Ruokakesko
Ruokakesko Oy oli Keskon suurimmasta toimialasta, elintarvikekaupasta vastaava tytäryhtiö. Ruokakeskon toimitusjohtajana toimi vuodesta 2013 vuoteen 2017 Jorma Rauhala, joka seurasi tehtävässä Terho Kalliokoskea. Ruokakesko sulautui Keskoon helmikuun 2017 lopussa.
K-Citymarket on suurinta myymälätyyppiä edustava ketjumuoto, hypermarket. Se myy päivittäistavaroiden lisäksi myös paljon käyttötavaroita. Nykyisin (elokuussa 2016) Suomessa on yli 80 K-Citymarketia lähes 60 eri paikkakunnalla.
K-Supermarket on välityypin myymäläkoko. Ne ovat keskisuuria ja suuria päivittäistavarakauppoja. K-Supermarketeja on Suomessa yli 200 kappaletta.
K-Market on lähikauppatyyppi, joita Suomessa on K-ruokakauppojen ketjuista eniten, noin 500. Se on K-ryhmän yleisin myymälätyyppi. K-Marketteja toimii myös Neste-huoltoasemien liikennemyymälöinä, mutta ne Neste-huoltoasemat, joissa toimii K-Market, tullaan muuttamaan Neste K -asemiksi vuoden 2017 loppuun mennessä.
Siwa, Valintatalo ja Euromarket siirtyivät huhtikuussa 2016 Ruokakeskon omistukseen. Kesko osti marraskuussa 2015 Suomen Lähikaupan ja yrityskauppa hyväksyttiin huhtikuussa 2016. Pääosa Siwoista ja Valintataloista muutettiin vuosina 2016 ja 2017 K-Marketeiksi, ja loput joko lopetettiin tai myytiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston ehtojen mukaan kilpailijoille. Ainoa jäljellä ollut Euromarket, joka sijaitsi Kotkassa, lopetettiin kokonaan.
Aiemmin Ruokakeskolla on toiminut myös K-extra-, K-pikkolo-, K-lähikauppa- ja Rimi-kauppoja.
K-ruokakaupat ovat perheyrittäjien ylläpitämiä. Kaikissa K-Citymarketeissa elintarvikkeiden myynnistä vastaa yksityinen kauppias ja käyttötavarapuolesta Kesko Oyj. K-citymarket Oy sulautui Ruokakeskoon helmikuun 2017 lopussa.
Nykyisin Ruokakesko toimii vain Suomessa, mutta aiemmin yhtiö on toiminut myös Virossa, Latviassa ja Venäjällä. Baltiassa Ruokakeskon myymäläketjuja olivat Citymarket, Säästumarket ja Supernetto. Säästumarket oli Viron suurin halpamyymäläketju, jonka Ruokakesko osti toukokuussa 2001. Baltian ensimmäinen Citymarket avattiin syksyllä 2001 Latvian Riikaan, ja helmikuussa 2002 ketju laajeni Viron Pärnuun. Vuoden 2002 lopulla Virossa oli neljä Citymarketia (kaksi Tallinnassa, yksi Tartossa ja yksi Pärnussa), yli 40 Säästumarketia ja kaksi Supernettoa. Keskon osuus Viron päivittäistavaramarkkinoista oli tuolloin jo noin 20 prosenttia. Samaan aikaan Latviassa oli kaksi Citymarketia ja yksi Supernetto. Vuonna 2004 Ruokakesko oli Virossa jo alansa markkinajohtaja, ja maassa oli jo kuusi Citymarketia. Vuoden 2005 alussa Ruokakesko ja ruotsalainen ICA fuusioituivat Baltiassa, jolloin muodostettiin yhteisyritys Rimi Baltic ja alueen K-ruokakaupat (yhdessä ICA-ruokakauppojen kanssa) muuttuivat Rimi Baltic -kaupoiksi. Ruokakesko ja ICA omistivat yrityksen aluksi tasaosuuksin, mutta syksyllä 2006 ICA osti Keskon osuuden kokonaan.
Pietarissa Venäjällä K-ruokakaupat käyttivät nimeä K-Ruoka "(K-Руока)". Pietarin ensimmäinen K-Ruoka avattiin joulukuussa 2012 Primorskin kaupunginosassa. Vuoden 2015 lopulla Pietarissa oli jo yhdeksän K-Ruoka-myymälää. Vuonna 2014 Ruokakeskolla meni Venäjällä yllättävän hyvin: niin myynti kuin asiakastyytyväisyystulokset olivat ylittäneet selvästi Keskon odotukset, ja muun muassa suomalaisilla tuotteilla on ollut kova kysyntä. Jo kaksi vuotta myöhemmin liiketoiminta sujui selvästi huonommin, peräti seitsemän Pietarin yhdeksästä K-Ruoka-kaupasta oli tappiollisia. Lokakuussa 2016 Kesko myi liiketoimintansa Venäjällä Lenta Ltd -nimiselle yritykselle.
Ruokakeskolla on omia kaupan tavaramerkkejä, kuten Pirkka, K-Menu ja Euro Shopper sekä keväällä 2014 myyntiin tullut K-Citymarketin Tulikuuma-tuotesarja.
Muiden K-ryhmän liikkeiden tapaan Ruokakesko hyödyntää K-Plussa-korttia kanta-asiakasmarkkinoinnissaan.
Keskon elintarviketoimiala oli monta vuotta Suomen suurin elintarvikeketjujen yhdistelmä, mutta markkinajohtajan asema on siirtynyt S-ryhmälle. Kesko tasoitti tämän ostamalla Suomen Lähikaupan vuonna 2016.