Robertsforsin kunta
Robertsforsin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Robertsfors.
Kunnan maapinta-ala on 1 292,32 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 771 henkeä (31.12.2015).
Kunnan väestö on vähenemään päin. Kunnanvaltuustossa on 31 jäsentä.
Kunnassa on monipuolista teollisuutta, kuten valimo, keramiikka ja harvinaista timanttiteollisuutta. Kunnassa sijaitsee myös Ruotsin pohjoisin lasitehdas Madam Glas ja vanha Robertsforsin ruukki. Kunnallisia palveluja tarjolla on kirjasto, terveys- ja päivähoitopalveluita, neljä alakoulua, yläkoulu ja lukio. Kirkkojen ja ruukin museon lisäksi on kunnassa on nähtävyyksinä mm. luonnonsuojelualueita ja maatalouteen liittyviä museoita.
Vuonna 2007 kunnassa oli 94,98 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunta vastaa suunnilleen keskiaikaista Bygdeån pitäjää, jonka vanha kirkko on edelleen kunnan uskonnollinen keskus. Vuonna 1624 Bygdeåsta erotettiin Nysätran pitäjä. Vuoden 1863 kuntajakouudistuksessa näistä pitäjistä perustettiin Bygdeån ja Nysätran maalaiskunnat. Bygdeån maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1927 Robertsforsin taajaväkinen yhdyskunta ja Nysätran maalaiskuntaan vuonna 1941 Ånäsetin taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut aluemuutoksia. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuosina 1958 ja 1957. Vuonna 1974 Bygdeån ja Nysätran kunnat yhdistettiin nykyiseksi Robertsforsin kunnaksi, joka sai nimensä keskustaajamansa mukaan.
Bygdeån ja Nysätran maalaiskunnilla oli kummallakin oma vaakuna.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 114 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 124 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 541 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 45,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 715 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bäck, Hertsånger, Rickleå, Sjulsmark, Ytterklinten, Åkullsjön, Överklinten
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Robertsforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.