekä Suomeen suuntautuvia ulkomaisia investointeja. Sen tavoitteena on tehostaa näiden sektoreiden suomalaistoimijoiden välistä yhteistyötä.
Team Finland -verkoston ytimen muodostavat työ- ja elinkeinoministeriö, ulkoministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö sekä näiden tulosohjauksessa olevat julkisrahoitteiset organisaatiot ja ulkomaiset verkostot. Team Finland -verkostolla on yhteinen, valtioneuvoston toteuttama ohjaus. Sen ulkomaisesta toiminnasta vastaa yli 70 paikallista tiimiä eri puolilla maailmaa.
Finpron toiminta uudistui syyskuussa 2014 Työ- ja elinkeinoministeriön ja tärkeimpien sidosryhmien aloitteesta. Uudistuneella Finprolla on kolme keskeistä toimintoa: edistää suomalaisten yritysten kansainvälistymistä, hankkia ulkomaisia investointeja Suomeen ja kasvattaa ulkomaisten matkailijoiden virtaa Suomeen. Kyseiset palvelut tarjotaan Export Finland, Invest in Finland ja Visit Finland -brändien alla. Finprolla on noin 200 asiantuntijaa yli 40 maassa.
Finpron toiminta alkoi, kun Turussa perustettiin vuonna 1919 "Suomen Vientiyhdistys". Sitä johti kauppaneuvos Edvard Åström. Yhdistyksen kotipaikka muuttui Helsingiksi keväällä 1921.
Yhdistys loi edustajaverkoston useisiin maihin. Vienninedistys koski lähinnä maataloustuotteita. Uusia markkinoita haettiin Itä-Euroopan maista. 1930-luvulla kohdetuotteiksi tulivat myös huonekalut ja lahjatavarat sekä urheiluvälineet. Tällöin suomalainen muotoilu ja urheilu olivat avanneet pään näiden kaupalle.
Vuonna 1938 yhdistys muutti nimekseen "Suomen Ulkomaankauppaliitto" (Finlands Utrikeshandelsförbund). Sen toiminnan pääpaino oli kansainvälisiin messuihin osallistumisessa, joka oli tuolloin markkinointitrendinä Euroopassa. Messutoiminta katkesi toiseen maailmansotaan ja jatkui sen jälkeen. 1950-luku oli messujen kultaista kautta. 1960-luvun alussa kansainvälisiä viennin esteitä poistui Länsi-Euroopasta ja muualtakin maailmalla. Tämä johti siihen, että Ulkomaankauppaliitto alkoi tehdä laajempia maakohtaisia kampanjoita.
Vuonna 1968 valtio aikoi perustaa oman valtion laitoksen vienninedistämiseen. Teollisuus ja Ulkomaankauppaliitto kuitenkin saivat pidettyä tämän roolin Ulkomaankauppaliitolla, jonka rahoitus kaksinkertaistui.
1980-luvulla liitto perusti etenkin pieniä yrityksiä neuvovia toimistoja eri puolille Suomea. Suomen lähetystöissä toimineet kaupalliset sihteerit siirtyivät Ulkomaankauppaliittoon syksyllä 1992. Vuonna 1995 Ulkomaankauppaliitto solmi KTM:n kanssa puitesopimuksen. Syyskuussa 1997 liiton aluetoimistojen henkilöt siirtyivät TE-keskuksiin. KTM arvioi Ulkomaankauppaliiton toiminnan vuonna 1996, joka johti mittaviin uudistuksiin. Liiton nimi muuttui nykyiseen Finpro-muotoon 4. maaliskuuta 1999.
Rekisteröitynä yhdistyksenä toiminut Finpro ry muutettiin kokonaan valtion omistamaksi osakeyhtiöksi vuonna 2015.
Finpron toimitusjohtajana toimii DI, Markus Suomi. Finprolaisista kaksi kolmasosaa toimii ulkomailla yli 50 vientikeskuksessa.