Itä-Suomen yliopisto
Itä-Suomen yliopisto (ISY, , lyhenne UEF) on Joensuussa ja Kuopiossa toimiva yliopisto.
Yliopisto aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2010, kun Kuopion ja Joensuun yliopistot yhdistyivät. Yliopistossa on noin 15 500 opiskelijaa ja 2 500 työntekijää, mikä tekee siitä yhden Suomen suurimmista yliopistoista. Opetusta tarjotaan 13 koulutusalalla ja noin sadassa pääaineessa tai koulutusohjelmassa.
Itä-Suomen yliopistossa on neljä tiedekuntaa:
Tiedekunnista erillisiä yliopisto-organisaation osia ovat apteekki, kielikeskus ja kirjasto sekä Koulutus- ja kehittämispalvelu Aducate.
Itä-Suomen yliopiston pääkampukset ovat Joensuussa ja Kuopiossa.
Itä-Suomen yliopisto on julkisoikeudellinen laitos, jonka hallinnosta vastaavat hallitus, rehtorit, yliopistokollegio, tiedekuntaneuvostot ja dekaanit.
Käytännön hallintotehtäviä hoitavat yliopistopalvelut.
Hallitus päättää yliopiston toiminnan keskeisistä tavoitteista ja strategiasta. Hallitus valitsee myös yliopiston rehtorit.
Itä-Suomen yliopiston hallituksessa on 10 jäsentä, joista neljä yliopistoyhteisön ulkopuolelta. Nykyisen hallituksen toimikausi on 1.1.2018–31.12.2021.
Yliopiston sisäiset jäsenet:
Ulkopuoliset jäsenet:
Itä-Suomen yliopistossa on kaksi rehtoria: rehtori Jukka Mönkkönen ja akateeminen rehtori Harri Siiskonen. Rehtori hoitaa uuden yliopistolain tarkoittamia rehtorin tehtäviä. Akateeminen rehtori vastaa opetukseen, tutkimukseen, tutkimusrahoitukseen ja kansainvälisiin asioihin liittyvistä tehtävistä. Rehtorien toimikausi on viisi vuotta.
Yliopistokollegio on yliopistoyhteisöstä muodostuva toimielin, johon kuuluu 24 jäsentä. Sen tärkeimpänä tehtävänä on päättää hallituksen jäsenmäärästä ja toimikaudesta. Se valitsee myös hallituksen niin sanotut ulkopuoliset jäsenet, vahvistaa tilinpäätöksen ja myöntää vastuuvapauden hallitukselle ja rehtoreille.
Itä-Suomen yliopisto on yksi Suomen monialaisimmista yliopistoista. Opetusta tarjotaan 13 koulutusalalla ja noin sadassa pääaineessa tai koulutusohjelmassa. Yliopistoon valitaan vuosittain noin 3 000 uutta opiskelijaa.
Vastuullisen ja kestävän tulevaisuuden rakentajana Itä-Suomen yliopisto hakee ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin monitieteisen tutkimuksen ja työelämän tarpeita vastaavan koulutuksen avulla. "Tieteidenvälisiä ratkaisuja" -strategiassaan yliopisto on määritellyt neljä tutkimuksen profiilialuetta, jotka ovat
Kunkin profiilialueen ydin muodostuu tutkimuksen fokusalueista, joiden vahva osaaminen ja vahvistettavan osaamisen tarpeet on tunnistettu.
Yliopistolla on yhteistyösopimuksia johtavien yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa eri puolilla maailmaa. Strategisia yhteistyöalueita ovat erityisesti Eurooppa ja Pohjois-Amerikka sekä nousevat taloudet, erityisesti Kiina ja Venäjä.
Yliopistolla on Nanjingin yliopiston kanssa yhteinen ympäristötutkimuskeskus, The Sino-Finnish Environmental Research Centre (SFERC). Se keskittyy ympäristötieteiden tutkimukseen. SFERC on ensimmäinen suomalaisten yliopistojen Kiinaan perustama etäkampus.
Itä-Suomen yliopisto on toimintansa käynnistymisestä alkaen päässyt vuosittain mukaan useille ranking-listoille, joilla noteerataan maailman parhaat yliopistot. Vuonna 2017 Itä-Suomen yliopisto oli maailman 350-460 parhaan joukossa Academic Rankings of World Universities-, Times Higher Education World University Rankings- ja QS World University Rankings -listoilla.
Tieteenalakohtaisessa vertailussa Itä-Suomen yliopisto on sijoittunut useilla aloilla maailman parhaiden yliopistojen joukkoon. Yliopisto on listattu maailman parhaisiin myös alle 50 vuotta toimineiden yliopistojen vertailuissa.
Laatutyö ja kestävä kehitys ovat osa yliopiston jokapäiväistä toimintaa.
Itä-Suomen yliopisto läpäisi auditoinnin Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (KARVI) arviointijaoston kokouksessa 21.4.2017 ja yliopisto sai laatuleiman, joka on voimassa seuraavat kuusi vuotta. Yliopiston laatujärjestelmä täyttää korkeakoulujen laadunhallinnan kansalliset kriteerit ja vastaa eurooppalaisia periaatteita ja suosituksia.
Itä-Suomen yliopiston perustamisesta keskusteltiin jo 1950-luvun puolivälissä. Aikeena oli perustaa yliopisto Lappeenrantaan, mutta lopulta sinne perustettiin teknillisiin tieteisiin keskittynyt Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu. Joensuuhun, jossa vuodesta 1953 oli toiminut vuonna 1880 perustettu Sortavalan seminaari, päätettiin perustaa humanististen tieteiden ja luonnontieteiden aloilla toimiva Joensuun korkeakoulu, Kuopioon lääketieteeseen ja hammaslääketieteeseen keskittynyt Kuopion korkeakoulu. Lait Joensuun ja Kuopion korkeakoulujen perustamisesta vahvistettiin vuonna 1966, ja Joensuun korkeakoulu aloitti toimintansa vuonna 1969. Kuopion korkeakoulu perustettiin 1972, ja samana vuonna Kuopion keskussairaalasta tuli Kuopion yliopistollinen sairaala. Vuonna 1984 korkeakoulujen nimet muutettiin Joensuun yliopistoksi ja Kuopion yliopistoksi.
Itä-Suomen yliopiston valmistelu käynnistyi helmikuussa 2007, kun professori Reijo Vihkon johtama työryhmä luovutti opetusministeri Antti Kalliomäelle ehdotuksensa Joensuun ja Kuopion yliopistojen yhteistyön tiivistämiseksi. Alkuperäisenä tavoitteena oli yliopistojen muodostama liitto, mutta sittemmin tavoitteeksi otettiin yhdistyminen, jonka myötä entiset yliopistot lakkautettaisiin. Valmistelun alkuvaiheessa käytetty nimi "Itä-Suomen liittoyliopisto" tarkentui syksyllä 2007 Itä-Suomen yliopistoksi.
Itä-Suomen yliopiston suunnitteluhanketta rahoitettiin yhtenä opetusministeriön korkeakoulujen rakenteellisen kehittämisen kärkihankkeista. Rahoituksella käynnistettiin muun muassa yhteisiä uusia tutkimushankkeita. Helmikuussa 2008 varmistui tutkinnonanto-oikeus kauppatieteessä ja maaliskuussa 2009 vahvistui hammaslääkärikoulutuksen saaminen uuteen yliopistoon.