hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Laskentatoimi
Laskentatoimi on toimintaa, jonka tehtävänä on kuvata rahaprosessia, kerätä, rekisteröidä ja analysoida yrityksen tai muun organisaation toimintaa kuvaavia taloudellisia laskelmia.
Laskentatoimi jakautuu tuotetun tiedon hyväksikäyttäjän mukaan rahoittajan laskentatoimeen ja johdon laskentatoimeen. Rahoittajan laskentatoimea kutsutaan myös ulkoiseksi laskentatoimeksi, ja se käsittää kirjanpidon sekä lakisääteisen raportoinnin yrityksen sidosryhmille. Johdon eli sisäisen laskentatoimen tehtävä taas on tuottaa yrityksen johdolle laskelmia päätöksenteon tueksi sekä parantaa yrityksen toiminnan johdettavuutta esimerkiksi toimintoperusteisella kustannuslaskennalla ja tasapainotetuilla mittaristoilla.
Ulkoista laskentatoimea on tarvittu ja tarvitaan osoittamaan yrityksen jaettavan voiton määrä ja maksukyky yksityisille ja julkisille velkojille. Se on siksi myös kirjanpidon osalta lain velvoittamaan laskentatointa, jota Suomessa säätelee mm. kirjanpitolaki.
Johdon laskentatoimi on yrityksen tai yhteisön organisaation osa, jonka tehtävänä on tuottaa yrityksen johdon tueksi taloudellisia laskelmia päätöstilanteiden tueksi. Johdon laskentatointa kutsutaan myös sisäiseksi laskentatoimeksi, koska sen asiakkaat ovat yrityksen sisällä. Sen tuottamat laskelmat ovat luonteeltaan joko suunnitelma- tai tarkkailulaskelmia. Suunnittelulaskelmia ovat esimerkiksi investointilaskelmat, budjetit ja talousennusteet.
Johdon laskentatoimi käyttää osin samaa informaatiota kuin ulkoinen laskentatoimi. Näiden kahden eroja ovat:
Laskentatoimi voidaan jakaa yleiseen laskentatoimeen eli rahoittajien laskentatoimeen (financial accounting) ja johdon laskentatoimeen (management accounting). Yleinen laskentatoimi muodostaa yrityksen perustietojärjestelmän, jolla kerätään ja rekisteröidään tietoa yrityksen taloudesta. Sen tuottamaa tietoa hyödyntävät erityisesti yrityksen omistajat vaikkapa voitonjaosta päättäessään. Nimensä mukaisesti rahoittajien laskentatoimi antaa tärkeää tietoa yrityksen tilasta myös muille rahoittajille ja yrityksen sidosryhmille. Yleistä laskentatoimea säätelevät suhteellisen tarkasti kansainvälisen oikeuden normit sekä kansalliset lait ja asetukset, kuten kirjanpitolaki.
Yleisen laskentatoimen lisäksi on olemassa johdon laskentatoimen tietojärjestelmä (management accounting), jonka tehtävä on avustaa yrityksen johtoa päätöksenteossa. Johdon laskentatoimi eli sisäinen laskentatoimi ei perustu normeihin, joten se voi olla erilaista eri yrityksissä. Luonnollisesti johdon laskentatoimi kuitenkin perustuu yleisen laskentatoimen tietojärjestelmään hyödyntäen sitä ja muokaten sen tuottamaa tietoa omiin tarpeisiinsa.
Johdon laskentatoimi suuntautuu tulevaisuuteen, sillä päätöksentekotilanteet koskevat tietysti aina tulevaa. Yritysjohdossa eteen tulevia päätöksentekotilanteita voivat olla esimerkiksi uuden toimipaikan avaaminen tai vanhan sulkeminen, uuden tuotteen tai palvelun lanseeraaminen tai vanhan lopettaminen sekä hinnoittelu- ja investointipäätökset.
Laskentatoimea voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa:Laskentatointa opiskellaan paljon myös ammattikorkeakoulujen liiketalouden koulutusohjelmissa, esim.
Kansainvälinen liiketoiminta
Kansainvälinen liiketoiminta on termi, jota käytetään kuvaamaan laajasti yritysten kansainväliseen toimintaan liittyviä kysymyksiä. Sen aiheita ovat muun muassa johtaminen, markkinointi sekä henkilöstöhallinto kansainvälisessä ympäristössä. Tarkastelun kohteena on etenkin yritysten kansainvälisen kasvun ongelmat.
Kansainvälistä liiketoimintaa voi opiskella seuraavissa yliopistoissa:Ja ammattikorkeakouluissa:
Oswald Pohl
Oswald Pohl (30. kesäkuuta 1892 Duisburg, Saksa – 7. heinäkuuta 1951 Landsberg am Lech, Länsi-Saksa) oli natsijohtaja ja SS-kenraali (arvoltaan SS-Obergruppenführer).
Pohl oli syntynyt Duisburg-Duhrortin alueella. Ensimmäisessä maailmansodassa hän taisteli Baltiassa ja Flanderissa. Pohl kävi myös laivastokoulun ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen hän muun muassa opiskeli lakia ja palveli Weimarin tasavallan laivastossa.
Vuonna 1925 Pohl liittyi SA:han ja vuonna 1934 hän alkoi vaikuttaa keskitysleirien hallinnossa. Vuonna 1944 hänet erotettiin keskitysleirien johdosta. Waffen-SS:n jäsen hän oli toisen maailmansodan loppuun saakka. Sodan jälkeen Pohl tuomittiin kuolemaan sotarikoksista ja hirtettiin Landsbergin vankilassa 1951.
Indian
Indian on yhdysvaltalainen moottoripyörä, jota ovat aikoinaan valmistaneet hieman erinimiset yritykset. Indian Motocycle Co. oli moottoripyöriä valmistava yhdysvaltalainen yhtiö, jonka perustivat vuonna 1901 George Hendee ja ruotsalaissyntyinen Oscar Hedström. Toiminta aloitettiin Springfieldin kaupungissa Massachusettsin osavaltiossa USA:ssa.
Nykyään Indian Motocycle Company on yhdysvaltalaisen, pörssinoteeratun Polaris Industries Inc.:in tytäryhtiö. Polaris Industries on tunnettu moottoripyörä-, mönkijä- ja moottorikelkkavalmistaja, jolla on tytäryhtiöineen lukuisia tuotemerkkejä ja jonka palveluksessa työskentelee yhteensä 11 000 ihmistä. Polaris omistaa myös osia KTM-moottoripyöräyhtiöstä. Myös Polariksen tytäryhtiö Victory Motorcycles valmistaa moottoripyöriä.
Myöhemmin on toiminut Indian Motorcycle Corporation Kaliforniassa. Indian-nimeä on myös yritetty antaa taiwanilaiselle minimopolle.
Ensimmäiset pyörät olivat lähinnä apumoottorilla varustettuja polkupyöriä. Ensimmäisen vuoden tuotanto oli kolme pyörää.
Yritysjuridiikka
Yritysjuridiikka (Vaasan yliopistossa tieteenalasta käytettävä nimitys on talousoikeus) on kauppatieteellinen tieteenala, jonka tarkoituksena on tutkia liiketoimintaa ja ohjeistaa sen päätöksentekoa oikeudellisesta näkökulmasta. Se on yksi liiketoimintaosaamisen tieteenaloista ja oppiaineista muun muassa yrityshallinnon, laskentatoimen, rahoituksen, markkinoinnin ja tietojohtamisen ohella. Joissakin yliopistoissa myös liiketoimintaan liittyvät vero-oikeudelliset asiat luetaan yritysjuridiikan alaan.
Lyhyesti sanottuna yritysjuridiikka on norminäkökulma liiketoiminnan johtamiseen.
Yritysjuridinen tarkastelu rakentuu sekä oikeustieteelliselle että liiketoiminnan johtamistiedolle. Tarkastelun metodologia on yleensä oikeustieteellistä, mutta usein myös liiketaloustieteissä käytettyä. Niin ikään kansantaloustieteen metodologiaa on viime vuosina käytetty varsin suuressa määrin. Yritysjuridiikan tutkimuksellisena kontribuutiona on tuottaa liiketoiminnan oikeudellisessa päätöksenteossa tarvittavaa perustutkimus- ja soveltavaa tietoa, joskin joissakin tapauksissa tutkimustulokset ovat pelkästään metodologisia.
Yritysjuridiikka on käsitteenä laaja-alainen ja tieteenalana luonteeltaan soveltava. Sen vuoksi yritysjuridiikka on teoreettiselta sisällöltään varsin fragmentoitunutta, ja koherenttisuuteen pyrkivät teoriat eivät ole eivätkä voikaan olla kattavia.
Yritysjuridiikan koulutuksellisena tarkoituksena on kouluttaa yrityksen eriasteisiin johtotehtäviin myös johtamisessa tarvittavaa juridiikkaa tuntevia henkilöitä. Yliopistollisena oppiaineena yritysjuridiikka on varsin epäitsenäinen, eli johtamisvalmiuksien saamiseksi opiskelijan tulee opiskella myös muita liiketoimintaosaamisen oppiaineita ja yhdistää juridinen osaamisensa niihin.
Yritysjuridiikkaa voi opiskella Suomessa seuraavissa yliopistoissa:
Sarigan
Sarigan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevista Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Guguanin etelä- ja Anatahanin pohjoispuolella ja kuuluu osana Pohjois-Mariaanien pohjoisten saarten kuntaan. Saipanille on matkaa yli 150 kilometriä.
Sarigan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka ei tiedetä koskaan purkautuneen. Se kohoaa 538 metriin merenpinnasta.
Sariganin pinta-ala on 4,9 km². Nykyisin asumattomalla saarella eli vielä 1900-luvun alkupuolella pääosin koprasta elantonsa saaneita chamorroja.
Tinian
Tinian on saari Tyynellämerellä Pohjois-Mariaanien liittovaltiossa. Liittovaltion merkittävimpiin saariin kuuluva Tinian sijaitsee Saipanin lounaispuolella. Guamille on matkaa noin 130 kilometriä.
Tinianin pinta-ala on 101,01 km². Se on 16 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Yhdessä asumattoman Aguiguanin (7,09 km²) kanssa saari muodostaa Tinianin kunnan.
Tinianin suurin kylä on San Jose. Saaren asukasluku oli 3 136 vuoden 2010 väestönlaskennassa. Kunnan kaikki asukkaat asuvat Tinianilla. Pohjois-Mariaaneilla enemmän asutusta on vain Saipanilla.
Saaren korkein kohta on Mt. Lasso, joka on korkeudeltaan 564 jalkaa.
Yhdysvallat ja Japani kävivät saarella Tinianin taistelun 24. heinäkuuta – 1. elokuuta 1944. Saarella sijaitsi suuri lentotukikohta, jonka Yhdysvallat otti B-29-pommituskoneiden käyttöön. Lentohyökkäykset kohdistuivat Japanin pääsaariin. Myös Enola Gay nousi ilmaan Tinianilta.
Maugsaaret
Maugsaaret on kolmen tuliperäisen saaren ryhmä Pohjois-Mariaaneilla. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 2,13 km².
Maugsaarten korkein kohta on 227 metriä merenpinnasta. Saarilla ei tiedetä tapahtuneen yhtään tulivuorenpurkausta niiden löytämisen jälkeen vuonna 1522.
Maugsaaret ovat asumattomia ja kuuluvat pohjoisten saarten kuntaan. Pohjoispuolella sijaitsee Farallon de Pajaros ja etelässä Asuncion.
Asuncion (Pohjois-Mariaanit)
Asuncion on yksi Pohjois-Mariaanien saarista Tyynellämerellä. Se sijaitsee Agrihanin ja Maugsaarten välissä.
Asuncionin pinta-ala on 7,31 km². Saari on asumaton ja se muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiedetään purkautuneen ainakin kerran, vuonna 1906. Saaren korkein kohta on 857 metriä merenpinnasta. Asuncionia hallitaan osana pohjoisten saarten kuntaa.
Asuncion on 3,4 kilometriä pitkä ja enimmillään 2,6 kilometriä leveä. Paganille on matkaa 175 kilometriä.
Luiro
Luiro on yhteensä kolmatta sataa kilometriä pitkä Kemijoen latvahaara. Toisin kuin lännempi Kitinen ja itäisempi Kemihaara, virtaa Luiro suhteellisen asumattomassa maastossa.
Lokan allas jakaa Luiron ylä- ja alaosaan. Yläosa alkaa Sodankylän Luirojärvestä Saariselän tunturimaisemasta ja virtaa mutkitellen etelään. Lokan altaan eteläpuolella joki on huomattavan mutkainen ja ympäröivä maasto soinen. Joki kulkee Savukosken Tanhuan kylän kautta Pelkosenniemelle, jossa ohittaa vielä pienen Luironkylän, kunnes Kairalan kohdalla laskee Kitiseen ja ne yhdessä kohtaavat Kemihaaran hieman Pelkosenniemen kirkolta pohjoiseen. Suomen suurjoista Luiro on erityisen erämainen, vesivoiman rakentamisen jälkeen joen koskipaikkoja on ennallistettu. Jokeen istutetaan taimenta ja siitä voi kalastaa myös harjusta ja haukea.
Anatahan
Anatahan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Sariganin etelä- ja Farallon de Medinillan pohjoispuolella. Saipanille kertyy matkaa noin 120 kilometriä ja Guamille 320 kilometriä.
Anatahanin pinta-ala on 32 km². Saari on 9 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Korkein kohta on 788 metriä merenpinnasta. Saarella on 24,1 kilometriä rantaviivaa.
Anatahan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiettävästi ensimmäinen purkaus alkoi 10. toukokuuta 2003. Uusia purkauksia on sattunut vuonna 2004, tammikuussa 2005 ja 6. huhtikuuta 2005. Huhtikuun 2005 purkaus oli voimakkain, ja savua nousi yli 15 000 metrin korkeuteen.
Anatahanilla ei ollut tulivuorenpurkauksen aikaan asutusta, sillä väestö oli jo aiemmin jouduttu evakuoimaan toisaalle. Saarella sattui maanjäristyksiä vuosina 1990 ja 1993.
Gnaeus Pompeius Strabo
Gnaeus Pompeius Strabo (kuoli 87 eaa.) oli roomalainen sotilas ja poliitikko. Hän oli kotoisin Picenumin alueelta ja hän oli ensimmäinen sukunsa jäsen josta tuli senaattori. Hänestä tuli Sisilian propreettori vuonna 93 eaa. ja vuonna 89 eaa. liittolaissodan aikana hänestä tuli konsuli. Strabo johti roomalaisia joukkoja liittolaisia vastaan Pohjois-Italiassa. Sodan jälkeen Strabo palasi Picenumiin legiooniensa kanssa, mutta palasi vuonna 87 eaa. taistelemaan Sullan kanssa Mariusta vastaan. Strabo kuoli sodan aikana ruttoon ja hänen poikansa Pompeius Suuri johti hänen legioonansa taas Picenumiin.
Abreham Cherkos
Abreham Cherkos (s. 23. syyskuuta 1989) on etiopialainen kestävyysjuoksija.
Cherkos voitti Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2005 kultaa 3 000 metrin juoksussa ajalla 8.00,90. 2006 hän voitti hopeaa Pekingissä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.35,95. Kauden lopussa hän oli samalla matkalla kolmas. Seuraavana vuonna hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa viidenneksitoista ja Osakan MM-kisoissa 5 000 metrillä kahdeksanneksi.
Maaliskuussa 2008 Cherkos saavutti 3 000 metrin juoksussa pronssia sisäratojen MM-kilpailuissa Valenciassa. Kesällä 2008 hän voitti 5 000 metrin juoksussa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja sijoittui Pekingin olympialaisissa viidenneksi.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa Vaasan vaalipiirin 17 eduskuntavaaliehdokkaasta. Loput neljä asettaa saman Vaasan vaalipiirin alueella pohjoisempana toimiva Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan vahvimmista, piirin puheenjohtajana toimii Esko Lehtimäki Teuvalta. Vuodesta 2007 lähtien piirin toiminnanjohtajana on ollut Aki Utter.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiristä ovat lähtöisin Suomen ensimmäiset naispääministerit Anneli Jäätteenmäki ja Mari Kiviniemi.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtaja Jarmo Korhonen valittiin Suomen Keskustan puoluesihteeriksi Eero Lankian seuraajaksi, Korhonen toimi puoluesihteerinä kaksi kautta 2006-2010. Toiminnanjohtaja Korhonen on alun perin Pohjois-Karjalasta, mutta on toiminut vuosia Etelä-Pohjanmaalla.
Etelä-Pohjanmaalta on myös eurokansanedustaja Anneli Jäätteenmäki, joka valittiin europarlamenttiin äänikuningattarena vuonna 2004.
Matti Janhunen
Matti Janhunen (22. marraskuuta 1902 Rautalampi, joissain lähteissä Sumiainen – 9. joulukuuta 1963 Kerava) oli punaupseeri, kommunistipoliitikko ja sosiaaliministeri Paasikiven III ja Pekkalan hallituksissa (1945–1948).
Pienviljelijäperheeseen syntynyt Janhunen liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen vuonna 1924. Seuraavalla vuosikymmenellä hän hankki punaupseerikoulutuksen Neuvostoliitossa, josta hän palasi Suomeen järjestämään SKP:n maanalaista organisaatiota ja pidätettiin myöhemmin yhdessä Hertta Kuusisen kanssa. Tästä alkoi yli kymmenvuotinen vankila-aika. Sotavuosina hän oli turvasäilössä ja yksi pahamaineisen Koveron keskitysleirin vangeista.
Vankilasta Janhunen vapautui vasta marraskuussa 1944, jonka jälkeen hän siirtyi miltei välittömästi oikeusministeri Urho Kekkosen nimittämänä vankilaolojen uudistamiskomiteaan. SKP:n puoluetoimikuntaan hänet oli valittu jo ennen vankilasta vapautumista. Presidentti Mannerheim nimitti Janhusen toiseksi sosiaaliministeriksi J. K. Paasikiven esityksestä tämän kolmanteen hallitukseen.
Paasikivi piti Janhusta maltillisena miehenä, jonka mukanaolo hallituksessa voitiin perustella sillä, että muussa tapauksessa salkku olisi mennyt jollekin jyrkemmän linjan kommunistille. Janhunen sopeutui hyvin hallitusyhteistyöhön, ja hänen ministerinpestinsä jatkuikin vielä Pekkalan hallituksessa. Toimikautenaan hän osallistui keskeisesti sodan jälkeen alkaneeseen sosiaalipoliittiseen uudistustyöhön. Muun muassa kesäloma- ja lapsilisälait laadittiin hänen ollessaan sosiaaliministerinä.
Hallitustyöskentelynsä päätyttyä Janhunen siirtyi Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi ja Suomen Pankin tilintarkastajaksi. Lisäksi hän toimi Enso-Gutzeitin ja Alkon hallintoneuvostoissa sekä päätoimitti SKP:n aatteellis-poliittista julkaisua "Kommunisti". Hän oli myös Kulttuuritalon rakennustoimikunnan puheenjohtaja 1955–1958.
Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri
Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa neljä kansanedustajaehdokasta Vaasan vaalipiirissä. Suurimman osan vaalipiirin kansanedustajehdokkaista asettaa Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri.
Piirin puheenjohtajana toimii Mari Kerola ja toiminnanjohtajana Jirka Hakala. Suomen Keskustan puoluehallituksen varsinaisena jäsenenä toimii myös Mari Kerola.
Edwin Cheruiyot Soi
Edwin Cheruiyot Soi (s. 3. maaliskuuta 1986 Keircho) on kenialainen kestävyys- ja maastojuoksija.
Soi osallistui Fukuokan maastojuoksun MM-kisoihin 2006, joissa hän oli lyhyellä matkalla kahdeksas ja samalla voittamassa joukkuekultaa Kenian joukkueessa. kauden lopussa hän oli toinen sekä 3 000 metrin juoksussa (ajalla 7.39,25) että 5 000 metrin juoksussa (ajalla 13.49,45). Hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kilpailuissa 2007 yhdeksänneksi ja sai joukkuekilpailussa kultaa. Hän voitti saman vuoden 3 000 metriä ajalla 7.48,81 ja 5 000 metriä ajalla 13.38,16.
Soi sijoittui Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 3 000 metrillä neljänneksi. Hän voitti Kenian olympiakarsinnoissa 5 000 metriä. Pekingin olympialaisissa 2008 Soi saavutti pronssia kauden parhaalla ajallaan 13.06,22. hän voitti 5 000 metriä ajalla 13.22,81 ja sijoittui 3 000 metrillä toiseksi. Seuraavan vuoden hän oli 5 000 metrillä kolmas.
Soi voitti 5 000 metrin Afrikan-mestaruuden Nairobissa 2010 ajalla 13.30,46. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui 3 000 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 7.41,78. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui samalla matkalla viidenneksi.
Keskustan Etelä-Savon piiri
Keskustan Etelä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se toimii Etelä-Savossa ja sen piiritoimisto sijaitsee Mikkelissä. Piirin toiminta-alueeseen kuuluvat Hirvensalmi, Joroinen, Juva, Kangasniemi, Mikkeli, Mäntyharju, Pertunmaa ja Pieksämäki. Piirillä on puoluevaltuustossa neljä jäsentä. 
Keskustan projekti 25:n mukaisesti puoluetoimiston mukaan Keskusta tavoitteli yhtä lisäkansanedustajapaikkaa Etelä-Savon vaalipiirissä. . Kuitenkin se sai vain kaksi kansanedustajaa, Katri Komin ja Jari Lepän, mikä oli yksi vähemmän kuin 2003.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa molemmat istuvat kansanedustajat olivat ehdolla ja puolue tavoitteli kolmatta paikkaa. Keskusta koki kuitenkin valtakunnallisesti suuren vaalitappion, ja Etelä-Savosta valittiin edelleen kaksi keskustalaista kansanedustajaa, Katri Komi ja Jari Leppä.
Keskustan Helsingin piiri
Keskustan Helsingin piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä.
Keskustan Itä-Savon piiri
Keskustan Itä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Savonlinnassa.
__notoc__
Puoluehallituksessa on piiristä jäsenenä Matti-Pekka Parkkinen ja varajäsenenä Kirsti Laamanen.
Sait mitä hait
Sait mitä hait on Matin ja Tepon neljäs studioalbumi.
Keskustan Karjalan piiri
Keskustan Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Lappeenrannassa. Keskustan Karjalan piirin toimialue on Etelä-Karjala. Piiri on perustettu vuonna 1906 ja se on yksi Keskustan vanhimmista.
Piirin toiminta-alueen kaupungit ja kunnat ovat: Imatra, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale ja Taipalsaari. Jokaisessa kunnassa toimii kunnallisjärjestö, joka jakautuu edelleen paikallisyhdistyksiin.
Eduskuntavaaleissa piirijärjestö asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Etelä-Karjalan maakunnassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluvat myös Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakunta.
Anders Wilhelm Ingman
Anders Wilhelm Ingman (7. heinäkuuta 1819 Lohtaja – 5. syyskuuta 1877 Helsinki) oli suomalainen teologi ja suomenkielisen eksegetiikan kehittäjä. Hän toimi Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston eksegetiikan professorina vuosina 1864–1877. Hän liittyi ensin herännäisyyteen, myöhemmin hän oli beckiläinen.
Ingmanin vanhemmat olivat maanmittari Henrik Johan Ingman ja Brita Magdalena Cajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1838 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1842, maisteriksi 1844, teologian kandidaatiksi 1860, teologian lisensiaatiksi 1861 ja teologian tohtoriksi 1863. Ingman vihittiin papiksi 1844 ja hän sai varapastorin arvon 1855.
Ingman oli Helsingin yliopiston Pyhän Raamatun eksegetiikan vt. professori 1862–1864 ja vakinainen professori 1864–1877. Hän oli Hämäläis-Osakunnan inspehtori 1868–1877 ja teologisen tiedekunnan dekaani 1875–1877. Hän oli jäsenenä raamatunkäännöskomiteassa 1861 ja kirkkolakiehdotuksen tarkistuskomiteassa 1869. Ingman oli lisäksi Suomalaisen kirjallisuuden seuran kieliosaston puheenjohtaja 1868.
Ingman julkaisi korjatun raamatunsuomennoksen vuosina 1858–1859. Hänen käännöksensä eivät kuitenkaan saaneet yleistä hyväksyntää. Vuoden 1859 Raamattua kutsutaankin koetusraamatuksi, koska myyntiin laitettujen kappaleiden kanteen määrättiin liimattavaksi lappu ”Koetus-käännös”. Ingman kirjoitti yli sata kirjaa, muun muassa teoksen "Raamatun selitykset", sekä julkaisi useita sanomalehtikirjoituksia.
Ingman toimi Alahärmän seurakunnan kappalaisen apulaisena vuosina 1844–1854, ylimääräisenä pappina Messukylän seurakunnassa 1854–1855 sekä kappalaisena Ylivetelin seurakunnassa 1855–1864. Hänen puolisonsa, synnytykseen vain 18-vuotiaana kuolleen Lina Fabritius Ingmanin, hauta vuodelta 1846 on kirkkomaan vanhin tunnettu hauta.
Ingman oli naimisissa kolme kertaa:
Hänellä oli viisi lasta toisesta avioliitostaan.
Keskustan Keski-Suomen piiri
Keskustan Keski-Suomen piiri on Suomen Keskustan piirijärjestö Keski-Suomen vaalipiirissä. Keskusta on alueen suurin puolue neljällä kansanedustajallaan. Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä.
Keski-Suomen piirihallitus ehdotti Suomen Keskustan presidenttiehdokkaaksi Paavo Väyrystä
Keski-Suomen piiri asetti 17. huhtikuuta 2010 ensimmäiset ehdokkaat eduskuntavaaleihin 2011 Keski-Suomen vaalipiiriä varten. Vaikka Keski-Suomen vaalipiiristä valitaan vain kymmenen kansanedustajaa, voi jokainen puolue asettaa vaalipiirin koosta riippumatta vähintään 14 ehdokasta.
Keskustan Lapin piiri
Keskustan Lapin piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Rovaniemellä ja se asettaa Suomen Keskustan Lapin vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat yhdessä Keskustan Peräpohjolan piirin kanssa.
Keskustan Peräpohjolan piiri
Keskustan Peräpohjolan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä ja toinen puolueen kahdesta piirijärjestöstä Lapin vaalipiirin alueella. Se koostuu Enontekiön, Kemin, Keminmaan, Kolarin, Muonion, Pellon, Simon, Tervolan, Tornion ja Ylitornion kunnallisjärjestöistä.
Peräpohjolan piiristä valittiin 2015 vaaleissa kaksi kansanedustajaa, Katri Kulmuni (2015–) ja Paavo Väyrynen, joista jälkimmäinen ilmoitti jäävänsä Euroopan Parlamentin jäseneksi. Väyrysen tilalle eduskuntaan nousi Mikko Kärnä (2015–). Kaksi muuta Keskustan lappilaista kansanedustajaa valittiin Lapin piristä. Piirit asettavat yhteisen ehdokaslistan eduskuntavaaleihin Lapin vaalipiirissä.
Piirin edustajana Euroopan parlamentissa toimii Paavo Väyrynen (1995–2007, 2014–)
Piirin puheenjohtaja on Pekka Pelttari (2014–). Varapuheenjohtajina toimivat Teija Kannala (2014–) sekä Jarmo Saariniemi (2018–). Piirin toiminnanjohtajana toimii Kai Puro (2012–). Piiritoimisto sijaitsee Kemissä.
Farallon de Medinilla
Farallon de Medinilla on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 0,738 km².
Farallon de Medinillalla ei ole vakituista ihmisasutusta. Saari sijaitsee Saipanin pohjois- ja Anatahanin eteläpuolella. Sitä hallitaan osana Pohjois-Mariaanien Pohjoissaarten kuntaa.
Farallon de Medinilla on 3 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 700 metriä.
Keskustan Pirkanmaan piiri
Keskustan Pirkanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Piiri asettaa Suomen Keskustan Pirkanmaan vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat. Piirin puheenjohtaja 2015 on Riitta Koskinen ja toiminnanjohtaja Jaana Viilo.
Kansanedustajat 2015-
Mikko Alatalo (2003-)
Pertti Hakanen, uusi
Arto Pirttilahti (2011-)
Edellisiä:
Pertti Salovaara -2011
Klaus Pentti -2011
Keskustan Pohjois-Karjalan piiri
Keskustan Pohjois-Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjois-Karjalan piiri asettaa Suomen Keskustan 14 kansanedustajaehdokasta Pohjois-Karjalan vaalipiiriin.
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue sai kaksi edustajaa. Paikkansa säilyttivät Eero Reijonen ja Anu Vehviläinen.
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue säilytti kolme paikkaa. Paikkansa säilyttivät Hannu Hoskonen ja Eero Reijonen, lisäksi kaksi kautta 1995-2003 kansanedustajana ollut Anu Vehviläinen nousi uudestaan eduskuntaan.
Aguijan
Aguijan eli Aguiguan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 7,01 km².
Aguijan sijaitsee Mariaanien ketjussa Tinianin lounaispuolella. Se on hallinnollisesti osa Tinianin kuntaa. Aguijanin korkein kohta on 157 metriä merenpinnasta.
Aguijanilla ei ole vakituista ihmisasutusta. Paikalliseen eläimistöön kuuluu muun muassa mariaanienisojalka.
Keskustan Kymenlaakson piiri
Keskustan Kymenlaakson piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Kouvolassa. Piiri asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Kymenlaakson maakunnassa Kymen vaalipiirissä. Kymen vaalipiiriin kuuluu myös Etelä-Karjalan maakunta, jonka osalta kansanedustajaehdokkaat asettaa Keskustan Karjalan piiri.
Taarna
Taarna ("Cladium mariscus") on suurikokoinen sarakasvi. Taarnaa tavataan monin paikoin ympäri maapallon. Suomessa taarna on erittäin harvinainen ja kasvaa vain muutamalla paikkakunnalla. Laji on Suomessa rauhoitettu.
Kookas ja roteva taarna kasvaa 100–150 cm korkeaksi. Suikertavan, vaakasuoran juurakkonsa avulla kasvi muodostaa kasvustoja. Varsi on noin senttimetrin paksuinen, liereä ja lehdekäs. Talvehtivat lehdet ovat lähes varren pituisia, 6–10 mm:n levyisiä, pitkäsuippuisia, harmaanvihreitä ja jäykkiä. Lehtien paras tuntomerkki on lehden alapuolen keskisuonessa ja reunoissa oleva viiltävän terävä ja karhea sahalaita. Kukinto on korkea, 30–50 cm pitkä, kerroksikas ja muodostuu 5–10 erillisestä palleromaisesta tähkäryhmästä. Tähkät ovat 4–5 mm pitkiä, kaksi- tai kolmekukkaisia ja muodoltaan leveän sukkulamaisia. Tähkäsuomut ovat väriltään ruskeita, kapeahkoja, alin suomu 2,5 mm ja ylemmät 4 mm pitkiä. Taarna kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Kiiltävänruskea pähkylä on 3 mm pitkä. Laji on monivuotinen.
Taarnaa tavataan ympäri maapallon, mutta esiintymisalueet ovat monilla erillisillä alueilla. Euroopassa lajia voi tavata suurimmassa osassa maanosaa Fennoskandian eteläosiin ja Länsi-Venäjälle asti. Runsaimmillaan laji on Keski-Euroopassa. Suomen lähialueilta taarnaa tavataan Virosta, Tanskasta, Etelä-Norjasta ja -Ruotsista, jossa se on yleinen Gotlannissa. Taarnaa kasvaa myös muun muassa eteläisessä Afrikassa, Australiassa, Koillis-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan eteläosissa.
Suomessa taarna on erittäin harvinainen ja lajista tunnetaan vain viisi kasvupaikkaa: yksi Etelä-Savosta Joroisista ja neljä Ahvenanmaan Eckeröstä. Taarna levisi Suomeen jääkauden jälkeisellä lämpökaudella, jolloin se oli huomattavasti nykyistä yleisempi.
Taarna tarvitsee kasvupaikakseen lähteisen ja kalkkipitoisen alustan, joka ei jäädy talvellakaan pohjia myöten. Tällaisia ovat esimerkiksi letot ja lähteiset järvenrannat. Laji ei siedä ojittamista ja pohjaveden pinnan laskua. Kasvupaikkojen kuivaaminen onkin sille vakava uhka. Esimerkiksi Ahvenanmaan Hammarlandissa sijainnut esiintymä katosi ojituksen seurauksena 1950-luvulla.
Ruotsin Gotlannissa, Virossa ja monin paikoin muuallakin Euroopassa taarnan lehtiä käytettiin aikaisemmin yleisesti rakennusten kattomateriaalina niiden hyvän säänkestävyyden takia.
Keskustan Satakunnan piiri
Keskustan Satakunnan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirin puheenjohtajana toimii Tapio Huhtanen ja toiminnanjohtajana Satu Tietari.
Eduskuntavaaleihin 2011 piirijärjestö valitsi 12 kansanedustajaehdokasta Suomen Keskustan vaalilistalle Satakunnan vaalipiiriin.
Pyhän Kolminaisuuden päivä
Pyhän Kolminaisuuden päivä on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään ensimmäisenä sunnuntaina helluntain jälkeen. Sen vietto sai alkunsa Englannissa 1000-luvulla. Päivä on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle.
Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa päivän psalmina toimii Ps. 95: 1-2, 6-7; ensimmäisenä lukukappaleena Jes. 6: 1-8 (9-10); toisena lukukappaleena Room. 11: 33-36 ja evankeliumiteksti on Joh. 3: 1-15. Päivän aiempi nimitys oli kolminaisuudenpäivä, nimi vaihdettiin vuoden 2000 uudistuksessa. Pyhän kolminaisuuden päivän liturginen väri on valkoinen.
Pyhän Kolminaisuuden päivä osuu 2010-luvulla seuraaville päivämäärille:
Kirkastussunnuntai
Kirkastussunnuntai on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa nimitys seitsemännelle kolminaisuudenpäivän jälkeiselle sunnuntaille eli nykyisin kahdeksannelle sunnuntaille helluntaista. Päivää vietetään Kristuksen kirkastumisen (Matt. 17: 1–8) muistoksi.
Kynttilänpäivä
Kynttilänpäivä (kynttilämessu, ortodokseilla ja katolilaisilla "Herran temppeliintuominen") on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään alkujaan 40 päivää joulusta, siis 2. helmikuuta, sen muistoksi, että Jeesus vietiin 40 päivän ikäisenä temppeliin ja Simeon siunasi hänet.
Tapauksesta kerrotaan Luukkaan evankeliumin 2. luvun loppupuolella. Sen mukaan Jeesus vietiin temppeliin Mooseksen lain säännösten vuoksi. Niiden taustalla oli toisaalta kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta. Toisaalta taustalla olivat synnyttämiseen kuuluvat puhtaussäännökset.
Luukkaan evankeliumissa kerrotaan edelleen, että Pyhä Henki oli ilmoittanut Simonille, että hän tulee vielä eläessään näkemään Herran Voidellun. Nähtyään Jeesuksen, jonka hän tunnisti ennustetuksi Messiaaksi, hän lausui kiitosvirren, joka on tunnetaan Simeonin kiitosvirtenä. Toisaalta hän lausui myös Marialle ennustuksen: "...ja sinun omankin sydämesi läpi on miekka käyvä." Myös Hanna-niminen naisprofeetta ylisti tapauksen johdosta Jumalaa ja puhui siitä, mitä lapsesta oli ennustettu.
Tapahtuman taustalla on kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta.
Kynttilänpäivää on vietetty 300-luvun puolivälistä saakka. Nimitys tulee siitä, että keskiajalla kynttilänpäivänä vihittiin vuoden aikana kirkossa käytettävät kynttilät. Tapa on yhä käytännössä katolisessa, mutta ei protestanttisissa kirkoissa.
Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä. Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi.
Mikkelinpäivä
Mikkelinpäivä on alun perin arkkienkeli Mikaelille, mutta nykyisin kaikille enkeleille omistettu kristillinen juhlapäivä. Sitä on vietetty varhaiskeskiajalta saakka laajalti kristikunnassa 29. syyskuuta. Varhaisimmat tiedot sen vietosta ovat 400-luvulta Fryygiasta.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa päivä on 29. syyskuuta tai sen jälkeinen sunnuntai. Tällaiselle liikkuvalle paikalle mikkelinpäivä siirrettiin Ruotsissa ja Suomessa vuonna 1772. Siirto tuli voimaan vuodesta 1774 lähtien. Sen alkuperäinen päivämäärä 29. syyskuuta on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen muunnosten kuten Mikon nimipäivä.
Luettelo Ursan julkaisemista tietokirjoista
Tähtitieteellinen yhdistys Ursa on julkaissut kirjoja vuodesta 1926 lähtien. Alun perin kirjojen kustantaja oli WSOY. 1970-luvun puolivälistä lähtien kirjojen julkaisutoiminta laajeni suuresti. Nykyisin Ursa on Suomen suurin tähtitieteellisten kirjojen kustantaja.Ursa alkoi julkaista vuodesta 1977 lähtien "Tähdet"-vuosikirjaa. Sen perustaja ja ensimmäinen toimittaja oli Seppo Linnaluoto. "Tähdet"-vuosikirjassa kerrotaan kyseisen vuoden tähtitaivaasta.
Vuodesta 2000 Ursa alkoi julkaista "Maailmankaikkeus"-vuosikirjaa. Sen tekijä on Heikki Oja ja toiseksi tekijäksi tuli myöhemmin Asko Palviainen.
Luettelo Ursa Science Fiction -sarjan kirjoista
Tähtitieteellinen yhdistys Ursa julkaisi vuosina 1980–1992 Ursa Science Fiction -nimistä kirjasarjaa, jossa julkaistiin 18 tieteiskirjaa. Sarja käsitti käännösromaaneja sekä suomalaisista novelleista koottuja antologioita.
Ota tai jätä (visailuohjelma)
Ota tai jätä on tammikuussa 2007 Nelosella alkanut visailuohjelma. "Ota tai jätä" perustuu hollantilaisen Endemol-tuotantoyhtiön formaattiin, joka on kansainväliseltä nimeltään "Deal or No Deal". Suomessa ohjelmaa juontaa Pauli Aalto-Setälä. Ohjelma sai vuoden 2007 parhaana game show’na sekä Venla-palkinnon että Kultainen TV -palkinnon.
31. tammikuuta 2007 "Ota tai jätä" -ohjelman neljännessä jaksossa jaettiin Suomen siihenastisen televisiohistorian suurin rahapalkinto, 200 000 euroa.
Pelin alussa pelaajalla on edessään 26 suljettua salkkua. Jokaiseen salkkuun on laitettu eri määrä rahaa viidestä sentistä aina pääpalkintoon, 500 000 euroon asti. Näistä salkuista pelaajan tulisi valita yksi. Kun salkku on valittu, se pysyy suljettuna pelin loppuun asti. Tämän jälkeen kilpailija valitsee lopuista 25 salkusta kuusi, jotka hän haluaa avata. Salkuissa olleet rahasummat vedetään yli palkintopuusta. Tämän jälkeen salaperäinen pankkiiri tekee kilpailijan suljetusta salkusta tarjouksen, joka riippuu rahapuussa vielä olevista summista. Jos paljon suuria summia on vedetty yli, tarjous on pienenpuoleinen, kun taas pienten summien ollessa ylivedetty tarjous on hieman suurempi.
Kilpailijan hylätessä pankkiirin tarjouksen avataan toisella kierroksella viisi salkkua. Jos kilpailija tälläkin kertaa hylkää pankkiirin tarjouksen, avataan kolmannella kierroksella neljä salkkua ja joka kierroksella aina yksi salkku vähemmän. Viimeisillä kierroksilla avataan aina yksi salkku kerrallaan, joiden välissä pankkiiri tekee aina palkintopuusta riippuvan tarjouksen. Jos kilpailija millä kierroksella tahansa hyväksyy pankkiirin tarjouksen, peli päättyy. Suomessa on maailman ensimmäinen naispankkiiri.
Salkunhoitajat
"Ota tai jätä" -tietokilpailut poikkeavat hieman toisistaan joka maassa. Esimerkiksi Britanniassa kilpailija valitsee salkkunsa 22 vaihtoehdosta ja hänellä on mahdollisuus vaihtaa salkkunsa, kun salkkuja on jäljellä kaksi. Idea pelin sisäisestä vastustajasta (tässä tapauksessa pankkiiri) on harvinainen, muttei ainutlaatuinen. Nelosen esittämä "Ota tai jätä" on puhdas sovellus Yhdysvalloissa esitettävästä versiosta.
Richard Wright
Richard Wright voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Proto-Sisu
Sisu A-45 eli Proto-Sisu oli Sisun valmistama kaksiakselinen, nelivetoinen maastokuorma-auto, jonka kantavuus oli 4 150 kg.
Mallin ensimmäinen versio oli nimeltään KB-45. Malli oli kehitetty yhdessä puolustusvoimien kanssa jääkäripataljoonien käyttöön. Suunnitteluprojektista vastasi yli-insinööri Uoti Hartikainen. Ensimmäinen prototyyppi rakennettiin Fleminginkadun kokeiluosastolla. Se oli viimeinen Sisun omaa valmistetta olevalla AMI-bensiinimoottorilla varustettu yksilö. Akselit olivat englantilaisen Kirkstallin valmistamat. Auto sai hyvin pian sisulaisten ja armeijan henkilöstön keskuudessa prototyyppi-sanasta johdetun lempinimen "Proto".
Ensimmäisen prototyypin valmistuttua puolustusvoimien edustajat ilmoittivat yllättäen, että auton akseliväliä tuli lyhentää 30 senttiä. Tämä perustui puolustusvoimien mittaamiin suomalaisten metsien puiden keskimääräisiin välimatkoihin. Muutos aiheutti suunnattomia ongelmia, sillä vaihteistoa ja alennusvaihdetta ei voinut sovittaa suunnitellusti. Vaihteistojen välillä ollut nivelakseli piti korvata rakenteellisesti hankalalla hammasholkkijärjestelmällä, joka mahdollisti lyhyemmän keskinäisen etäisyyden. Myös bensiinimoottorin korvaaminen dieselkäyttöisella tuotti hankaluuksia. Kun lopullinen, sarjatuotantoversio oli valmis, puolustusvoimat oli tyytyväinen lopputulokseen.
Ensimmäiset 18 autoa toimitettiin puolustusvoimille elokuussa 1965. Niitä käytettiin pääasiassa kenttä- ja ilmatorjuntatykkien vetäjinä. Puolustusvoimilla oli käytössään kaikkiaan 83 KB-45:ä, joista kaksi oli paloautoja.
Vuonna 1970 esiteltiin seuraajamalli A-45, jonka ainoa merkittävä ero oli akseleissa. KB-45:ssä olleet Kirkstallin valmistamat akselit oli korvattu Sisun omaa suunnittelua olevilla planeettavälitteisillä akseleilla. Sarjatuotanto päätettiin aloittaa Hämeenlinnassa. Osa autoista kuitenkin koottiin Karjaalla Hämeenlinnan tehtaan aika ajoin riittämättömän kapasiteetin vuoksi.
A-45:stä kehitettiin pian myös muunnelma nimeltään AH-45, jossa oli jo KB-45 -mallissa testattu diplomi-insinööri Ilmari Louhion kehittämä lisähydrauliikka. Järjestelmän ansiosta autoon voi kytkeä Sisu-nestemoottoreilla varustetun perävaunun, jolloin yhdistelmän maastokelpoisuus parani merkittävästi.
Moottorina Leyland EO.401 -suorasuihkutusdiesel, joka on AH-45 -mallissa varustettu turboahtimella. Tämän lisäksi oli Valmet 611CA -moottorilla varustettu A-45-CI -malli. Sekä etu- että taka-akselit on varustettu tasauspyörästöjen lukoilla. Ohjaamossa on kuljettajan vierellä paikka kahdelle lisämatkustajalle, lavalla on tilaa 27 henkilölle.
A-45:n pääasiallinen asiakas oli Puolustusvoimat, joka on hiljakkoin huutokaupannut käytöstä poistettua Proto-kalustoa. Auto on saavuttanut suosiota yksityisten harrastajien keskuudessa. Auto on ketterä etenemään maastossa lyhyen akselivälinsä sekä kiertyvän runkonsa ansiosta; epätasaisessakin maastossa pyörät pysyvät maassa. Myös VR:llä oli raivausautoksi varustettu A-45.
Alexandre Guilmant
Felix-Alexandre Guilmant (s. 12. maaliskuuta 1837 Boulogne-sur-Mer – 29. maaliskuuta 1911) oli ranskalainen urkuri ja säveltäjä. Vuonna 1871 hänet nimitettiin Pariisin La Trinité -kirkon urkuriksi.
Alexandre Guilmant'n synnyinseutu oli Boulogne-sur-Mer Ranskan luoteisosassa. Hänen isänsä Jean-Baptiste Guilmant oli Saint Nicolas-kirkon urkuri ja antoi pojalleen ensimmäiset urkutunnit. Poika opiskeli myös pianon- ja viulunsoittoa Gustave Carullin johdolla. Vuonna 1860 Alexandre siirtyi Brysseliin Jacques-Nicolas Lemmensin oppilaaksi.
Alexandre palasi Boulogneen urkuriksi ja aloitti säveltämisen liturgisella musiikilla, jota ei koskaan julkaistu. Hän kirjoitti myös ensimmäiset urkuteokset, mutta julkaisi ne vasta Pariisissa.
Guilmant oli ensimmäisiä urkureita, joka sai soittaa Pariisin Notre-Damen vuonna 1868 uusittuja urkuja. Tällöin Pariisiin rakennettiin myös uusi kirkko La Trinité, jonne urkujen uudistaja Aristide Cavaillé-Coll rakensi aivan uudet urut. Trinitén urkuriksi valittiin Alexis Chauvet, mutta tämä kuoli jo vuonna 1870 ja Alexandre Guilmant nimitettiin seuraajaksi. Guilmant muutti 1871 Pariisiin ja asui siellä kuolemaansa saakka.
Hän aloitti konserttisarjan Palais du Trocadérossa Pariisin maailmannäyttelyn 1878 yhteydessä. Vuonna 1896 hänestä tuli Pariisin konservatorion urkujensoiton professori Charles-Marie Widorin jälkeen ja hän hoiti virkaa kuolemaansa saakka. Jouduttuaan konfliktiin kirkon johdon kanssa hän luopui vuonna 1900 Trinitén urkurin virasta, mutta pääsi Louis Viernen arvovallan turvin Pariisin Notre Damen kunniaurkuriksi.
Guilmant teki konserttikiertueita sekä Eurooppaan että Yhdysvaltoihin. Vuonna 1904 kolmannella ja viimeisellä matkallaan Atlantin taakse hän piti 40 konserttia Saint Louisin maailmannäyttelyssä.
Alexandre Guilmantin oppilaat pitivät hänen nimeään yllä ja järjestivät vielä hänen syntymänsä satavuotismuistokonsertin 1937, mutta toisen maailmansodan jälkeen Guilmantin nimi oli unohtunut. Hänen viimeisimpiä oppilaitaan oli Marcel Dupré, joka muisti hänen uskomattoman kykynsä improvisoida, mutta mitään äänitteitä tai nuottimerkintöjä improvisoinneista ei ole olemassa.
Yksi Guilmantin vuonna 1905 aloittanut oppilas oli Nadia Boulanger (1887-1979), josta tuli tunnettu musiikinopettaja.
Alexandre Guilmantin sävellystuotanto käsittää kahdeksan urkusonaattia, joita voidaan sanoa myös urkusinfonioiksi Widorin ja Viernen teosten tapaan, vaikka ne muodostavatkin epäyhtenäisemmän kokonaisuuden.
Antti Pesonen
Antti Jaakko Jalmari Pesonen (19. lokakuuta 1963 Alajärvi – 5. huhtikuuta 2017 Vaasa) oli suomalainen poliitikko. Pesonen oli Itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja 2004–2015, 2016–2017. Hän oli Alajärven kaupunginvaltuutettu vuosina 2009–2012.
Pesonen on kannattanut kansanäänestyksen järjestämistä Euroopan unionin perustuslakisopimusehdotuksesta sekä Suomen eroamista Euroopan unionista.
Pesonen pyrki Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa ja sai 962 ääntä. Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Pesonen sai 1 574 ääntä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Pesonen keräsi 740 ääntä, 2011 278 ääntä ja 2007 866 ääntä Vaasan vaalipiirissä.
Pesonen jätti Itsenäisyyspuolueen puheenjohtajan tehtävät sairauden takia elokuussa 2015. Hän jätti puheenjohtajan tehtävät toistamiseen maaliskuun lopulla 2017 sairauden uusiuduttua. Pesonen kuoli 53-vuotiaana 5. huhtikuuta 2017.
Molekyylimallinnus
Molekyylimallinnuksella tarkoitetaan yleisesti erilaisia teoreettisia ja laskennallisia menetelmiä, joilla pyritään mallintamaan molekyylien rakennetta ja käyttäytymistä. Molekyylimallinnusta käytetään laskennallisessa kemiassa ja biologiassa, materiaalitutkimuksessa ja lääkeainesuunnittelussa. Mallituksessa molekyylien rakennetta pyritään esittämään tietokoneen avulla luodun mallin avulla ja tutkimaan yhdisteiden steerisiä ja elektronisia ominaisuuksia, muodostumislämpöjä, reaktiomekanismeja sekä epäorgaanisten materiaalien kide- ja pintarakenteita. Molekyylimallinnusta suoritetaan molekyylimekaanisilla, semiempiirisillä ja kvanttikemiallisilla menetelmillä.
Molekyylimallinnusta suoritetaan yleensä tietokoneen ja siinä olevien mallinnusohjelmien avulla. Ensin pyritään rakentamaan malli piirtämällä molekyylin rakenne tietokoneen mallinnusohjelmalla. Tämän jälkeen molekyylin rakenne optimoidaan lähimpään minimiin; tämä tehdään yleensä molekyylimekaniikalla. Molekyylille tehdään usein vielä konformaatioanalyysi, jossa haetaan erilaiset mahdolliset konformaatiot, jossa molekyyli voi olla. Molekyylille voidaan tehdä lisäksi varauslaskenta, jossa käytetään yleensä semiempiirisiä tai kvanttikemiallisia menetelmiä. Molekyylimallitukseen liittyy myös termi molekyylidynamiikka, jolla tarkoitetaan molekyylin ”liikkuvuuden” laskentaa.
Isoperimetrinen epäyhtälö
Matematiikassa isoperimetrisen epäyhtälön mukaan annetuille tasokuvioille, jonka piirin pituus on "P" ja pinta-ala "A", on voimassa formula_1, missä yhtäsuuruus on voimassa, jos ja vain jos tasokuvio on ympyrä. Siten annetuista samanpiirisistä kuvioista ympyrällä on maksimaalinen pinta-ala. Toisaalta isoperimetrinen epäyhtälö pätee myös toisin päin: kuvioista, joiden pinta-ala on annettu, on ympyrällä pienin piiri. Isoperimetristä epäyhtälöä voidaan käyttää todistamaan muita geometrisiä epäyhtälöitä. Siitä esimerkiksi seuraa, että annetusta monikulmiosta, jonka kulmien lukumäärä ja sivun pituudet on annettu, seuraa, että suurin mahdollinen monikulmio on syklinen monikulmio, eli sen kärjet sijaitsevat ympyrän kehällä. Yleisemmin on voimassa, että jos "n"-ulotteisen kappaleen "n-1"-ulotteinen pinta on annetun suuruinen, saadaan maksimaalinen "n"-ulotteinen mitta "n"-pallon tapauksessa.
Osmo Kivilinna
Osmo Kullervo Kivilinna (29. marraskuuta 1910, Turku – 23. elokuuta 1943, Helsinki) oli suomalainen kapteeniluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari.
Kivilinna toimi Miinalaiva Riilahden päällikkönä lähes koko aluksen olemassaolon ajan.
Hänet nimitettiin 8. maaliskuuta 1943 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 105 ansioistaan miinalaivan komentajana vaarallisimmillakin vesialueilla. Lisäksi hänen ansiolistalleen kuului useita upotettuja neuvostoliittolaisia sukellusveneitä.
23. elokuuta 1943 Riilahti kohtasi neuvostoliittolaisia moottoritorpedoveneitä, jotka upottivat sen. Riilahden mukana ollut Vartiomoottorivene 1 pelasti Kivilinnan vedestä Tiiskerin kaakkoispuolella. Hän kuitenkin menehtyi myöhemmin samana päivänä keskussotilassairaala Tilkan leikkaussalissa.
Auskultantti
Auskultantti eli opettajakokelas tai opetusharjoittelija on opettajankoulutustaan suorittava henkilö, joka on edennyt käytännöllisen harjoittelun vaiheeseen. Yleensä nimitystä käytetään normaalikoulussa opettajan pedagogisten opintojen harjoittelua suorittavasta opiskelijasta, mutta nykyisissä opettajankoulutuksen järjestelyissä on mahdollista suorittaa harjoittelu myös tavallisessa koulussa, joita kutsutaan tässä yhteydessä ”kenttäkouluiksi”.
Nimitys auskultantti on peräisin latinan verbistä "auscultare" ’kuunnella’ ja viittaa siihen, että erityisesti 1800-luvulla tyypillisin opettajankoulutuksen opetusmuoto oli pätevän opettajan pitämien oppituntien seuraaminen. Rinnakkaiskoulujärjestelmän aikana kansakoulunopettajaseminaarien viimeisen vuoden opiskelijoita kutsuttiin auskultanteiksi, samoin kuin oppikoulunopettajiksi normaalikouluissa pätevöitymässä olleita maistereita ja kandidaatteja.
Aineenopettajaksi opiskeleva auskultantti suorittaa opettajan pedagogiset opinnot (60 op) yleensä yhdessä lukuvuodessa. Tällöin harjoittelu normaalikoululla ja teoriaopetus opettajankoulutuslaitoksella limittyvät toisiinsa. Usein opinnot suoritetaan opiskelun loppuvaiheessa, jolloin ne edeltävät välittömästi valmistumista. Pedagogiset opinnot voi suorittaa myös erillisinä opintoina. Tähän kehotetaan erityisesti muutoin päteviä, ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita henkilöitä, jotka työskentelevät epäpätevinä opettajina.
1900-luvun alkupuolelta alkaen aina 1950-luvulle kansakoulunopettajaseminaarien pääsyvaatimuksena oli kansakoulu-, myöhemmin keskikoulututkinto. Ylioppilaiden olikin 1930-luvulle saakka mahdollista pätevöityä kansakoulunopettajiksi vuodessa seuraamalla seminaaria hospitantteina. Mahdollisuus lakkasi, kun Jyväskylän seminaari muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi, joka erikoistui ylioppilaiden kouluttamiseen kansakoulunopettajiksi.
Jan Otto Andersson
Jan Otto Andersson (s. 24. elokuuta 1943 Turku) on turkulainen tutkija, valtiotieteen tohtori, kansainvälisen talouden dosentti sekä Suomen Attacin entinen puheenjohtaja. Andersson on kirjoittanut yli 200 tieteellistä artikkelia tai teosta.
Vuonna 1990 Andersson oli perustamassa Vasemmistoliittoa, jonka hallituksessa hän istui muutaman vuoden. Andersson oli Vasemmistoliiton ehdokkaana eduskuntavaaleissa 1991 ja europarlamenttivaaleissa 1999, mutta hän ei tullut valituksi. Ennen uutta puoluetta Andersson vaikutti 1960-luvulta alkaen sen edeltäjä SKDL:ssä. 1980-luvulla Andersson kuului SKDL:n hallitukseen ja hän oli mukana laatimassa liiton, ja sen jäsenpuolue SKP:n, puolueohjelmia. Anderssonin panos on ollut huomattava myös Vasemmistoliiton ohjelmissa. Hän on toiminut vuoden Varsinais-Suomen Vasemmistoliiton puheenjohtajana.
Jan Otto Anderssonilla on kaksi tytärtä, Laura Lotta Andersson ja Vihreän liiton entinen kansanedustaja Janina Andersson.
Tontilla taas
Tontilla taas on helsinkiläisen reggaeartisti Nopsajalan ensimmäinen sooloalbumi. Levyllä Nopsajalka yhdistää sulavasti reggaeta ja hip hop-tyylejä reippaaseen dancehall-poljentoon. Vierailijoina levyllä kuullaan Super Jannea, Jodarokkia, Mariskaa, Soul Captain Bandistä tuttua Paarmaa sekä Raappanaa. Albumista on CD-version lisäksi ilmestynyt myös kahden vinyylin versio. Julkaisuviikollaan (42/2006) albumi sijoittui Suomen virallisen listan 32. sijalle ja pysyi listalla yhteensä kaksi viikkoa."Hyvää huolta" -kappaleen taustamusiikki on lainattu Paarman "Hyvä paimen" -kappaleelta. Kappale "Lisää liekkii" sisältää samplen Survivorin kappaleesta Eye of the Tiger.
He kutsuivat luokseen
He kutsuivat luokseen on suomalaisen metalliyhtye Saran neljäs albumi, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2006. Levyllä on käytetty syntetisaattoreita ja koneita huomattavasti vähemmän ja hillitymmin, kuin Saran aiemmilla albumeilla.
"He kutsuivat luokseen" on yhtyeen ensimmäinen Universal Musicille levytetty albumi sekä ensimmäinen rumpali Andreas Bäcklundin kanssa tehty albumi. Kappale ”Momentum” on julkaistu singlenä. Kappaleista ”Huokaus” ja ”Vielä muodostan varjoni” tehtiin promootiosinglet.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 12.
Sävellykset ja sanoitukset Jorma Korhonen, ellei toisin mainita. Sovitukset Jyrki Tuovinen ja Sara.