Suomen europarlamenttivaalit 2009
Vuoden 2009 europarlamenttivaalit järjestettiin Suomessa sunnuntaina 7. kesäkuuta 2009. Suomesta valittiin europarlamenttiin 13 meppiä eli yksi vähemmän kuin edellisellä kerralla. Yhteensä parlamenttiin valittiin 736 meppiä 27 EU:n jäsenvaltiosta.
Vihreät, perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit saivat kukin yhden lisäpaikan. Kokoomus, keskusta, SDP ja vasemmistoliitto menettivät kukin yhden paikan. Vasemmistoliitto jäi ensimmäistä kertaa parlamentin ulkopuolelle. Puolue jäi alle 3 000 äänen päähän viimeisen paikan vieneestä RKP:stä. Kristillisdemokraatit sai vähemmän ääniä kuin vasemmistoliitto, mutta puolue nousi parlamenttiin vaaliliiton ansiosta. Martti Korhonen erosi vasemmistoliiton puheenjohtajan paikalta vaaleja seuranneella viikolla.
Vaaleissa asetettiin yhteensä 241 ehdokasta. Listoja asetti 13 puoluetta ja yksi valitsijayhdistys. Puolueista 11 esitti täyden 20 ehdokkaan listan. Vaalien ainoan vaaliliiton solmivat (vuoden 2004 tapaan) kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset, joilla oli kummallakin 10 ehdokasta. Puoluerekisteriin merkityistä järjestöistä vaaleihin ei osallistunut KTP, joka boikotoi tapahtumaa. Itsenäisyyspuolue osallistui vaaleihin ensimmäistä kertaa vuoden 1996 jälkeen.
Vaaleissa oli yhteensä 4 332 457 äänioikeutettua. Äänestysprosentti oli 38,6 % (Suomessa 40,3 %). Aktiivisuus laski edellisvaaleista 0,8 prosenttiyksikköä. Osanotto oli korkeinta Helsingissä (47,1 %) ja matalinta Lapin vaalipiirissä (32,7 %). Ahvenanmaalla aktiivisuus nousi peräti kymmenen prosenttiyksikköä 39,5 prosenttiin.
Ennakkoon äänestettiin hieman vilkkaammin kuin edellisissä vaaleissa. Ennen varsinaista vaalipäivää uurnilla kävi 716 866 kansalaista eli 17,3 % äänioikeutetuista. Ennakkoäänestyspäivät olivat kotimaassa 27. toukokuuta – 2. kesäkuuta ja ulkomailla 27.–30. toukokuuta. Ulkomailla annettiin 9 795 ennakkoääntä.
Vapaaehtoisen ennakkoilmoituksen vaalirahoituksesta jätti määräaikaan (5. kesäkuuta) mennessä 72 ehdokasta. Eduskuntapuolueiden ehdokkaista ilmoituksen jätti 70 eli puolet.
Vaalien ylivoimainen ääniharava oli perussuomalaisten Timo Soini, joka sai ainoana yli 100 000 henkilökohtaista ääntä. Edellisvaalien ykkönen, keskustan Anneli Jäätteenmäki, jäi nyt toiseksi. Parlamenttiin valituista vähiten ääniä sai RKP:n Carl Haglund (16 887). Parlamentin ulkopuolelle jääneiden ääniharava oli kokoomuksen Risto E.J. Penttilä, joka jäi puolueensa viimeisestä paikasta hieman yli 600 äänen päähän.
Istuvista europarlamentaarikoista ehdolle asettui seitsemän. Paikastaan päättivät luopua Henrik Lax (r.), Lasse Lehtinen (sd.), Riitta Myller (sd.), Reino Paasilinna (sd.), Esko Seppänen (vas.), Kyösti Virrankoski (kesk.) ja Samuli Pohjamo (kesk.). Eva-Riitta Siitonen (kok.) empi aluksi, mutta myöntyi lopulta ehdokkaaksi. Vuonna 2004 valituista mepeistä kolme (Kauppi, Stubb, Väyrynen) jätti parlamentin kesken kauden.
Kokoomuksen ehdokkaaksi Suomeen palannut meppi Ari Vatanen aikoi ensin hakeutua UMP:n ehdokkaaksi Ranskasta, josta hänet valittiin 2004, mutta Vatanen jäi listan ulkopuolelle. Le Figaro -lehti arveli syyksi ranskalaisen oikeiston sisäistä valtataistelua.
Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini sanoi joulukuussa 2008 harkitsevansa ehdokkuutta, mutta hän kertoi, ettei läpi päästessään ottaisi paikkaa vastaan vaan antaisi sen varaehdokkaalleensa. Muun muassa kansanedustaja Liisa Jaakonsaari ja europarlamentaarikko Ville Itälä vaativat tällaisen toiminnan kieltämistä lailla. Kimmo Sasi ei pitänyt tällaista lainsäädäntöä mahdollisena vaan huomautti, ettei missään muussa maassa laki rajoita ehdokkuutta siten. 27. tammikuuta 2009 Soini ilmoitti, ettei lähde ehdolle, mutta hän pyörsi päätöksensä 28. maaliskuuta 2009. Soini istui europarlamentissa eduskuntavaaleihin 2011 asti.
Helsingin kaupunginvaltuutettu Jussi Halla-ahon mahdollinen ehdokkuus perussuomalaisten listoilla sai runsaasti huomiota julkisuudessa. Halla-ahon kannattajat alkoivat maaliskuussa kerätä kannattajakortteja saadakseen Halla-ahon ehdokkaaksi, vaikka PS ei ottaisi häntä listalleen. Halla-ahoa ei lopulta valittu perussuomalaisten listalle ja kannattajayhdistys keräsi lähes 3 700 nimeä, mutta Halla-aho ilmoitti kieltäytyvänsä ehdokkuudesta 27. huhtikuuta. Halla-aho perusteli ratkaisuaan halulla säilyttää perussuomalaisten yhtenäisyys etenkin maahanmuuttopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.
SDP:n Mitro Revon ehdokkuus herätti keskustelua Suomen ortodoksisen kirkon piirissä. Kirkon piispainkokous totesi yksimielisesti kokouksessaan huhtikuussa 2009, ettei ortodoksisen papiston jäsen voi osallistua poliittiseen toimintaan. Lehdistössä kiistaa pappeuden ja ehdokkuuden yhdistämisestä nimitettiin myös kaapukiistaksi.
Kokoomuksen ehdokas Kai Pöntinen kampanjoi Helsingin Sanomien etusivulla julkaisemallaan "Sosiaalipummimaahanmuuttajille stoppi" -ilmoituksella, jonka puolue kielsi. Keskustan puoluesihteeri Jarmo Korhosen mukaan Pöntinen oli kehunut tulleensa brändätyksi "Timo Soinin vastinpariksi".
Lääkäri Liisa Sulkakoski keräsi vaadittavat 2 000 kannattajakorttia, ja hänestä tuli ensimmäinen yksittäisen valitsijayhdistyksen ehdokas Suomen europarlamenttivaaleissa.
Parlamenttiin päässeet ehdokkaat on merkitty lihavoidulla tekstillä.