Savon Sanomat Areena
Savon Sanomat Areena (alkuperäiseltä nimeltään Kuopion keskuskenttä, aikaisemmalta sponsorinimeltään Magnum Areena) on Kuopiossa Haapaniemellä sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1939. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan KuPS:in ja Naisten Liigassa pelaavan Pallokissojen kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 4 778 katsojaa.
Kenttää kiersi 40 vuoden ajan myös ravirata, jolla järjestettiin muun muassa 1959 ja 1967 kuninkuusravit.
Alue rakennettiin alun perin raviradaksi vuonna 1906. Jalkapallokentän se sai vuonna 1931. Keskusurheilukenttää ryhdyttiin suunnittelemaan 1930-luvulla. Paikaksi valikoitui Maljapuron, Niiralan, Puijonlaakson ja raviradan joukosta viimeksi mainittu. Radan pohjoispäähän tehtiin Kuopion ensimmäinen jalkapallonurmi ja eteläosaan urheilukenttä 400 metrin juoksuratoineen. Työ valmistui 1939. Avajaisiin 29. toukokuuta 1939 osallistui 7–8 000 ihmistä.
Keskuskentän ensimmäinen jalkapallon SM-sarjapeli pelattiin elokuussa 1947. Mestaruussarjaan ensi kertaa noussut KuPS hävisi hallitsevalle mestarille HIFK:lle. Ensimmäinen kuopiolaisjoukkueiden kohtaaminen mestaruussarjassa nähtiin 16. kesäkuuta 1954, jolloin KuPS ja KPT kohtasivat. Euro-otteluista ensimmäinen ja toistaiseksi keskuskentän ainoa pelattiin lokakuussa 1969, jolloin Cup-voittajien cupin 1. kierroksella kohtasivat Academica Coimbra ja KuPS.
Keskuskenttä toimi jalkapallon, yleisurheilun ja pesäpallon harjoittelu- ja kilpailuympäristönä. Se oli myös raviratakäytössä, ja rata tasattiin ajoittaisia auto- ja pyöräkilpailuja varten. Yleisurheilua harrastettiin keskuskentällä Väinölänniemeä vähemmän. Pääosa käytöstä oli jalkapallo-otteluita. Nurmikentän pelikausi oli Väinölänniemen kenttää pidempi, ja sitä pidettiin kaupungin ensimmäisenä kunnollisena jalkapallokenttänä. Kenttää laajennettiin Helsingin olympialaisten jalkapallon karsintoja varten vuonna 1952. Pohjoispäätyyn tehtiin toinen sorakenttä, maalit ja katsomo vuonna 1958. Keskuskentällä oli 1900-luvun keskivaiheilla kolme jalkapallokenttää, joista kaksi oli hiekka- ja yksi nurmikenttä sekä lisäksi yksi jonkinasteinen lentopallokenttä. Urheilu- ja nurmikenttiä uudistettiin vuonna 1962. Sorsasaloon valmistui uusi ravirata 1980, ja viimeiset ravit ajettiin 25. kesäkuuta 1980. Vuonna 2005 Keskuskentälle valmistui jalkapallostadion.
KuPS pelasi takavuosina sekä keskuskentällä että Väinölänniemellä. Molemmat toimivat KuPSin kotikenttinä muun muassa seuran kaikilla viidellä mestaruuskaudella (1956, 1958, 1966, 1974 ja 1976). Viime vuosikymmeninä käytettiin pelkkää Väinölänniemeä, kunnes vuonna 2005 valmistunut uusittu stadion siirsi koko Kuopion jalkapalloilun keskuskentälle.
Vuonna 2003 keskuskentälle asennettiin uuden sukupolven tekonurmi, ja kesäkuussa 2005 valmistui uusi 2 700 kuppi-istuimella varustettu pääkatsomo sekä päädyn seisomakatsomo. Uuden pelikentän kooksi tuli UEFA:n suosittelema 105 × 68 metriä. Kylmistä kevätsäistä aiheutui rakennusurakkaan kuukauden verran myöhästymistä, minkä takia avajaisotteluna toimi 3. heinäkuuta 2005 KuPS–Haka suunnitellun 4. kesäkuuta KuPS–IFK Mariehamn sijaan.
Avajaisiin Hakaa vastaan saapui 4 416 katsojaa ja se on nykymuotoisen, uuden stadionin kävijäennätys. Stadionin vihkimisseremoniat suoritti kyseisessä pelissä Kuopiossa nuoruutensa viettänyt KuPSin kannattaja, eduskunnan puhemies Paavo Lipponen, jolla on kymmenien muiden ohella katsomossa oma nimikkotuolinsa.
Hintaa stadionille kertyi noin 5,9 miljoonaa euroa (kentän osuus 1,6 miljoonaa euroa, katsomon 4,3 miljoonaa), minkä lisäksi pienempiä lisäkustannuksia on syntynyt muista pakollisista töistä. Stadionin valmistumista edelsi vuosien suunnittelu ja poliittinen valmistelu. Keskuskentälle oli yritetty saada uutta jalkapalloareenaa jo vuosikymmenien ajan.
Tulostaulu valmistui 4. elokuuta 2006 pelatun KuPS Akatemia–KäPa -ottelun alla. Kuukauden päästä siihen asennettiin vielä lisäosa.
Saltex Oy:n valmistamaa keskuskentän ensimmäistä tekonurmea käytettiin vuosittain jopa noin 3 000 tuntia, mikä aiheutti alustan nopeutettua kulumista ja suurempaa huoltotarvetta. Vertailukohtana esimerkiksi Finnair Stadiumin tekonurmea käytettiin vuonna 2006 FIFA:n raportin mukaan vain 948 tuntia. Tekonurmien käyttökeskiarvo Euroopassa on ESTO:n (European Syntethic Turf Organisation) mukaan noin 1 500 tuntia per vuosi.
Verrattuna Kuopioon, jossa kaikki merkittävä jalkapallon peli- ja harjoitustoiminta tapahtuu keskuskentällä, Helsingissä Finnair Stadiumin yhteydessä olevalla Töölön pallokentällä on useita harjoitus- ja pelikäyttöön tarkoitettuja nurmia tasaamassa käyttöä.
Keväällä 2009 Kuopion kaupunginvaltuusto päätti, että keskuskenttä saa uuden tekonurmen. Nurmi oli kulunut kovassa käytössä huonoon kuntoon, eikä täyttänyt enää vuosiin Veikkausliigan vaatimuksia. Vanha tekonurmi siirrettiin keskuskentän toiselle puolelle, läheisen kuplahallin taakse harjoitusalustaksi. KuPSin ensimmäinen ottelu uudella tekonurmella oli 4. heinäkuuta 2009.
Osa stadionin ohi menevästä kadusta nimettiin Aulis Rytkösen kaduksi syksyllä 2010. KuPSin kasvatti Rytkönen on yksi suomalaisen jalkapallon suurimmista nimistä.
Kesällä 2011 stadionille asennettiin 500 kuppi-istuinta päätykatsomoon.
Kuopiolaisseurat KuPS ja Pallokissat pelaavat kotiottelunsa keskuskentällä. Edellä mainituilla seuroilla kuten myös Palloliiton Itä-Suomen piirillä on toimistot pääkatsomon kivijalassa. Lisäksi päädyssä on pelien aikana avoinna urheiluhenkisesti sisustettu pubi Paitsio.
Stadionin omistaa Pohjois-Savon jalkapallosäätiön vuonna 2004 perustama Kiinteistö Oy Kuopion Keskuskenttä, joskin sen markkinointi- ja myyntioikeudet on vuokrattu 5 + 3 -vuotisella sopimuksella Kuopion Palloseuralle. Toukokuussa 2005 Kuopion kaupunginhallitus päätti, että se vuokraa verovaroilla Kiinteistö Oy Kuopion keskuskentän katsomo- ja muita tiloja 1. toukokuuta 2005 – 30. huhtikuuta 2030 väliseksi ajaksi 280 000 eurolla vuodessa.
Joulukuussa 2005 KuPS Oy (hallitsee stadionin markkinointioikeuksia) julkisti 4 + 3 -vuotisen sopimuksen stadionin nimestä GB Glacen kanssa. Keskuskentästä tuli täten Magnum-areena sopimuskauden ajaksi. Vuonna 2010 palattiin nimeen Kuopion keskuskentän jalkapallostadion. Huhtikuussa 2012 KuPS solmi paikallislehti "Savon Sanomien" kanssa 3 + 2 -vuotisen sopimuksen, jonka myötä stadion nimettiin Savon Sanomat -areenaksi.
Loppuvuodesta 2006 KuPS:n pääomistajaksi tullut Ari Lahti kertoi Savon Sanomissa tavoitteekseen rakentaa stadionille lisää katsomoita. Tämän jälkeen on käyty eri medioissa keskustelua pääkatsomon tapaisen vastakatsomon rakentamisesta. Vielä ei ole tehty päätöksiä uudesta katsomosta, mutta täyttääkseen Veikkausliigan olosuhdevaatimukset keskuskentällä tulisi olla 4 000 katettua istumapaikkaa nykyisen 2 700 sijaan. Mikäli lisenssiehdot halutaan täyttää, joudutaan lisäkatsomo tulevaisuudessa rakentamaan. Katsojamäärien puolesta laajennukselle ei kuitenkaan ole ilmennyt akuuttia tarvetta.
2010-luvulla Savon Sanomat areenan kohdalle on suunniteltu huomattavasti suurempaa, katettua stadionia. Kuopion Palloseura on toivonut vähintään 6000 istumapaikan katettua katsomoa, ja Suomen Palloliitto on toivonut vähintään 8000 istumapaikan katettua katsomoa jalkapallon miesten maaotteluita varten. Suunnitelmissa on myös, että uusi monitoimistadion palvelisi 10 000 ihmisen massatapahtumia. Kuopion kaupunki on aloittanut Mölymäen kaupunginosan kaavamuutoksen kesällä 2018, liittyen osakseen uuteen stadionhankkeeseen. Vuonna 2018 joulukuussa Kuopion kaupunginvaltuustossa päätettiin stadionhankkeen suunnittelurahasta. 2020-luvulla Kuopioon valmistuu työryhmän esittämä 8000 katsojan stadion, mikä mahdollistaa myös 20 000 henkilön suurtapahtumat. UEFA:n luokitukseen neljä sijoittuva Kuopion tuleva stadion tulee olemaan arvoasteikossa valtakunnan kakkosstadion heti Helsingin Olympiastadionin jälkeen.
Keskuskentän jalkapallo-otteluiden yleisöennätys 7 412 on vuodelta 1981 paikallisottelusta Koparit–KuPS.