Pelkosenniemi
Pelkosenniemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan itäosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Pelkosenniemi on asukasluvultaan Lapin maakunnan pienin kunta. Kunta on saanut nimensä Paavali Pelkoselta, sen ensimmäiseltä suomalaiselta uudisasukkaalta.
Pelkosenniemi sijaitsee Itä-Lapissa. Sen naapurikunnat ovat Kemijärvi, Rovaniemi, Salla, Savukoski ja Sodankylä.
Kunnassa on kaikkiaan 171 järveä, joista suurimmat ovat Pyhäjärvi, Säynäjäjärvi ja Tuormusjärvi.
Pyhätunturin kansallispuisto, sijaitsee Pelkosenniemellä. Muita Natura-kohteita ovat Pyhä-Luosto, Kemihaaran suot, Ellitsa, Serrijoki - Kätkävuoma, Luiron suot, Luosto, Akanvaaran - Kalkkivaaran lehdot, Raateaapa ja 
Haikara-aapa - Vitsikkoaapa.
Pelkosenniemen matkailukohteita ovat Pyhätunturin laskettelukeskus ja Suvannon idyllinen kylä sekä suunnitellun Vuotoksen tekojärven alue.
Aapajärvi, Arvospuoli, Kairala, Kiemunkivaara, Luiro, Moitaselkä, Pelkosenniemi, Pyhäjärvi, Saunavaara, Suvanto
Vuoden 2017 lopussa Pelkosenniemellä oli 958 asukasta, joista 358 asui taajamissa, 563 haja-asutusalueilla ja 37 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pelkosenniemen taajama-aste on 38,9 %. Pelkosenniemen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Pelkosenniemen kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 358 asukasta.
Pelkosenniemen kunnan historia aloitetaan vuodesta 1664, jolloin Paavali Pelkonen muutti luvatta asumaan Lapin puolelle.
Pelkosenniemen seurakunta itsenäistyi Sodankylän seurakunnasta vuonna 1916. Pelkosenniemen kirkko on rakennettu vuonna 1929.
Pelkosenniemen Sähköosuuskunta tuotti sähköä omalla voimalaitoksellaan vuodesta 1927 siihen asti, kun laitteisto vaurioitui
sodan aikana. runkolinja Kemijärveltä vedettiin vuonna 1950.
Talvisodassa käytiin Pelkosenniemen taistelu, joka päättyi suomalaisten voittoon ja puna-armeijan perääntymiseen..
1950-luvulta lähtien taistelu Vuotoksen altaan rakentamisesta kokosi ympäristöliikkeen ja päätöksentekijät rintamiksi luonto- ja talousarvojen vastakkainasetteluun.
Pelkosenniemen kunnanjohtaja vuodesta 2014 on Pertti Severinkangas..
Kunnanvaltuustossa on 13 paikkaa, joista viisi on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.
Pelkosenniemen talous on hyvin palveluvaltaista. Vuonna 2015 kunnassa oli 385 työpaikkaa. Niistä 86% oli palvelualoilla, 4% alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), ja 9% jalostuksessa.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat rakennusyhtiö Pyhänpahta, kiinteistöhuoltoyhtiö Huoltokero ja lomamökkejä vuokraava Pyhän Karhu.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pelkosenniemellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Savukosken kunnan alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pelkosenniemen alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.
Pelkosenniemen koulussa on yhdysluokat 1-2, 3-4 ja 5-6. Yläkoululaisia opettavat aineenopettajat. Koulurakennus on ollut poissa käytöstä huonon sisäilman vuoksi, remontti tai uusi koulutalo olisivat hyvin kalliita kunnalle. Lukio lakkautettiin vuonna 2007. Lukioon jatkavat nuoret siirtyvät useimmiten Rovaniemelle. Oman uuden lukion perustamista matkailupalveluiden lähelle on harkittu.