Kaartin jääkärirykmentti
Kaartin jääkärirykmentti (KAARTJR, ennen KaartJR) on Suomen puolustusvoimien maavoimien joukko-osasto.
Rykmentti on sijoitettu Santahaminan saarelle Helsinkiin. Kaartin jääkärirykmentin tehtävänä on kouluttaa rakennetun alueen taisteluun (ennen asutuskeskustaistelu) erikoistuneita joukkoja.
Sillä on pitkät perinteet, mutta nykymuotoisena se on toiminut 1. heinäkuuta 1996 lähtien Uudenmaan jääkäripataljoonan (UUDJP, ennen UudJP) ja Kaartin pataljoonan (KAARTP, ennen KaartP) yhdistyttyä. Rykmentin komentajana toimii nykyisin eversti Petteri Tervonen ja apulaiskomentajana eversti Rainer Kuosmanen .
Kaartin jääkärirykmentille siirtyivät Etelä-Suomen sotilasläänin tultua lakkautetuksi 31. joulukuuta 2014 sen asevelvollisuusasiat.
Kaartin jääkärirykmentin tehtäviin kuuluu erilaisia edustustoimia, esimerkiksi kunniavartiot Presidentinlinnan ja Päävartion edessä. Kaartinjääkärien nykyinen edustusunivormu on harmaa, ja siihen kuuluu kesäisin koppalakki. Uuden edustusunivormun suunnittelussa on otettu mallia sotilassoittajien edustusunivormusta. Vanhaan edustusunivormuun kuului valkoinen kypärä, hansikkaat sekä säärystimet. Solmion tilalla vanhassa univormussa oli varusmiesten lomapukuun 1980-luvulla kuulunut lomakaulaliina.
Rykmentin komentajan alaisuudessa ovat seuraavat yksiköt (1.1.2015 alkaen):Lisäksi rykmentin apulaiskomentajan alaisuudessa ovat seuraavat toiminnot:
Keisari Aleksanteri I antoi 18.9.1812 käskyn suomalaisen sotaväen perustamisesta ensimmäisen joukko-osaston ollessa 3. Jääkärirykmentti, nykyisen KAARTP:n edeltäjä. Pataljoonan oma historia alkaa vuodesta 1944, jolloin perustettiin Helsingin komennuskomppania. Komppania nimettiin 5. joulukuuta 1948 Helsingin varuskuntapataljoonaksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Kaartin pataljoonaksi. Toisen maailmansodan jälkeen Suomessa palattiin yksiköiden numeroinnista maakunnallisiin nimiin vuonna 1958, jolloin myös Helsinkiin saatiin taas Kaartin Pataljoona.
Nykymuotoisen Kaartin pataljoonan perusyksiköt ovat:
Komentajana toimii everstiluutnantti Vesa Volanen, jota edelsi tehtävässä everstiluutnantti Ari Lehmuslehti. Tehtävä oli 90-luvulle asti samalla Helsingin varuskunnan komendantin tehtävä.
Talvisodan jälkeisenä välirauhan aikana perustettiin 9. prikaati, joka palveli jatkosodassa nimellä Jalkaväkirykmentti 9. Rykmentti nimettiin 4. joulukuuta 1944 Jalkaväkirykmentti 5:ksi ja edelleen supistusten jälkeen 5. toukokuuta 1948 Jääkäripataljoona/Jalkaväkirykmentti 5:ksi. 1. joulukuuta 1952 pataljoona nimettiin Jääkäripataljoona 2:ksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Uudenmaan Jääkäripataljoonaksi. Sen komentajana toimi 1960-luvulla jonkin aikaa everstiluutnantti Eero Multanen ja välillä 1966-1967 Pentti Multanen.
Nykymuotoisen Uudenmaan Jääkäripataljoonan perusyksiköt ovat:
Komentajana toimii everstiluutnantti Petri Toivonen, jonka edeltäjä oli evl Niko Hölttä. Aiempia edeltäjiä ovat olleet muun muassa everstiluutnantit Jukka Jokinen, Tuomo Repo, Paavo Hämäläinen ja everstiluutnantti Heikki Virintie.
Vuonna 2014 Puolustusvoimien Urheilukoulu (URHK) siirtyi aikaisemmin Lahdessa sijainneesta Hämeen rykmentistä Santahaminaan entisen Aliupseerikoulun tiloihin. Uudeksi yksiköksi muodostettiin Tiedustelukomppania. Tammikuussa 2015 Urheilukoulusta tuli Kaartin jääkärirykmentin joukkoyksikkö. Talvilajit palvelevat Kainuun prikaatissa. Urheilukoulun alaisuudessa toimii myös valmennuskeskus.
Etelä-Suomen sotilasläänin aikana sotilasläänin alaisuudessa oli kolme sotilasaluetta ja niiden esikuntaa, aluetoimistoa. Uudistuksen jälkeen, kun asevelvollisuusasiat ja vapaaehtoinen maanpuolustustyö siirtyivät lakkautetulta Etelä-Suomen sotilaslääniltä Kaartin jääkärirykmentille, jäi aluetoimistoja enää vain yksi koko Uudellemaalle, Uudenmaan sotilasalueen esikunta eli Uudenmaan aluetoimisto.
Helsingin Sotilaspoliisiosaston runko koostuu ammattisotilaista (yht. 30–40 ups/ou/au), ja sen alaisuudessa palvelevat vuorollaan Kaartin Pataljoonan vartiotehtäviin asettamat varusmiessotilaspoliisit. Osasto on hallinnollisesti KaartJR:n komentajan alaisuudessa mutta toteuttaa Maavoimien esikunnan ja Helsingin varuskunnan päällikön ja komendantin käskemät sotilaspoliisi- ja virka-aputehtävät. Osastolla on käytössään useita tunnuksellisia ja tunnuksettomia sotilaspoliisiautoja, moottoriveneitä, mönkijöitä, moottorikelkkoja ja PASI-panssariajoneuvo.
Sotilassoittokunta Kaartin soittokunta on perustettu vuonna 1819, ja se on samalla puolustusvoimien edustussoittokunta. Soittokunnan päällikkö on musiikkimajuri Pasi-Heikki Mikkola ja kapellimestari musiikkimajuri Tomi Väisänen. Soittokunnan vahvuus on noin 40 soittajaa.
Autopataljoona ("AutoP") toimi Taivallahden kasarmilla Autolinna-rakennuksessa 1948–1968. Viimeinen komentaja oli everstiluutnantti Matti Annila. Sen kokoonpanoon kuului myöhemmin Hennalaan siirtynyt Moottorikoulu.
Kaartin jääkärirykmentin komentajina ovat toimineet seuraavat upseerit:Esikuntapäällikkönä toimii everstiluutnantti Mika Kavén.
Kaartin Jääkäritoimikunta eli KJTK on Kaartin Jääkärirykmentin varusmiestoimikunta. Toimikunnalla on kaksi päätehtävää, joista toinen on olla linkki Kaartissa palvelevien varusmiesten ja rykmentin komentajan välillä ja toinen on järjestää vapaa-ajan ohjelmaa ja liikuntamahdollisuuksia varusmiehille. KJTK toimii myös Kaartin jääkärirykmentin varusmiesten edunvalvojana sekä osallistuu myös erinäisiin rykmentin edustustehtäviin. Toimikuntaan kuuluu nykyisin kerrallaan neljä jäsentä:Jäsenistä puheenjohtaja valitaan saarella aliupseerikurssia suorittavista varusmiehistä kurssin loppupuolella. Puheenjohtajan palvelusaika on 347 vuorokautta. Muut tehtävät ovat miehistön erityiskoulutusta vaativia tehtäviä, ja palvelusaika on 255 vuorokautta. Miehistön tehtävät alkavat heti peruskoulutuskauden jälkeen, ja haku miehistön tehtäviin on peruskoulutuskaudella.
Kaartin pataljoona sai vuonna 1957 tehtäväkseen jatkaa Suomen Kaartin perinteitä. Se sai käyttöönsä myös vanhan Suomen Kaartin symbolit, saman vuosipäivän ja kunniamarssin. Kaartin pataljoonasta tuli 1996 osa uutta Kaartin Jääkärirykmenttiä, mutta se säilytti vanhan nimensä. Kaartin pataljoonaa pidetään nykyään Suomen kaartin seuraajana, ja se katsoo historiansa alkavan vuodesta 1812.
Joukko-osaston keskellä Santahaminassa sijaitseva, Venäjän vallan aikana rakennettu perinnetalo tarjoaa harvinaislaatuiset puitteet perinteiden vaalimiselle. Alun perin Miinakomppanian toimistoksi rakennettu puurakennus on nykyään joukko-osaston ja sen perinnekiltojen ylläpitämä, ja sen viisi huonetta edustavat osaston eri perinteitä:
Kaartin Jääkärirykmentin joukko-osaston yhteinen perinnekilta on Kaartin Jääkärirykmentin kilta. Killan vastuulle kuuluu muun muassa asettaa perinnelippulinna sotilasvalatilaisuuksiin, osallistua läheistenpäivän organisoimiseen sekä palkita kotiutuvia, ansioituneita varusmiehiä. Killan jäseneksi voi hakea kuka tahansa Suomen kansalainen, joka on palvellut joukko-osastossa tai kiinnostunut killan toiminnasta.