Patras
Patras (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Πατρέων, "Dímos Patréon"), joka sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kaupunki on Länsi-Kreikan pääkaupunki sekä Akhaian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 333,1 neliökilometriä ja väkiluku . Varsinaisen Patraksen kaupungin väkiluku on (vuonna 2011).
Patras on Kreikan kolmanneksi suurin kaupunki ja läntisen Kreikan merkittävin satamakaupunki. Se on kehittynyt antiikin ajan Patrain kaupungista, joka oli merkittävä keskus erityisesti roomalaisella kaudella. Kaupunki säilyi linnoitettuna keskuksena läpi keskiajan ja on kehittynyt merkittäväksi satamaksi jälleen 1800-luvulta lähtien ja nykyisin myös yliopistokaupungiksi.
Patras sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Patraksenlahden rannalla lähellä Korintinlahden suuta. Kaupunki jakaantuu vanhempaan yläkaupunkiin ("Áno Póli"), joka sijoittuu ylemmäs Panachaïkó-vuoren läntisimmälle ulokkeelle keskiaikaisen Patraksen linnan ympärille ja koostuu vanhemmasta rakennuskannasta, sekä uudempaan alakaupunkiin ("Káto Póli"), joka on rakennettu ruutuasemakaavassa ja sijaitsee rannikkotasangolla.
Panachaïkó-vuori kohoaa Patraksen itäpuolella. Hieman kauempana sijaitsee Erýmanthos-vuori. Lähialueen tärkein joki on Gláfkos. Kaupungin etäisyys Ateenasta maantietä pitkin on noin 215 kilometriä ja Korintista noin 134 kilometriä. Ríossa Patraksen kaupunkialueen pohjoisosassa on Peloponnesoksen Keski-Kreikkaan yhdistävän Ríon–Antírrion sillan eteläpää.
Patraksen ilmasto on välimerenilmasto. Kuukauden keskilämpötila on ylimmillään heinäkuussa 27 °C ja alimmillaan tammikuussa 10 °C. Sateisinta on joulukuussa. Muun Kreikan tavoin alue on maanjäristysherkkää.
Patraksen kaupunginosia ovat:
Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimimuodossa Patrai (lat. "Patrae"). Kaupungin paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla ja mykeneläisellä kaudella. Patrain kaupunki syntyi Kreikan pimeiden vuosisatojen aikana Peloponnesoksen doorilaisvalloituksen jälkeen. Tällöin alueelle muutti Lakoniasta tulleita akhaijeja, joiden johtajaksi mainitaan kaupungille nimensä antanut Patreus.
Arkaaisella ja klassisella kaudella Patrai oli suhteellisen syrjässä kreikkalaisen maailman suurista tapahtumista, eikä se ottanut osaa persialaissotiin. Peloponnesolaissodassa se oli Ateenan puolella. Vuonna 280 eaa. kaupunki oli perustamassa uutta Akhaian liittoa Makedoniaa vastaan. Roomalaisten vallattua alueen vuonna 146 eaa. Patrai tuhoutui. Roomalaisella kaudella kaupungista tehtiin kuitenkin merkittävä hallitokeskus ja varuskuntakaupunki, ja se toimi tärkeänä satamana. Pääosa kaupungin antiikin aikaisista jäänteistä on peräisin roomalaiselta kaudelta. Merkittävimpiin kuuluvat roomalaisen odeionin rauniot.
Kaupungista tuli merkittävä varhaiskristillinen keskus apostoli Andreaan toiminnan kautta. Andreas ristiinnaulittiin Patraissa, ja hänestä tuli kaupungin suojeluspyhä.
Kaupunki säilyi paikallisena keskuksena bysanttilaisella kaudella, ja sinne rakennettiin Patraksen linna. 1200-luvulla kaupunki tuli Venetsian vallan alle ja vuonna 1458 osmanivallan alle. Venetsia ja Genova yrittivät vallata kaupungin useasti 1400- ja 1500-luvuilla. Linnaa kunnostettiin ja se säilyi käytössä läpi venetsialais- ja osmanivallan ajan. Patras liittyi Kreikan vapaussotaan vuonna 1821 ja vapautui turkkilaisvallasta vuonna 1828 ranskalaisten joukkojen avustuksella.
1800-luvulla Patras kasvoi Kreikan suurimpien kaupunkien joukkoon. Siitä tuli jälleen merkittävä satama, jonka kautta vietiin Peloponnesoksen maanviljelystuotteita. Kaupunki sai ruutuasemakaavan ja sinne rakennettiin useita uusklassisia rakennuksia. Se oli myös Kreikan ensimmäinen kaupunki, jossa oli katuvalot ja sähköistetty raitiovaunuliikenne. Patraksen voimakas kasvu jatkui 1900-luvulla. Kaupunkiin tuli paljon evakkoja 1920-luvulla Kreikan ja Turkin väestönvaihdon seurauksena. Toisessa maailmansodassa kaupunki kärsi pommituksista.
Nykyinen Patraksen kunta muodostui, kun Patras, Messátida, Paralía, Río ja Vrachnaíika yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kaupungin maamerkkejä on Pyhän Andreaan kirkko ("Ágios Andréas"). Se on rakennettu apostoli Andreaan perimätiedon mukaiselle ristiinnaulitsemispaikalle, ja se on myös tämän hautapaikka ja suosittu pyhiinvaelluskohde. Kaupungin katedraali eli piispanistuin on Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko ("Evangelismós tis Theotókou" eli "Evangelístria"). Muihin nähtävyyksiin kuuluu antiikin Patrain raunioiden ja Patraksen linnan lisäksi muun muassa Patraksen arkeologinen museo.
Patraksessa toimii Patraksen yliopisto. Patraksen karnevaali on Kreikan suurin ja tunnetuin. Kaupunki toimi Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2006. Patraksesta on kotoisin jalkapalloseura Panachaiki FC ("Panachaïkí FC").
Patras on Kreikan merkittävimpiä satamakaupunkeja ulkomaille suuntautuvan matkustaja- ja rahtiliikenteen osalta, ja se on erityisesti länteen päin, kuten Italiaan, suuntautuvien matkustajalaivareittien merkittävin satama Kreikassa. Satamasta on myös yhteydet Jooniansaarille. Kaupungin lentoasemana toimii Áraxoksen lentoasema, joka sijaitsee noin 45 kilometriä kaupungista länsilounaaseen. Kaupungin lähialueen paikallisjunaliikennettä hoitavat proastiakós-junat.
Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Patraksen kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: