Meremäe
Meremäe oli kunta Võrumaalla, Virossa. Pinta-alaa kunnalla oli 132 neliökilometriä ja asukkaita 1 318. Meremäen kunnanjohtajana toimi Peeter Sibul. Kunnan keskus oli nimeltään Meremäe.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Meremäe ja Misson kunnan Luhamaan kulmakunnan kylät sekä põlvamaalaiset Mikitamäen ja Värskan kunnat yhdistettiin uudeksi Setomaan kunnaksi.
Meremäen naapurikunnat olivat Vastseliina lännessä, Orava (Põlvamaalla) pohjoisessa ja Värska (Põlvamaalla) koillisessa. Etelässä ja idässä kunta rajautui Venäjään. Kunnasta oli matkaa Vastseliinaan 16 kilometriä, Võruun 34 km, Tarttoon 104 km, pääkaupunkiin Tallinnaan 290 km. Venäjän puolella sijaitsevaan Pihkovaan oli matkaa 70 km.
Meremäen kuuluu kulttuurillisesti ja historiallisesti Setumaahan, ja muodostaa sen läntisen osan. Meremäen kylä on nimetty lähistöllä sijaitsevan, 204-metrisen mäen mukaan. Arkeologisten kaivausten mukaan alueella on saattanut olla asutusta jo 8 000 vuotta.
Meremäessä on useita nähtävyyksiä. Miiksen kylässä sijaitsee Jaanikivi (= uhrikivi). Tällä kivellä uskotaan Pyhän Jaanin levähtäneen ja istuneen. Kivi murskattiin aikoinaan ja kiven kappaleet muurattiin erään kartanonherran navettaan. Kartanonherra alkoi kuitenkin pian kohdata monia onnettomuuksia: eläimet sairastuivat ja sitten kuolivat. Kiven kappaleet tuotiin tämän jälkeen takaisin vanhaan paikkaan. Nykyisinkin uskotaan yhä kiven ihmeitä tekevään vaikutukseen ja paikalle tuodaankin sairaita. Jaanikiven vieressä virtaavan Miiksen puron vedellä on lääkitsevä vaikutus uskomuksen mukaan.
Vaaksaaren ylängöllä, Haanjan ylänköön kuuluvan alueen itäosassa sijatsee 204 metriä korkea Meremäen mäki (Mere mägi). Kirkkaalla säällä Pihkovanjärvi näkyy mäen huipulta.
Miiksen kylässä sijaitseva vuonna 1953 valmistunut Kastaja Johanneksen kirkko valmistui Neuvostoliiton diktaattorin Josif Stalinin elinaikana. Rakentajat kuitenkin säästyivät vainolta. Kirkon lähistöllä sijaitsee lisäksi hautausmaa.
Obinitsan kylään valmistui vuonna 1904 Baltian maiden alueella ainutlaatuinen koulukirkko. Rakennuksen alakerrassa toimi koulu ja yläkerrassa kirkko. Tätä koulua on joskus kutsuttu Setukaismaan yliopistoksi, sillä sen oppilaat valmistuivat opettajiksi.
Meremäen ja Vastseliinan entisten kuntien alueilla sijaitsee myös Piusanjoen alkulaakson maisemansuojelualue. Tämän suojelualueen pinta-ala on 1 237 hehtaaria.
Kuntaan kuuluneella Piirimäellä on vuosisatojen aikana sijainnut runsaasti valtionrajoja. 1000–1300-luvuilla saapui lännen ja idän suunnista valloittajia itämerensuomalaisten asuttamille alueille: lännestä tulivat saksalaiset ristiritarit ja idästä Muinais-Venäjän armeija. Valloittajat kohtasivat Piusajoella ja siihen alkoi muodostui valtionraja. Länteen Piirimäeltä ovat sijainneet Tarton hiippakunta, Puolan kuningaskunta sekä 1700–1800-luvuille saakka Ruotsin kuningaskunta. Idässä puolestaan ovat sijainneet Muinais-Venäjä, Pihkovan ruhtinaskunta, Moskovan tsaarikunta sekä Venäjän keisarikunta. Rajat oli merkitty vartiotorneilla, kivillä tai ristikivillä. 500 vuotta Piirimäen kautta on kulkenut Petserin–Pihkovan kauppatie Vastseliinaan päin. Tätä tietä ovat kulkeneet muun muassa Venäjän tsaari Pietari I sekä mahdollisesti Ruotsin kuningas Kustaa Aadolf.
Meremäen kunta muodostui seuraavista kylistä ():
Ala-Tsumba, Antkruva, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Holdi, Härmä, Ignasõ, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Korski, Kuigõ, Kuksina, Kusnetsova, Kõõru, Küllätüvä, Lepä, Lindsi, Lutja, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Miku, Navikõ, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pelsi, Pliia, Poksa, Polovina, Puista, Raotu, Rokina, Ruutsi, Seretsüvä, Serga, Sirgova, Sulbi, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Treiali, Triginä, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Uusvada, Vaaksaarõ, Vasla, Veretinä, Vinski, Viro, Võmmorski, Väiko-Härmä ja Väiko-Serga.
Vuonna 2011 Meremäen kunnassa oli 888 asukasta, joista 813 (91,6 %) oli virolaisia, 66 (7,4 %) venäläisiä ja 6 (0,7 %) muita kansallisuuksia.