Helena Eeva
Aune Helena Eeva (13. lokakuuta 1923 Metsäpirtti – 24. maaliskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen sanoittaja, joka teki uransa aikana yli 150 tunnettua iskelmätekstiä – suurimman osan niistä Toivo Kärjen sävellyksiin. Hän teki kuitenkin kaikki sanoitukset salanimillä, ja sen vuoksi hän on jäänyt suomalaisen iskelmämusiikin tuntemattomaksi kuuluisuudeksi.
Helena Eeva syntyi Laatokan rantamilla Viipurin läänin Metsäpirtin pitäjässä Venäjän rajan lähettyvillä 13. lokakuuta 1923 kunnanesimiehen (nykyään kunnanjohtaja) Jooseppi Eevan ja kunnankätilön Aino Eevan (o.s. Hinkkanen) tyttärenä. Talvisodan alkaessa Metsäpirtin pitäjä Karjalankannaksella oli ensimmäinen Suomen alue, jota sotatoimet koskettivat. Sodan syttyessä 16-vuotias Helena ei muiden tavoin paennut sisämaahan, vaan jäi omistajien tyhjäksi jättämään kaupparakennukseen yksin yöksi. Siinä hän kirjoitti ensimmäisen sotarunonsa. Helenan sanotaan jääneen talvisodan alkaessa korsuun isänsä kanssa torjumaan ensimmäisiä hyökkäyksiä, minkä jälkeen vastahakoinen Helena haettiin pois etulinjasta. Hän hän toimi sitten lottana.
Kirjailija Kalle Väänänen, joka tunnettiin sotien aikana nimellä "Korsukolportööri", kirjoitti muistelmissaan: "Tapasin ennen Taipaleeseen menoani Saaprussa luutnantti Penttilän, ja hän kertoi ihmejuttuja erään lotan rohkeudesta. Etsin tytön käsiini nähdäkseni, minkälainen oli tämä peloton lotta. Hän oli 15 vuotias, nimeltän Helena Eeva — Eeva on tässä sukunimi — ja oli tosiaankin ihmeellinen siinä suhteessa, ettei näyttänyt tietävän mitä pelko on."
Hän toimi muun muassa kaatuneiden kokoamispaikalla kirjurina. Helena Eevan omaisten mielestä vakavamielisellä tytöllä ei ollut lainkaan nuoruutta.
Hänen evakkomatkansa pois Laatokan Karjalasta johti Rantasalmen ja Kauhajoen kautta takaisin Metsäpirttiin jatkosodan aikana ja sieltä Mikkelin kautta Helsinkiin. Hän oli suorittanut kauppakoulun ja toimi sodan jälkeen kirjanpitäjänä. Siirryttyään Helsinkiin hän työskenteli kirjanpitäjänä Musiikki-Fazerilla kuolemaansa asti.
Helena Eeva oli kirjoittanut runoja jo nuoresta pitäen. Hänen uransa käännekohta oli kuitenkin tapaaminen Toivo Kärjen kanssa Laihialla vuonna 1939 tai 1940; Toivo Kärjen isä Frans Kärki toimi tuolloin Laihian kappalaisena. Eeva oli tuolloin siellä kauppa-apulaisena ja häntä suositeltiin Kärjelle lahjakkaana runoilijanalkuna. Ensimmäisenä syntyi sanoitus iskelmään "Harmaat silmät", jonka Henry Theel levytti sotien jälkeen vuonna 1946 sekä Toivo Kärjen uudelleen sovittamana vuonna 1969. Suuri vaikutus Helena Eevan sanoittajanuraan oli Kärjen kanssa yhteistyötä siihen saakka tehneellä Kerttu Mustosella.
Kärjen ja Eevan yhteistyö jatkui vuosikymmeniä. Eeva ei kuitenkaan koskaan käyttänyt omaa nimeä sanoittajana. Hänen käyttämiään pseudonyymejä ovat olleet ainakin:
Hänen sanoittamiaan lauluja ovat esittäneet ainakin Olavi Virta, Georg Malmstén, Tapio Rautavaara, Henry Theel, Erkki Junkkarinen, Metro-tytöt ja Iris Kangasniemi. Helena Eevan sanoitusten teemana oli useimmiten surullinen menetetty rakkaus, joka saavutti syvällisyydessään ja runollisuudessaan vastakaikua sotien jälkeisessä Suomessa.
Helena Eeva oli eläessään erittäin tuottelias ja kirjoitti jatkuvasti. Hän alkoi kuitenkin uupua henkisesti ja kuoli vuonna 1960 uupumukseen ollessaan vain 36-vuotias. Hänen sanoituksensa "Jos helmiä kyyneleet ois" sai suurta menestystä Toivo Kärjen sävellyksenä, jonka Paula Koivuniemi levytti vuonna 1968.
Ilpo Tuomarila on kirjoittanut Helena Eevasta näytelmän "Jos helmiä kyyneleet ois", jonka ensi-ilta oli Mikkelin teatterissa 20. syyskuuta 2014.