Luettelo Kuitian kartanonherroista
Kuitian herra oli keskiaikaista perua oleva, sittemmin Ruotsin ritarihuoneeseen merkitty titteli Paraisten Kuitian kartanoiden perijälle. Nämä kartanonherrat kuuluivat Kuitian sukuun, joka oli merkittävässä asemassa Varsinais-Suomen Paraisilla ainakin seitsemän sukupolven ajan. Tunnetuin heistä lienee ollut marski Klaus Fleming.
Aiemmista sukupolvista ei ole varmuutta, joskin paraislaisen suuromistuksen perustat olivat todennäköisesti syntyneet jo edellisten sukupolvien aikana.
1) sukupolven osalta näyttää siltä että varsinaissuomalaista perintöä rakensivat 2. sukupolven avioparin vanhemmat kumpikin tahoillaan:
2) Martta Klauntytär, Djäkn-sukua, yksi Klaus Lydekenpojan ja hänen laitilalaisen vaimonsa Kirstin tyttäristä. Martan ensimmäinen aviomies (josta Kuitian dynastia jatkui) oli valtaneuvos Jonne Olavinpoika, Tavast-sukua ("Jöns Olofsson"), piispan veli. Jonnen ja piispa Maunun vanhin veljensä Niilo Olavinpoika sai kantahämäläisen perinnön, kun taas Jonnen perintö tuli Varsinais-Suomesta. Valtaneuvos Jonne Olavinpoika nimenomaan mainitaan Kuitian omistajan nimellä.
3) Valpuri Jonnentytär, Tavast-sukua, Kuitian herratar ja piispan veljentytär. Valpurin aviomies oli Henrikki Klaunpoika, Arvasalon saaren Vanhakartanon (jälkeenpäin nimellä Sundholm) sekä Nousiaisten Nyynäisten omistaja. Herra Henrikki Klaunpojan isä oli saksalais-tanskalaisperäinen valtaneuvos Klaus Petterinpoika, Nousiaisten Nyynäisten herra, jota kutsuttiin nimellä "Fleming", ja joka mm toimi Suomen laamannina ainakin 1400–1427, ja äiti oli tämän vaimo, nimeltään ehkä Cecilia.
4) valtaneuvos Jaakkima Henrikinpoika (kuoli 1496), Turun linnan vouti jne. Sundholman, Kaskisten ja Kuitian herra. Hänen vaimonsa oli Elina Berontytär, siuntiolaisen Suitian kartanon perijätär, Hämeen linnan käskynhaltijana toimineen herra Bero Raavaltinpojan, Suitian omistajan, ja hänen vaimonsa Elinan tytär ja perillinen.
5) valtaneuvos, amiraali Eerikki Jaakkimanpoika (1487–1548), Suomen merkittävin mahtimies kuningas Kustaa I:n aikana mainitaan Kuitian ja Suitian herrana. Hänen vaimonsa oli ruotsalainen aatelisnainen rouva "Hebbla Siggesdotter" niin kutsuttua Rossvikin Sparre-sukua, valtaneuvos "Sigge Laurentsson"in (Sparre of Rossvik) ja tämän toisen vaimon niin kutsuttua "Natt och Dag"-sukua olleen Kerstin Månsdotterin tytär.
6) Jaakkima Eerikinpoika (1534–1563), Kuitian herra. Vaimonsa oli Agda Persdotter. Heillä oli tytär, joka meni naimisiin "von Birckholtz"in kanssa. Jaakkiman kartanot ja maat kuitenkin peri hänen nuorempi veljensä:
7) Vapaaherra Juhana Klaunpoika (1578–1599), Viikin paroni, mestattu
8) Kustaa Petterinpoika (1618–1689), "Gustaf Pedersson Banér", Kokkolan vapaaherra. Hän oli sotamarsalkka, valtaneuvos, Skoonen kenraalikuvernööri ja mukana kolmikymmenvuotisessa sodassa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli vapaaherratar Brita Bielke ja toinen kreivitär Märta Sofia Oxenstierna (Kruunuporin kreivillistä haaraa).
9) poika ensimmäisestä aviosta: vapaaherra Niilo Kustaanpoika (1654–1684), kuoli naimattomana
Hebblan vanhimman pojan sotamarsalkka vapaaherra Kustaa Banérin aviollinen sukuhaara siis sammui kokonaan. Perillinen, polveutuen Hebblan ja Peder Banérin toisesta pojasta Claesista (1620–1675) ja tämän vaimosta Ebba Sparresta, oli:
9) vapaaherra Juhana Klaunpoika Banér (1659–1736). Ensimmäinen vaimo oli Margareta Charlotta Banér ja toinen vaimo kreivitär Ulrika Christina Vellingk
10) vapaaherra Johan Mauritz (1708–1767), jälkimmäisestä aviosta. Tämä vaimo oli vapaaherratar Hedvig Ulrika Catharina Ribbing
11) vapaaherra Johan Gabriel (1733–1811). Vaimo kreivitär Lovisa Fredrika Cronhielm-Flosta