Kylmäsuo
Kylmäsuo on Myrskylän pohjoinen kylä Orimattilan Pakaan ja Pukkilan Kanteleen eteläpuolella. Kylmäsuo ei ole ollut asiakirjoissa virallinen kylä, vaan lukeutuu osaksi kirkonkylää sijaiten noin seitsemän kilometrin päässä siitä. Paikkaa on ennen nimitetty myös Kylmäsuoksi. Pääasiassa suomenkielinen Myrskylän pohjoisosa on luettu kuuluvaksi Myrskylänkylään, kun taas kunnan ruotsinkielinen eteläosa on ollut jakautuneena useampaan virallisesti vahvistettuun kylään.
Esihistoriallisen ajan elämään liittyen on Kylmäsuolta Pitkänmäen länsipuolelta Koirasuon pohjoispuoliselta alueelta, läheltä Pukkilan rajaa löydetty 1990-luvulla metsätraktoriuran itäpuolelta kivikautinen tasataltta (KM 31567 Tasataltta). 7300 vuotta sitten kivikaudella oli merenpinta 70 metriä nykyistä korkeammalla ja Myrskylä oli ulkosaaristoa. . Tasatalttaa ei ole ajoitettu historialliselle kaudelle.
Myrskylän Kylmäsuolla on ollut 1500-luvulla rajaerimielisyyksiä Orimattilan Pakaan ja siitä itään sijainneen Raikkolan eli Niinikosken kanssa sekä myös Pukkilan Kanteleen kanssa. Raikkolan rajasta on vedottu Ruotsin kuninkaaseen myrskyläläisille myönteisin tuloksin.
Kylmäsuo on saanut asukkaita Pakaalta 1800-luvun lopulla ja siellä sijainneen askolalaisen Porvoossa vaikuttaneen kauppiaan ja kauppaneuvoksen Carl-Johan Askolinin omistaman Kylmäsuon kartanon, (Vähä-Hannulan kartanon) vuoksi myös pika-asutuslain perusteella myös Uukuniemeltä, josta noin puolet luovutettiin Moskovan välirauhan perusteella Neuvostoliitolle 1944. Kartanon 1900-luvun alussa rakennettu sementtitiilinen navetta on edelleen olemassa, mutta uudistetussa muodossa.
Historiallisesti Kylmäsuo on ollut Pakaalle suuntautunut, koska siellä on ollut runsaasti taloudellista toimintaa sahasta, rautatieasemaan, postiin ja kolmeen kyläkauppaan sekä työväenyhdistykseen ja kansakoulun ensimmäisiin luokkiin. Ruotsinkieliset ja pakaalaisia myöhemmin tulleet ovat osuuspankin ja metsästysseuran vaikutuksesta suuntautuneet toiminnallisesti pääasiassa etelään, Myrskylään. Myrskylän eteläosa on Porvooseen suuntautunut ja ruotsinkielinen.
Tämän vuoksi ei Kylmäsuolle ole muodostunut omaa erityistä kyläidentiteettiä esimerkiksi kyläkoulun ja sen säilyttämisen ympärille.
Pakaan tapaan on Kylmäsuo ollut aikaisemmin merkittävä Orimattilan ja Koskenkylän kautta kulkevan Lahti–Loviisa-kantatien varrella ja Pakaan vuoksi siihen on vaikuttanut myös erityisesti vuosisadan alussa merkittävänä ollut Lahti–Loviisa -rautatie.
Kylässä ollaan luovuttu suurelta osin maitotaloudesta jo 1980-luvulla ja se on siirtynyt pääasiassa viljanviljelyyn. Entisen kartanon eteläpuolella lehtomaisessa metsässä on vapaa-ajanasuntoja, missä on kesäisin myös ulkomaisia kesäasukkaita. Kylmäsuon viimeinen maidontuottajamaatila lopetti maidontuotannon ja lehmienpidon syksyllä 2011.
Orimattilan rajan eteläpuolella alkaa oikealla lännessä Niemeläntie. 1920 tarkastetun vuoden 1914 Suomen talouskartan mukaan tie kulki Pakaan rajaa pitkin Orimattilan puolella ja liittyi Kylmänsuon tiehen kolmen kilometrin päässä nykyiseltä seututie 167:ltä.
Niemelä oli vanha kantatila noin puolen kilometrin päässä Orimattila-Myrskylä-tiestä, mikä ei ole enää alkuperäisessä omistuksessa. Niemelän paikka täsmentyi Kylmäsuolle 1911, kun isojako vietiin loppuun. Niemelän aikaisempi pääpaikka oli kirkonkylässä. Aikaisemman sukuomistuksen aikana tila sai myös pitkästä yhtäjaksoisesta sukuomistuksesta kertovan tilaviirin. Pellot ovat siirtyneet sittemmin pakaalaisomistukseen, ja päärakennus talousrakennuksineen kuuluu nykyään asukkailleen. Niemelöiden asumisen jälkeen on päärakennus jäänyt tyhjilleen, minkä jälkeen siellä ovat toiset Niemelöiden jälkeiset asukkaat.
Niemelän jälkeen entisen soranottamon läheisyydessä oleva mäki ja sitä ympäröivä alue on Koskela, mikä on saanut nimensä vuokratilaansa lunastamattoman maanvuokraajan, Jussi Koskelan mukaan, joka eli kartanosta lunastetun talon mailla vuokraajana viimeisen lunastusvuoden, 1926, jälkeenkin. Koskelan Jussin varsinainen henkikirjanimi oli Johan Törnström (1860–1940). Sitä, miksi soranottamon 1949 muodostanut mäki sai nimensä Koskelaksi ei tiedetä. Mäen länsipuolella on kuitenkin ojaksi pelkistynyt joki, jossa on korkeuseroa. Törnströmin vävy oli Väinö Kokkinen.
Kylmänsuon ja Niemeläntien risteyksessä on Eetunkujaksi ehdotettu Eetunpolku, joka on saanut nimensä sen päässä asuneen ja myöhemmin kirkonkylän Sepänmäelle rouvansa Hilma Jungellin kanssa muuttaneen Johan Edvard Jungellin (26.5.1894–26.2.1981) mukaan. Eetunpolun päässä ei ole enää Hilma ja Johan Jungellin taloa, vaan vapaa-ajanasunto.
Pyylä on vanha maatila, joka on jo varhaisissa kartoissa.
Lähellä Orimattilan kaupunginrajaa sijaitseva Kylmäsuo on Pyylän tapaan vanha maatila, joka on jo 1800-luvulta peräisin olevissa kartoissa.
Orimattilan Urheiluautoilijat yhdessä Autoliiton Myrskylän osaston kanssa Orimattila-rallin Kirkonkylästä Paavolan ja Kylmänsuon kautta takaisin ovat järjestäneet rallin talvella. Nykyään ajetaan kesällä vuosittain Tångin soran ralli Muttilassa.