Reims
Reims (, ) on kaupunki Koillis-Ranskassa, 160 kilometriä Pariisista. Reimsin historia ulottuu Rooman valtakuntaan. Reimsissä on 183 837 asukasta (2006).
Reims sijaitsee Marnen departementissa Champagne-Ardennen alueella. Reims sijaitsee tasangolla Vesle-joen rannalla ja Aisnen ja Marnen yhdistävän kanaalin rannalla. Kaupungin etelä- ja länsipuolella kohoavat "Reimsin vuoret" ja viiniviljelmin peitetyt kukkulat.
Ennen kuin roomalaiset valtasivat Reimsin (silloin "Durocortorum"), Reims oli remien pääkaupunki, mistä Reims on saanut nimensä. Remit antautuivat vapaaehtoisesti roomalaisille, ja uskollisuutensa ansiosta heillä oli erityisasema valloittajien silmissä.
900-lukuun mennessä Reimsistä oli tullut sivistyksen keskus. Arkkipiispa Adalberon ja munkki Gerpert (myöhemmin paavi Sylvester II) olivat perustaneet kaupunkiin kouluja ja Adalberon oli myös nostattamassa vallankumousta, joka nosti kapetingit valtaan ja syrjäytti karolingit.
Reimsin arkkipiispojen tärkein erityisoikeus oli Ranskan kuninkaiden voitelu. Tapaa noudatettiin vain muutamaa tapausta lukuun ottamatta yli 700 vuoden aikana. Troyesin rauhansopimuksessa vuonna 1420 Reims annettiin Englannille, joka oli yrittänyt vallata kaupungin jo vuonna 1360. Jeanne d'Arcin lähestyminen karkotti englantilaiset Reimsistä, minkä ansiosta Kaarle VII voitiin voidella tuomiokirkossa 1429. Vuonna 1585 Reims liittyi katolisen liigan puolelle, mutta antautui Henrik IV:lle 1590 Ivryn taistelun jälkeen.
Saksan – Ranskan sodassa 1870–1871 saksalaiset sijoittivat Reimsiin kenraalikuvernöörin päämajan. Sodan aikana kaupunki köyhtyi armeijan vaatimien pakkoluovutusten takia.
Kaupunki tuhoutui pahoin ensimmäisessä maailmansodassa. Katedraali, Taun palatsi ja Pyhän Remin luostari vaurioituivat, mutta ne restauroitiin. Jäljelle jääneet rakennukset ja Rooman ajan rauniot muodostavat vaikuttavan kokonaisuuden.
Toisessa maailmansodassa saksalaiset antautuivat ehdoitta Reimsissä 7. toukokuuta 1945.
Notre-Dame de Reims, Pyhän Remin luostari ja Taun palatsi lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon 1991.
Reims on tunnettu goottilaisesta katedraalistaan eli tuomiokirkostaan ("Notre-Dame de Reims"), jossa Ranskan kuninkaat kruunattiin ja voideltiin. Katedraali on peräisin 1200-luvulta. Sitä alettiin rakentaa vuonna 1211. Katedraalille on ominaista yhtenäinen tyyli.
Eurooppalaisista katedraaleista vain Chartresin katedraalia koristaa suurempi määrä veistoksia kuin Reimsin katedraalia, jossa veistoksia on 2 303 kappaletta. Yksi kuuluisimmista Reimsin katedraalin veistoksista esittää hymyilevää arkkienkeli Gabrielia.
Taun palatsi on rakennettu vuosina 1498–1509 ja osittain uudelleenrakennettu vuonna 1675. Kuninkaat asuivat Taun palatsissa, kun he tulivat Reimsiin kruunattaviksi. Kuninkaalliset pidot pidettiin Taun salissa ("Salle de Tau"), jossa on 1400-luvulta peräisin oleva valtava savupiippu, Reimsin arkkipiispojen riipuskorut sekä neljäntoista Reimsissä kruunatun kuninkaan muotokuvat.
Reimsin vanhin monumentti on "Porte de Mars" (Marsin portti), 35 metriä pitkä ja 13 metriä korkea triumfikaari. Tarinan mukaan remit pystyttivät sen Augustuksen kunniaksi, kun Marcus Vipsanius Agrippa sai valmiiksi kaupunkiin johtavat tiet 1. vuosisadalla eaa. Luultavasti Porte de Mars on kuitenkin toiselta tai kolmannelta vuosisadalta.
Reims on yksi samppanjan tuotannon keskuksista. Monella suurimmista samppanjan tuottajista ("les grandes marques") on pääkonttori Reimsissä ja useimpiin niihin pääsee tutustumiskierroksille. Samppanjaa kypsytetään kalkkiin louhituissa luolissa ja tunneleissa, joista osa on tehty Rooman valtakunnan aikana.