hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Lubango
Lubango on Angolassa sijaitsevan Huilan maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee valtion eteläisissä osissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa Lubangon kunnassa oli 731 575 asukasta, mutta kaupungin väkiluvuksi on esitetty joissakin lähteissä myös alle 150 000.
Kaupungin perustivat portugalilaiset. Siirtomaa-ajalla kaupungin nimi oli "Sá da Bandeira". Sieltä on 160 km Namibeen, ja kaupunkien välillä on rautatieyhteys.
Lubango sijaitsee sisämaassa yli 1700 merin korkeudessa, joten sen ilmasto on viileämpi kuin monien muiden Anglan kaupunkien.
Lubangon talous perustuu maatalouteen. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä.
Lubangossa on myös suuri Kristuspatsas, joka on kopio Brasiliassa ja Portugalissa olevista jättipatsaista.
Bambari
Bambari on kaupunki Keski-Afrikan tasavallassa. Se sijaitsee Ouaka-joella. Bambari on merkittävä kauppakaupunki ja siellä sijaitsee muun muassa lentokenttä.
Vuoden 2003 laskennassa kaupungin asukasluku oli noin 41 000.
Kaupungissa on ollut väkivaltaisia levottomuuksia kilpailevien puolisotilaallisten joukkojen välillä vuodesta 2014. Tuhannet ihmiset ovat paenneet kodeistaan.
Jukola
Jukola on kuvitteellinen maalaistalo Aleksis Kiven romaanissa "Seitsemän veljestä". Se on tarinan päähenkilöiden eli seitsemän veljeksen synnyinkoti. Romaanin ensimmäisen lauseen mukaan Jukolan talo sijaitsee eteläisessä Hämeessä.
Kirjassa Jukola vuokrattiin nahkapeitturin perheelle kymmeneksi vuodeksi, jolloin se pääsi rapistumaan. Vuokrasopimuksen päätyttyä – hieman aiemminkin – veljekset palasivat Jukolaan, jonne Juhani ja Aapo asettuivat asumaan vaimoineen. Veljeksistä ainoana naimattomaksi jäänyt Simeoni jäi asumaan vanhaan Jukolaan Juhanin perheen luo, Tuomas ja Lauri palasivat Impivaaraan Timon ja Eeron asettuessa asumaan Jukolan entisiin torppiin.
Koneenpiirustus
Koneenpiirustus on teknistä piirtämistä, jota käytetään koneensuunnittelun, koneautomaation ja valmistustekniikan suunnittelun apuna. Koneenpiirustus auttaa mitoittamaan ja muotoilemaan suunniteltavat kappaleet (useimmiten laitteiden osat) niin, että ne on mahdollista valmistaa. Koneenpiirustuksessa luodaan kappaleen geometriasta yksiselitteinen ja selkeä piirustus, jota ei voi tulkita väärin.
Koneenpiirustukseen liittyy joukko standardeja joiden tarkoitus on varmistaa, että suunnittelija ja toteuttaja lukevat piirustuksia samalla tavalla. Standardeihin kuuluu muun muassa kuvantojen suunta ja ryhmittely, erilaisten viivojen valinta, mittakaavat ja perspektiivit.
1980-luvulle asti ja osin vielä 1990-luvullakin koneenpiirustusta tehtiin piirustuskojeella käsinpiirtämällä tussin ja kuultopaperin avulla. Nykyisin tietokoneavusteiset "2D-piirustusohjelmat" ja "3D-mallinnusohjelmat" (CAD) ovat syrjäyttäneet käsinpiirtämisen. Nykyisin piirustuksessa ei välttämättä esitetä kappaleen kaikkia muotoja ja mittoja, vaan piirustusta käytetään 3D-mallin tukena ja siinä on esitetty vain ne asiat, joita ei 3D-malliin saada näkyviin.
On olemassa erilaisia standardeja, jotka määrittelevät konepiirustukselle perussäännöt, esimerkiksi ISO, DIN, ANSI, GOST, JIS, BSI ja GB. Eri standardit määrittelevät hieman eri säännöt joten on selvitettävä, minkä standardin mukaan piirustus on luotu. Standardit kuitenkin vaikuttavat piirustuksessa lähinnä yksityiskohtiin, kuten mittaviivojen nuolenkärkiin tai viivojen paksuuksiin.
Konepiirroksessa on vähintään yksi "kuvanto" kappaleesta. Lisäksi usein kappaleesta joudutaan projisoimaan kuvantoja, jotta kappale voidaan ymmärtää oikein. Nykyisin konepiirustuksiin lisätään yhä useammin aksonometrinen eli kolmiulotteinen kuvanto kappaleesta, koska se on helppoa tietotekniikan avustuksella.
Merkittävin ero ja suurimman väärin tulkitsemisen mahdollisuuden aiheuttaa kuvantojen projisointimenetelmä, joita on käytössä kahdenlaista eri tekniikkaa.
Projisointimenetelmä tulisi olla merkittynä piirustuksessa. Merkintänä käytetään kartiota, josta selviää kuvassa käytetty projisointitapa.
Suomessa on yleinen käytäntö, että konepiirustuksissa käytetään menetelmiä, jotka on kerrottu kahdessa kirjassa, Aimo Pereen "Konepiirustus 1" ja "Konepiirustus 2".
SFS-käsikirja 22 Tekniset tuoteasiakirjat sisältää tärkeimmät aihepiiriä koskevat SFS-standardit. Standardien avulla varmistetaan esimerkiksi se, että suunnittelija ja toteuttaja lukevat piirustuksia samalla tavalla. Vanhentunutta tietoa sisältäviä kirjoja on markkinoilla yllättävän paljon ja niiden käyttäminen voi tulla monella tavalla kalliiksi.
Konepiirustukset ovat yleensä helposti tulkittavissa. Piirustuksiin joudutaan joskus kuitenkin tekemään merkintöjä, jotka tekevät piirustuksesta varsin näyttävän näköisen.
Tällaisia merkintöjä ovat esimerkiksi:
Konepiirustuksessa on lähes aina merkittynä seuraavia tietoja. Piirustuksesta tulee vähintään käydä ilmi:
Lisäksi suositellaan seuraavien asioiden esittämistä:
Abakan (kaupunki)
Abakan (, hakassiksi Ағбан, "Ağban") on Hakassian tasavallan pääkaupunki Jenisein ja Abakanin yhtymäkohdassa Etelä-Siperiassa Venäjällä.
Kaupungin paikalle perustettiin venäläinen sotilaslinnoitus 1707. Kaupungin nimenä oli vuoteen 1925 asti Ust-Abakanskoje (myös "Abakansk" nimeä käytettiin). Vuosina 1925-31 kaupungin nimenä oli Hakassk ja 1931 se sai nykyisen nimensä.
Abakan on Hakassian merkittävin teollisuuskeskus. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat elintarvike- ja puuteollisuus. Lisäksi on rauta-, teräs-, kone-, huonekalu-, tekstiili- ja kenkäteollisuutta.
Abakanista on rautatieyhteys pohjoiseen Atšinskiin, itään Taižettiin ja länteen Novokuznetskiin; kaupunki sijaitsee eteläisemmän Siperian rautatielinjan varrella ja siellä on lentoasema. Abakanin kautta kulkee M54 valtatie. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Jeniseille padottu Krasnojarskin tekojärvi; kaupungissa on jokisatama ja Jeniseillä on laivaliikennettä.
Kaupungin suosituin urheilulaji on jääpallo. Abakanilainen jääpalloseura Sayan-Hakassia pelaa Venäjän jääpallon superliigassa.
Abakan (joki)
Abakan () on Jeniseihin laskeva joki Hakassiassa Etelä-Siperiassa Venäjällä. Abakan on 514 km pitkä. Se saa alkunsa Abakanin selänteeltä Altailta Altain tasavallan puolelta. Sieltä se virtaa Hakassian eteläosan halki ja laskee Jeniseihin Abakanin kaupungin luona.
Kalangalan piirikunta
Kalangala on yksi Ugandan piirikunnista. Se sijaitsee valtion keskiosissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa siellä oli noin 54 000 asukasta. Kalangala on nimetty pääkaupunkinsa, Kalangalan mukaan.
Kalangalaan kuuluvat muun muassa Victoriajärven Ssese-saaret. Kalangala on yksi maailman pahimmista AIDS -alueista.
Abakanin selänne
Abakanin selänne () on vuoriselänne Altailla Venäjällä Hakassian, Altain tasavallan ja Kemerovon alueen rajaseudulla. Abakanin selänne on noin 300 kilometriä pitkä ja sen korkein kohta on 1 984 metriä.
Abakanin selännettä peittää taiga noin 1 500 metriin asti, jonka yläpuolella on vuoristoista tundraa. Sieltä saa alkunsa Jeniseihin laskeva Abakanjoki ja Obiin laskeva Tom.
Komedia
Komedia tarkoittaa teatteritaiteessa huvinäytelmää. Alun perin sillä on yksinkertaisesti tarkoitettu vain näytelmää, jolla on onnellinen loppu. Nykyisin käsite viittaa humoristiseen näytelmään ja yleensä humoristiseen ilmaisuun esittävissä taiteissa.
Antiikin Kreikassa ja Roomassa komedia oli näytelmäkirjallisuuden alalaji, joka sisälsi Aristoteleen mukaan kehnojen ihmisten naurettavien puolten jäljittelyä. Niissä pilkattiin esimerkiksi valtionjohtajia. Komedioiden esittäminen liittyi Ateenassa Dionysoksen kunniaksi vietettyihin Dionysia- ja Lenaia-juhliin. Niissä pidetyissä näytelmäkilpailuissa esitettiin joka vuosi uusia näytelmiä, joista vain hyvin harvoja on säilynyt - tiedetään vain kirjailijoiden nimiä. Kuuluisia miespuolisia komediakirjailijoita olivat muun muassa kreikkalaiset Aristofanes ja Menandros. Aristofaneen komediassa "Akharnalaiset" (425 eaa.) kuvataan tilannetta, jossa yksittäinen rauhanmies yrittää kansankokouksessa saada päätöksen rauhanneuvotteluista Ateenan ja Spartan kesken, mutta sotaintoilijat saattavat hänet vaikeuksiin, joista hän selviää vain rauhaa puolustavalla loppupuheellaan. Antiikin komediat vaikuttivat vahvasti myöhempiin eurooppalaisiin näytelmäkirjailijoihin, kuten Molièreen ja William Shakespeareen.
Kampalan piirikunta
Kampala on piirikunta Ugandan keskeisissä osissa, osittain Victoriajärven rannalla. Ugandan pääkaupunki Kampala kuuluu piirikuntaan. Se on Ugandaan kuuluvan itsehallinnollisen Bugandan kuningaskunnan keskus.
Johtava kieli alueella on luganda. Kampalan piirikunnassa on Ugandan piirikunnista eniten asukkaita.
Vilhelm I (Saksa)
Vilhelm I, koko nimeltään Wilhelm Friedrich Ludwig (22. maaliskuuta 1797 Berliini – 9. maaliskuuta 1888 Berliini) oli Preussin kuningas 1861–1888, sekä Saksan ensimmäinen keisari (), joka hallitsi 18. tammikuuta 1871 – 1888. Vilhelm I kuului Hohenzollernin sukuun. Venäjän keisari Aleksanteri II oli Vilhelmin sisaren Charlotten (Aleksandra Fjodorovna) poika.
Euroopan komissio
Euroopan komissio on Euroopan unionin toimielin, joka muun muassa valmistelee ja panee täytäntöön Euroopan unionin neuvoston asettamia erilaisia säädöksiä ja päätöksiä ja valvoo niiden noudattamista EU:n jäsenvaltioissa. Euroopan komission puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2014 luxemburgilainen Jean-Claude Juncker.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (ns. Rooman sopimuksen) 211. artiklan mukaan komissio
Komissio voi lisäksi aloittaa uuden lainsäädäntöehdotuksen käsittelemisen EU:n perustamissopimuksen nojalla.
Komissio on tehtävissään vastuussa Euroopan parlamentille, joka voi antaa komissiolle epäluottamuslauseen ja pakottaa sen eroamaan. Toiminnassaan komissio on riippumaton jäsenvaltioiden hallituksista. Komissio kokoontuu viikoittain.
Komissiossa on nykyisin 28 jäsentä eli yksi kustakin jäsenvaltiosta. Heitä kutsutaan komissaareiksi ja heillä on kullakin omat vastuualueensa.
Euroopan komission puheenjohtaja valitaan eurovaalien tulosten perusteella. Vaalien jälkeen Eurooppa-neuvosto esittää ehdokasta tehtävään, ja Euroopan parlamentti hyväksyy ehdokkaan. Puheenjohtajan valinnan jälkeen jäsenvaltiot ja puheenjohtaja valitsevat muut komission jäsenet. Lopuksi parlamentin tulee antaa luottamuslause koko komissiolle ennen sen viisivuotisen toimikauden alkamista.
Komissaarien lisäksi komissiossa työskentelee 33 039 virkamiestä, joista suurimman osan toimipaikka on Brysselissä. Virkamiehet ovat sijoitettuina pääosastoihin, joiden voi ajatella vastaavan ministeriöitä jäsenvaltioissa. Komissiolla on myös edustustoja jäsenvaltioissa sekä lähetystöjä EU:n ulkopuolisissa maissa. Komission päärakennus Berlaymont sijaitsee Brysselissä.
Komission on jaettu pääosastoihin (, DG), joita voi verrata valtioiden ministeriöihin. Ne käsittelevät unionin sisäisiä asioita (esimerkiksi Tietoyhteiskunta ja viestimet-pääosasto), ulkopolitiikkaa (esimerkiksi Ulkosuhteet-pääosasto) tai sisäisiä palveluita (esimerkiksi Käännöstoimi-pääosasto). Kutakin pääosastoa johtaa korkea-arvoinen virkamies, jota kutsutaan pääjohtajaksi (). Hän raportoi suoraan vastaaville komissaareille.
Megalodon
Megalodon eli suurihammashai ("Carcharocles megalodon") on suuri esihistoriallinen hailaji. Megalodon saattoi kasvaa 18-metriseksi. Ne elivät trooppisissa merissä. Vanhimmat fossiilit ovat noin 16 miljoonan vuoden takaa mioseenikauden keskivaiheilta, viimeiset noin 2,6 miljoonan vuoden ikäisiä plioseenin lopulta. Megalodonien pääravintona olivat sen aikaiset valaat ja kookkaat kalat.
Megalodonia verrataan yleensä valkohaihin, mutta ne eivät nykytietämyksen mukaan ole läheistä sukua. Haiden hampaiden samankaltaisuus johtuu todennäköisesti konvergenttisestä evoluutiosta. Megalodon vaikutti myös elävän pääasiassa lämpimissä vesissä, kun taas valkohai voi elää myös kylmemmissä vesissä.
Megalodonin koko on jouduttu arvioimaan vertaamalla niiden hampaita valkohaihin. Arviot vaihtelevat 12 metristä 30 metriin. Megalodonin ensimmäisen leukamallin pohjalta lajin kooksi arvioitiin jopa 30 metriä. Nykyarvioiden mukaan megalodon kasvoi kuitenkin 18 metriä pitkäksi ja vanhat yksilöt saattoivat olla lähemmäs 20 metriä ja painaa yli 100 tonnia.
Megalodon tunnetaan pääosin fossiloituneista hampaistaan. Tämä johtuu siitä, että haiden tukiranka ei ole luuta vaan rustoa, joka ei kivety luun tapaan. Vain hampaat, joissa oli enemmän luuainesta, ovat säilyneet. Pisimmät hampaat olivat yli 18 senttimetriä pitkiä. Megalodonin leuka on oletettavasti ollut 10-kertainen verrattuna valkohain leukaan.
Megalodon oli aikansa huippusaalistaja. Se söi luultavasti valaita ja suuria kaloja, mutta myös hylkeitä, merikilpikonnia ja sireenieläimiä. Valaat olivat ilmeisesti pääravintona. Muiden haiden tapaan se oli myös kalansyöjä ja se saattoi myös syödä omia lajitovereitaan.
Adiafora
Adiafora (, ”yhdentekevät [asiat]”) tarkoittaa filosofiassa ja etiikassa moraalisesti neutraaleja asioita. Kristinuskossa käsite viittaa ehdonvallan asioihin, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina. Adiaforaa voidaan myös kuvata termillä moraalinen yhdentekevyys.
"Adiafora" oli alun perin stoalaisen filosofian käsite, joka tarkoitti sellaisia asioita, jotka olivat moraalilain ulkopuolella − eli tekoja, jotka eivät olleet määrättyjä eivätkä kiellettyjä.
Stoalaiset luokittelivat kaiken inhimillisen toiminnan kolmeen luokkaan. Hyve, kuten viisaus, oikeudenmukaisuus ja sellaiset asiat, olivat hyviä asioita. Niiden vastakohdat, paheet, olivat pahoja asioita. Näiden lisäksi oli kuitenkin monia muita asioita, kuten varallisuus, maine ja terveys, jotka eivät olleet itsessään hyvää eikä pahaa. Siksi niiden katsottiin muodostavan eettisesti neutraalin alueen, ja niitä kutsuttiin nimellä "adiafora".
Vähitellen yhdentekevät asiat alettiin jakaa edelleen kolmeen lajiin: asiat, joita tuli suosia, koska ne auttoivat elämistä luonnon mukaan; asiat, joita tuli välttää, koska ne vaikeuttivat elämistä luonnon mukaan; sekä todella yhdentekevät asiat.
Tällaiset asiat eivät kuitenkaan olleet kokonaan moraalin alueen ulkopuolella: esimerkiksi Cicero katsoi, että kun viisas toimii ”yhdentekevien asioiden” alueella, hän toimii silti soveliaasti, oman luontonsa tai ”velvollisuutensa” ("officium") mukaisesti.
Ajatus yhdentekevistä asioista oli antiikin aikana yleinen myös kyynikoilla ja skeptikoilla.
Kristinuskossa käsitteen "adiafora" herätti uudelleen henkiin renessanssin aikana Philipp Melanchthon. Kristinuskossa "adiafora" eli "ehdonvallan asiat" tarkoittaa asioita, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina, ja jotka siksi sallitaan kirkossa. Se, mitä tällaisiksi asioiksi luetaan, riippuu kristinuskon suuntauksesta. Esimerkiksi luterilaisuudessa tällaisia ovat esimerkiksi kynttilät, pappien koreat puvut ja hengelliset laulut, mutta ei vaikkapa Neitsyt Marian palvonta.
Tällaisia asioita oli esillä kristinuskossa jo Uuden testamentin kirjoittamisen aikoina. Osa Paavalin Ensimmäisestä kirjeestä korinttilaisille lienee kirjoitettu vastauksena Korintin seurakunnan kysymykseen, oliko sallittua syödä epäjumalille uhrattua ruokaa. Vastauksessaan Paavali kirjoittaa:
Adiaforariita oli varhaisten luterilaisten keskinäinen kiista siitä, ovatko eräät kirkolliset tavat adiafora-asioita. Vuonna 1577 luterilaisuuden Yksimielisyyden ohjeessa päädyttiin määrittelemään ehdonvallan asiat sellaisina "kirkollisina tapoina, joista Jumalan sanassa ei ole käskyä eikä kieltoa". Herätyskristillisyyden piirissä ehdonvallan asioita ei useinkaan rajoiteta kirkollisiin tapohin vaan käsitetään niillä tarkoitettavan sellaisia omantunnon asioita, joissa Raamatussa ei ole selkeää käskyä eikä kieltoa.
Jori Olkkonen
Jori Olkkonen (nyk. Petrik Salovaara), vanhalta demoskenenimeltään Yip/Pure-Byte, oli 1980-luvun tunnetuimpia tietokoneharrastajia Suomessa. Hänet tunnettiin artikkeleistaan suomalaisissa tietokonelehdissä sekä peleihin tehdyistä musiikeista, tunnetuimpana ”5th Dream About Happiness”, jota käytettiin Scroll Machine -demossa ja joka päätyi myös peliin "BMX Kidz" (ennätyslistojen musiikki on Olkkosen, alkumusiikki Hubbardin). Olkkonen on tehnyt myös musiikit Jukka Tapanimäen "Netherworld"-peliin, "Omega Man" -ilmaispeliin ja Pasi Hytösen "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" -peliin. Olkkosen musiikkiohjelma Commodore 64:lle, "Megasound editor", julkaistiin "C=lehdessä". Nykyään hän työskentelee Solotes - yrityksessään.
C-lehti
C-lehti (kirjoitusasu logossa C=lehti) oli vuosina 1987–1992 ilmestynyt suomalainen tietokonelehti, joka oli suunnattu nimenomaan Commodore-merkkisten koneiden kuten Commodore 64:n ja Amigan käyttäjille. "C-lehti" oli "MikroBitin" sisarlehti, ja suuri osa sen toimittajakunnasta oli samaa.
"C-lehdessä" oli paitsi paljon peliarvosteluja, myös muun muassa ohjelmointia, grafiikkaa ja laitteistoa käsitteleviä syvällisiä teknisiä artikkeleita, joita kirjoittivat muutamat kansainvälisestikin tunnetut suomalaiset pelien tai demojen tekijät kuten Jukka Tapanimäki ja Jori Olkkonen.
"C-lehden" levikin tippuessa sekä "Tietokonepelien vuosikirjojen" ja PC-pelien menestyessä kustantaja päätti yhdistää "C-lehden" ja kausijulkaisut tietokonepeleihin erikoistuneeksi aikakauslehdeksi nimeltä "Pelit". "C-lehden" tilaajat ohjattiin joko "Pelit"- tai "MikroBitti"-lehden tilaajiksi. "C-lehden" lukijoille ja avustajille "Pelit"-lehden perustaminen tuli yllätyksenä. Amiga-harrastajat olivat myös pettyneitä päätökseen.
Mfangano
Mfangano on pieni saari Victoriajärvessä. Se kuuluu Kenialle ja on osa sen Nyanza -provinssia. Mfanganossa ei ole muun muassa lainkaan sähköä eikä teitä. Saaren asukkaat puhuvat pääasiassa suban kieltä.
Mfanganon ja Rusingan saaret muodstavat yhdessä historiallisen kohteen, jota on ehdotettu Unescon maailmanperintöluetteloon. Mfangano tunnetaan kalliomaalauksistaan ja perinteisistä pyhistä paikoista.
Suban kieli
Suba on bantukieli, jota puhuvat äidinkielenään pääasiassa Keniassa elävät subat. Myös Tansaniassa on jonkin verran kielen puhujia.
Suballa on 139 000 puhujaa. Suurin osa heistä käyttää myös dholuon kieltä. Mfanganon saarella subaa käytetään aktiivisesti.
Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha
Japanilaistyylinen puutarha (myös japanilaisvaikutteinen puutarha) on puisto Helsingin Roihuvuoressa. Maisema-arkkitehti Virve Veisterän, työnjohtaja Jukka Toivosen ja puistosuunnittelija Kaisu Ilosen suunnittelema puisto on kooltaan m ja jaettu neljään pienempään alueeseen. Puistoon on tehty pääasiassa käsityönä muun muassa kuunportti, bambuaitoja, paanukatoksia, kiviasetelmia, hiekka-aaltoja ja elämänmeren puro.
Puiston paikalla sijaitsi aikaisemmin liuskekivilouhos, josta ovat peräisin puiston jyrkät kallioseinämät. Puisto suunniteltiin ja rakennettiin 1990-luvulla. Koska puiston rakentamisessa periaatteina olivat niukkuus ja alueen ominaispiirteiden kunnioittaminen, puisto alkoi muistuttaa japanilaistyylistä puistoa. Puiston rakentaminen aloitettiin 1992 ja se avattiin yleisölle kuusi vuotta myöhemmin 1998. Samana vuonna puisto voitti Vuoden ympäristörakenne -palkinnon.
Puiston osat on nimetty Neljän eläimen mukaan:
Keväisin kirsikkapuiden kukkiessa puistossa voi nähdä paljon turisteja. Varsinkin Helsingissä asuvat japanilaiset suosivat puistoa. Vuodesta 2008 lähtien Roihuvuoressa on vietetty Hanami-juhlaa. Vaikka juhla varsinaisesti pidetään läheisessä Kirsikkapuistossa täyttyy myös Japanilaistyylinen puutarha hanamin viettäjistä kirsikkapuiden kukinnan aikana joka kestää vajaat kaksi viikkoa. Japanilaistyylisen puutarhan kirsikkapuut ovat rusokirsikkapuita ("Prunus sargentii").
Koulamoutou
Koulamoutou on kaupunki Gabonissa. Se sijaitsee valtion keskiosissa ja on Ogooué-Lolon provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 16 270. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä.
Wasini
Wasini on Kenialle kuuluva saari Intian valtameressä. Wasini on vain joidenkin satojen metrien päässä Kenian rannikosta. Wasini sijaitsee myös lähellä Shimonin saarta.
Saari on melko harvaan asuttu. Saarella ei ole muun muassa ollenkaan teitä.
Wasilin kallioperä on fossiloitunutta korallia. Saarella ei ole makeaa pohjavettä eikä se ole yhteydessä mantereen sähköverkkoon, joten siitä ei ole tullut massaturismikohdetta. Sen sijaan sinne tehdään retkiä mantereelta. Venematka mantereelta kestää 10 minuuttia.
Luettelo suomalaisista videopeleistä
Suomessa on kehitetty videopelejä kaupallisesti vuodesta 1979 lähtien.
Ensimmäinen suomalainen videopeli on vuonna 1979 Telmacille julkaistu "Chesmac". Aktiivinen pelinjulkaisutoiminta alkoi vasta vuodesta 1985, mutta mittakaava oli pientä: esimerkiksi suurin julkaisija Amersoft julkaisi vain alle kymmenen peliä 1980-luvulla. Ensimmäinen kansainvälisille markkinoille julkaistu peli oli Stavros Fasoulasin "Sanxion" (1986). 1980-luvun innostuksen jälkeen pelejä julkaistiin 1990-luvun puolivälin piikkiä lukuun ottamatta harvakseltaan. Julkaisumäärät kasvoivat huomattavasti 2000-luvun alun mobiilipelihuuman myötä. Seuraava nousukausi alkoi Applen tuotua markkinoille iPhonen.
Suomalaisten videopelien katalogisointia tehneiden Markku Reunasen, Mikko Heinosen ja Manu Pärssisen mukaan luettelosta ei voi tehdä ”täydellisen kattavaa”. Erityinen syy tähän on 2000-luvun alun mobiilipelit, joita yritykset tekivät parhaimmillaan 20 vuodessa. Yritykset eivät ole itse tallettaneet pelihistoriaansa, eikä digitaalisesti jaelluista peleistä ole jäänyt fyysisiä kopioita ostajille. Myös ulkomaille alihankintana tehdyt pelit ovat hankalasti löydettävissä, sillä alkuperäisiä tekijöitä ei välttämättä mainita. Merkittävä aukko on myös Android- ja iOS-laitteille tehdyissä kosketusnäyttöpeleissä.
Ellei toisin mainita, pelien tiedot ovat peräisin "Sinivalkoisesta pelikirjasta". Shareware- ja freeware-pelit on listattu erilliseen luetteloon, ellei niitä ole julkaistu myöhemmin uudestaan kaupallisesti.
Inhaca
Inhaca on Mosambikille kuuluva pieni saari Intian valtamerellä. Se sijaitsee ainoastaan noin 40 kilometrin päässä Mosambikin rannikosta.
Inhacassa on noin 6 000 asukasta. Tärkein elinkeino on kalastus. Saarella on myös jonkin verran turismia.
Inchakaa ympäröivät koralliriutat kuuluvat maailman eteläisimpiin. Osa saaresta ja sitä ympäröivistä vesistä on rauhoitettu koralliriuttojen suojelemiseksi.
Maikop
Maikop (adygeiksi "Myequape", ) on Adygeian pääkaupunki maan keskiosassa, Kubanin sivujoki Belajajoen varrella Etelä-Venäjällä, Itä-Eurooppaan kuuluvan Pohjois-Kaukasian alueella.
Maikopin keskilämpötila on tammikuussa −1,6 °C ja heinäkuussa +22,2 °C. Keskimääräinen sademäärä on 700 mm.
Maikopista on tehty runsas kumpuhautalöytö, Maikopin löytö, joka ajoittuu kuparikaudelle (2 000–1 500 eaa.).
Maikopin alue oli osa Tšerkessian valtiota, kunnes Venäjä valloitti alueen. Venäläisen historiankirjoituksen mukaan Maikop perustettiin vuonna 1857, kun sinne pystytettiin venäläislinnoitus. Siitä tuli kihlakuntakaupunki 1870.
Venäjän sisällissodassa kaupungissa käytiin taisteluita. Neuvostohallitus perustettiin Maikopiin tammikuussa 1918 ja saman vuoden toukokuussa perustettiin Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta, joka sittemmin liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan. Tšerkessien (Adygeiden) autonominen alue, johon Maikopkin tuli kuulumaan, perustettiin 24. elokuuta 1922. Se nimettiin uudelleen 13. elokuuta 1928 Adygeiden autonomiseksi alueeksi. Maikopista tuli alueen pääkaupunki 1936. Toisessa maailmansodassa Saksa valloitti Maikopin 8. elokuuta 1942, mutta Neuvostoliitto valtasi alueen takaisin seuraavana vuonna.
Vuoden 2010 väestänlaskennan mukaan Maikopin kaupunkipiirin asukasluku (mukana maseutukyliä) oli 166 540 ja itse kaupungin 144 249. Maikopin kaupunkipiirin etelä- ja itäpuolella on laaja 58 439 asukkaan "Maikopin piiri", joka on aluehallinnollisesti kaupunkipiiristä erillinen alue.
Tupakka-, elintarvike-, puunjalostus- ja kemianteollisuutta. Laajan öljykentän keskus.
Maikopista on rautatieyhteys Tuapsen - Armavirin radalle ja Dahovskajaan. Kaupungissa on myös lentokenttä.
Maikopissa toimii Adygeian valtionyliopisto, kasvatustieteellinen instituutti ja useita muita korkeakouluja sekä historian ja paikallisen kulttuurin museo.
Länsi-Siperian alanko
Länsi-Siperian alanko () on laaja alankoalue Aasian luoteiskulmassa Länsi-Siperiassa Venäjällä ja Kazakstanissa.
Länsi-Siperian alangon pinta-ala on noin kolme miljoonaa neliökilometriä. Se ulottuu pohjoisessa Jäämerelle ja etelässä Kazakstanin pohjoisosaan. Lännessä se rajoittuu Uralvuoristoon ja idässä Keski-Siperian ylänköön. Alangon mitta pohjoisesta etelään on noin 2 500 kilometriä ja idästä länteen noin 1 000–2 000 kilometriä.
Suurin osa alangosta kuuluu Obin vesistöön. Itäosa kuuluu Jenisein vesistöön ja lisäksi näiden kahden suuren joen välissä on joukko pienempiä jokia. Suurinta osaa alueesta peittää pohjoinen havumetsä, taiga. Lisäksi pohjoisessa on tundraa ja etelässä aroa.
Länsi-Siperian alanko on maailman suurimpia yhtenäisiä alankoalueita, sillä siellä ei ole oikeastaan lainkaan korkeampia maastonmuodostelmia. Alueella ovat maailman laajimmat suot, ja soinen metsämaa on sen tunnusomaisin maastonmuoto. Osa suomaasta muodostaa valtavia turvesoita.
Alueella on suuria öljy- ja maakaasuesiintymiä.
Strömsinlahti
Strömsinlahti on merenlahti Itä-Helsingissä. Lahden ympärillä sijaitsevat Tammisalon, Roihuvuoren ja Marjaniemen kaupunginosat. Lahteen laskee Mustapuro. Lahden rannalla on myös Punapaadeksi nimetty silokallio. Strömsinlahti on yhdistetty Tammisalon kanavalla Porolahteen. Lahden pojukassa on Strömsin kartanon päärakennus. Strömsinlahdella toimii useita purjehdusseuroja sekä suosittu Marjaniemen uimaranta, jota ollaan lähivuosina laajentamassa Roihuvuoren puolelle Punapaatta.
Liechtensteinin maapäivävaalit 2005
Liechtensteinin maapäivävaalit 2005 järjestettiin 13. maaliskuuta 2005. Maapäiville valittiin 25 edustajaa. Molemmat pääpuolueet, Isänmaallinen liitto (VU) ja Edistyksellinen kansanpuolue (FBP) menettivät yhden paikan ja pienpuolue Vapaa lista (FL) peräti kolminkertaisti edustajamääränsä saaden kaksi lisäpaikkaa. Tästä huolimatta pääministerinä jatkoi FBP:n Otmar Hasler. Äänestysprosentti oli liechtensteinilaiseen tapaan melko korkea, 86,5 %. Ääniä annettiin yhteensä 15 070, joista kirjeellisesti annettiin 49 % eli 7 379. Hylättyjä ääniä oli 315. Yhteensä äänioikeutettuja oli 17 428. Äänikuninkaaksi nousi Alois Beck (FBP) 4 424 äänellä.
Helena Paparizou
Eleni "Elena" Paparizou (myös Helena Paparizou, kreikaksi Έλενα Παπαρίζου, s. 31. tammikuuta 1982, Göteborg, Ruotsi) on ruotsinkreikkalainen laulaja. Hän syntyi Ruotsin Göteborgissa kreikkalaisille maahanmuuttajavanhemmille. Paparizou voitti vuoden 2005 Eurovision laulukilpailun Kiovassa Ukrainassa laulullaan "My Number One" edustaen Kreikkaa. Paparizou osallistui myös vuoden 2014 Melodifestivaleniin kappaleella "Survivor", ja oli kilpailun finaalissa neljäs.
Paparizou osallistui yhdessä Nikos Panagiotidiksen kanssa Antique-duona Euroviisuihin myös vuonna 2001, jolloin he sijoittuivat kolmanneksi kappaleellaan "(I Would) Die for You" edustaen Kreikkaa. Antique saavutti ensimmäisen kerran listamenestystä Ruotsissa laulullaan "Opa-Opa" elokuussa 1999 sekä myöhemmin "Follow Me" -hitillään. Antique on toistaiseksi tauolla.
Albumit:Singlet:
Tammisalon kanava
Tammisalon kanava Helsingin Roihuvuoressa yhdistää Strömsinlahden Porolahteen. Kanavaa kutsutaan joskus myös "Porolahden kanavaksi". Tammisalon kanava on myös Herttoniemen ja Tammisalon kaupunginosien raja.
Kanavan reunustaa pitkin kulkee suosittu ulkoilureitti Marjaniemestä Herttoniemenrantaan. Kanava on öisin valaistu.
Paikalla on ollut aikaisemmin luonnon salmi, joka maankohoamisen ja kaislikoistumisen takia mataloitui ja umpeni. Salmi tunnetiin vanhoissa kartoissa ja asiakirjoissa nimillä "Hertonäs ström" (Hertoniemen virta), "Hertonäs sund" (Herttoniemen salmi) ja "Ströms sund" (Virran salmi). Nimistä on päätelty että salmessa olisi ollut virta.
Isonvihan aikana 4. kesäkuuta 1713 Venäjän laivasto hyökkäsi Pietari Suuren käskystä soutaen kymmenellä laivaveneellä salmen kautta Pohjoisrantaan ja poltti siellä olleet viisi suurta rahtilaivaa, joissa venäläiset arvelivat olevan Ruotsin maavoimien muonavarastot. Ruotsin venäläisiin nähden ylivoimainen laivasto oli sijoittanut kahdeksan kaksikantista linjalaivaa ja yhden fregatin ja yhden snjavan eli yhteensä kymmenen suurta sotalaivaansa vartioon muihin Helsinkiin johtavien sisääntuloväylien suille. Laivasto joka uskoi salmen olevan purjehduskelvoton mataluutensa takia oli jättänyt sen vartioimatta. Operaatiossa venäläiset menettivät yhden krenatöörin ja saivat vangiksi 22 hollantilaista merimiestä rahtilaivoilta. Hyökkäyksen jälkiselvityksessä ruotsalaiset raportoivat venäläisten vetäneen veneet maakanaksen yli ilmesesti salatakseen hutilointinsa. Hyökkäyksen aikana merivesi on voinut olla tavallista korkeammalla.
Helsingin linnoittamissuunnitelmissa vuosilta 1739-1747 todettiin, että venäläiset olivat mataloittaneet kivillä isonvihan miehityksen aikana useita Helsinkiin johtavia laivaväyliä, niiden joukossa myös Herttoniemenvirran. Vuonna 1745 ruotsalaiset upseerit Kyhlenbeck ja Nordenberg laativat selvityksen Herttoniemenvirran merkityksestä Helsingin puolustukselle. Selvityksessä todettiin virran olevan matalanveden aikana niin matala ettei pieninkään vene pääse läpi, mutta korkean veden aikana isommilakin veneillä kuljettavissa. Salmen madaltamista puolustussyistä ei suositeltu, koska laivat voidaan saada helpommin yli maitse kuin vetämällä salmessa olevien kivikkojen läpi. Upseerit ehdottivat joko linnoituksen rakentamista nykyisen Tammisaloon tai valvoa salmea vartiolla ja salmen sisäpuolelle asetetuilla proomuilla. Upseerit itse kannattivat vartiota. Tietoa ei ole että salmea olisi koskaan linnoitettu.
Kanava kaivoi alun perin 1762 Herttoniemen kartanonherra Bengt von Spånge. Spången ajatuksena oli lyhentää porvoolaisten kalastajien matkaa Helsingin Kauppatorille ja samalla kerätä kalastajilta maksua kanavan käytöstä.
1700-luvun loppuun mennessä kanava ja Porolahti olivat kuitenkin maankohoamisen ja virtausten takia jälleen madaltuneet purjehduskelvottomiksi, ja kanavan uskottiin heikentävän Porolahden kalatilannetta, jolloin kartanon uusi omistaja vara-amiraali Carl Olof Cronstedt täytätti kanavan vuonna 1794. Vuonna 2001 kanava kaivettiin uudelleen auki ja järjestettiin kanavan avajaiset.
Phil Davis
Phil Davis (4. maaliskuuta 1906 - 16. joulukuuta 1964) oli amerikkalainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Hän syntyi St. Louisissa, Missourissa. Ollessaan mainospiirtäjänä hän teki samalla eri lehtiin kuvituksia ja kansia. Vuonna 1933 hän tapasi St. Louisissa Lee Falkin. Lee Falk loi King Features Syndicatelle sarjakuvan Taika-Jim (engl. Mandrake the Magician) yhdessä Phil Davisin kanssa.
Phil Davis piirsi Taika-Jimiä ilmeikkään naivistiseen tyyliin, jossa oli vaikutteita aikakauden art decosta. Varsinkin sunnuntaisivut olivat erityisen vaikuttavia, kun Davis kuvitti Falkin kirjoittamia fantasiaseikkailuja. Toisen maailmansodan aikana hänen vaimonsa Martha avusti päivittäisen sarjakuvan teossa. Sodan jälkeen sarjan taiteellinen taso ei kuitenkaan enää noussut aikaisemmalle tasolle.
Davis piirsi Taika-Jimiä kuolemaansa saakka, jonka jälkeen sarjan piirtämistä jatkoi Fred Fredericks.
Mafia (saari)
Mafia on Intian valtamerellä 130 kilometriä Dar es Salaamista kaakkoon sijaitseva pieni saari, joka kuuluu Tansanialle. Saaren asukkaat ovat pääasiassa kalastajia. Saaren pinta-ala on 440 neliökilometriä ja asukasluku yli 40 000.
Mafian saarella puhuttuihin kieliin kuuluu muun muassa swahili. Siellä puhutaan pääasiassa sen kingome-nimistä murretta.
Saaren asukkaat ovat pääosin sunnimuslimeja. Saaren tärkein kaupunki on Kilindoni.
Huurre
Huurre on pakkasella nestemäisestä vedestä pintoihin, etenkin pystypintoihin, syntynyt jääkidekerros. Sitä voi syntyä ilmassa leijuvasta vesihöyrystä tai vesipisaroista, kun ilman lämpötila laskee kastepisteen alapuolelle ja vesi joutuu kosketuksiin kylmän kiinteän aineen kanssa. Huurretta esiintyy yleisimmin avoveden lähellä, syksyisin ja öisin.
Huurre on jääkidekerros, joka syntyy nestemäisestä vedestä pakkasella pintoihin, etenkin pystypintoihin.
Huurretta voi syntyä kahdella tavalla. Ensimmäisessä tavassa ilmassa leijuva vesihöyry tiivistyy vedeksi, kun se esimerkiksi joutuu kosketuksiin kylmän pinnan kanssa. Riittävän matalassa lämpötilassa vesi jäätyy ja muodostaa pinnalle yhtenäisen poimuisen kalvon. Tällä tavoin syntyy huurretta esimerkiksi auton ikkunaan.
Toisessa syntytavassa vesi on tiivistynyt ilmassa leijuviksi vesipisaroiksi. Riittävän kovalla pakkasella sumupisarat alijäähtyvät voimakkaasti ja jäätyvät hetkessä huurteeksi osuessaan johonkin kiinteään aineeseen. Näin syntyvä jääkerros on usein väriltään likaisenharmaata, mikä johtuu vedessä olevasta noesta tai muista hiukkasista. Tällä tavoin huurretta voi syntyä esimerkiksi puiden oksille koskien lähellä.
Huurteen syntyyn vaikuttavat etenkin lämpötilaolot, ilman vesihöyry- tai vesipitoisuus sekä kylmävarastovaikutus. Usein huurretta esiintyy pienenpienten olosuhde-erojen johdosta yhdessä paikassa mutta ei viereisessä tai samankaltaiselta vaikuttavassa paikassa.
Huurretta voi syntyä vain, kun ilman lämpötila on niin sanotun kastepisteen alapuolella ja ilmassa oleva vesihöyry jäähtyy sille tasolle. Seuraavaksi lämpötilan on laskettava niin matalaksi, että vesi jäätyy. Koska maanpinnan lämpötila ja vain hieman maanpinnan yläpuolella olevan ilman lämpötila voivat poiketa huomattavasti toisistaan, ensimmäisenä huurteeseen peittyy syksyllä ruohikon tai heinikon ylin kerros, jossa on kylmempää kuin maanrajassa.
Huurteen syntymiseksi ilmassa on oltava runsaasti vesihöyryä. Sellaiset olosuhteet ovat usein avoveden lähellä, etenkin virtaavan veden läheisyydessä. Joen uomaa voi myös edetä alavirtaan hidas, kylmä ilmavirtaus, joka lisää huurtumista.
Kylmävarastovaikutus viittaa lämmön siirtymiseen huurtumisessa ja lämmön varastoitumiseen esimerkiksi suurissa kivissä. Se voi aiheuttaa esimerkiksi sen, että huurretta on joillain perusmuureilla ja talonseinillä, mutta toisilla ei.
Huurretta on useimmiten syksyllä ja yöllä, sillä huurteen synnyn edellytyksiä on, että lämpötila laskee ja ilmankosteus on korkea. Huurretta muodostuu kirkkaina öinä herkemmin vaakasuorille kuin pystysuorille pinnoille.
Kasvillisuus vaikuttaa lämpötilamuutoksia vaimentavasti, ja sään täytyykin olla erittäin kylmä, jotta huurretta muodostuisi tiheän metsän sisällä. Myös irtolohkareiden, autojen ja muiden vastaavien katveiden alapuolella huurretta on vain harvoin. Huurretta voi syntyä myös suojasäällä, jos maanpinnan lämpötila on pakkasen puolella.
Pohjois- ja Itä-Suomen tunturi- ja vaaramaastossa huurretta syntyy huomattavia määriä, kun matalalla viistävät pilvet koskettavat vaaranlakia. Puiden oksille kertyvästä huurteesta syntyy tykkyä, kun jääkiteet kasvavat kiinni toisiinsa.
Kuura
Kuura on pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa. Kirkkaina öinä maan lämpötilan laskiessa nopeasti kuuraa voi syntyä maanpinnalle, kasveihin ja rakennuksiin. Kuuraa ilmestyy esimerkiksi nurmikolle ja autojen tuulilaseihin. Kesäpäivänä kuuraa voi muodostua pakastimesta esiin otetun rasian pintaan.
Kuura sotketaan usein huurteen kanssa, ja yleiskielessä molempia kutsutaan huurteeksi. Meteorologisesti ero on siinä, että kuura syntyy härmistymällä suoraan vesihöyrystä kiinteään muotoon tilanteessa, jolloin kastepiste on pakkasen puolella ja pinnan lämpötila on alempi kuin kastepiste mutta ilman lämpötila korkeampi kuin kastepiste.
Huurre taas syntyy siten, että pieniä alijäähtyneen nesteen pisaroita tiivistyy ja niistä syntyy jäätävää sumua tai utua. Tämä sumu tai utu tarttuu sitten hanakasti kaikkiin tarpeeksi kylmiin pintoihin.
Kuura muodostaa fraktaaleista muodostuvia monimutkaisia kuvioita, joiden selittämiseen ei ole mitään matemaattista kaavaa. Huurre taas synnyttää pienenpieniä valkoisia möykkyjä, joista puuttuu fraktaalien ominaisuudet.
Heittoistuin
Heittoistuin on lentokoneissa ja joissakin helikoptereissa käytössä oleva pelastautumisväline. Sitä käytetään, jos ilma-aluksesta tulee jostain syystä lentokyvytön.
Heittoistuin on lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan rakettimoottoreilla ulos koneesta. Ennen heittoistuimen laukeamista koneen kuomu irtoaa paineilman tai räjähdyspanosten vaikutuksesta tai pirstoutuu räjähdysaineen ansiosta istuimen tieltä. Maahan, tai joskus veteen, lentäjä laskeutuu laskuvarjon avulla. Laskuvarjon aktivoituessa painava istuin irtautuu ja putoaa alas vapaasti.
Heittoistuimia on useimmiten sotilaslentokoneissa. Istuimen lähtönopeus on suuri ja lentäjän vahingoittumisen mahdollisuus on olemassa. Siksi heittoistuimen aktivoituessa istuinvyöt kiristyvät, jotta lentäjä olisi mahdollisimman edullisessa asennossa ja tiukasti istuimessa kiinni. Istuimen poistuttua koneesta sen nopeutta ja kieppumista jarrutetaan ja vakautetaan vakautusvarjolla ennen pelastuslaskuvarjon aukeamista. Siksi tapahtumasta saattaa näkyä maasta käsin hetken aikaa, koneen hylyn lisäksi, kolme osaa: laskuvarjon varassa laskeutuva lentäjä, irtautunut vakautusvarjo ja vapaasti putoava istuin. Suomen Ilmavoimien mukaan heittoistuinhypyn jälkeen lentäjä useimmiten pystyy palaamaan palvelukseen. Istuimen liikkeelle lähtö ja mahdollinen koneen virheliike yhdistettynä suureen ilmavirran nopeuteen aiheuttavat niin suuria G-voimia, että lentäjä saattaa menettää tajuntansa. Muutkin loukkaantumiset ovat mahdollisia.
Heittoistuimen keksivät saksalaiset toisen maailmansodan aikana. Sen kehitti Heinkel ja ensimmäinen lentokone, johon se asennettiin oli Heinkel He 280. Sarjamallina se asennettiin Messerschmitt Me 262 -suihkuhävittäjään.
Joissakin potkurikoneissa, joiden nopeus oli huomattavan suuri – kuten Dornier Do 335 ja Hawker Sea Fury – oli myös heittoistuin.
Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista
Pemba (kaupunki)
Pemba on satamakaupunki Mosambikin pohjoisosissa. Se on Cabo Delgadon provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukkaat ovat pääosin makondeja ja macuoita. Kun Mosambik oli Portugalin hallussa, Pemban nimi oli "Porto Amelia".
Vuonna 2007 kaupungissa oli noin 141000 asukasta.
Macuat
Macuat (makuat, makhuwat) ovat pohjoisen Mosambikin suurin etninen ryhmä. He elävät pääosin Sambesi -joen pohjoispuolella ja puhuvat nigeriläiskongolaisten kielten ryhmään kuuluvaa macuan kieltä.
Macuoita asuu Mosambikin lisäksi Tansaniassa. Heitä on yhteensä noin kuusi miljoonaa.
Utu
Utu on kosteaa sameutta ilmassa, kun näkyvyys on yli 1 km mutta alle 10 km.
Se muodostuu pienenpienistä pisaroista tai jääkiteistä, samanlaisista kuin sumu tai pilvet. Pisaroiden halkaisija on 0,01 mm tai vähemmän. Sen voi sekoittaa autereeseen joka on kuivaa sameutta. Kaukaa katsottuna utu on sinertävämpää kuin ruskehtava auer. Udussa ilman suhteellinen kosteus on suurempi kuin autereessa. Käytännössä raja on epämääräinen, sillä autereen pienet partikkelit toimivat oivallisina tiivistymisytiminä udulle, joka muodostuu kun kosteus lisääntyy.
Ume on aiemmin säätilastoissa käytössä ollut nimitys, jolla tarkoitettiin utua, jossa näkyvyys on 1–2 km.
Pemba (saari)
Pemba on saari Intian valtameressä. Se kuuluu Tansanialle ja muodostaa yhdessä Sansibarin pääsaaren kanssa Sansibarin saaret. Pemba sijaitsee noin 50 kilometriä pääsaaresta pohjoiseen. Pemba on pääsaarta mäkisempi ja sillä on hedelmällisempi maaperä.
Saaren pinta-ala on 984 neliökilometriä. Se jakaantuu hallinnollisesti kahteen alueeseen, Etelä- ja Pohjois-Pembaan, ja näistä kumpikin kahteen piirikuntaan.
Pemban suurimmat kaupungit ovat Chake Chake ja Wete.
Auer
Auer, autere, päivänsavu eli aurinkousva on ilmassa leijuvaa kuivaa sameutta, joka huonontaa näkyvyyttä ja saa kaukaiset esineet näyttämään auringon suunnassa ruskeankellertäviltä, muualla sinisenharmailta. Autereinen ilma on Suomessa yleisintä kaakonpuoleisen ilmavirtauksen vallitessa. Tuuli tuo sitä Suomeen yleisimmin Balkanilta ja eteläiseltä Venäjältä. Autereen aiheuttavat pienet partikkelit joutuvat ilmaan mm. maanmuokkauksen, tulivuorenpurkausten tai saastepäästöjen myötä. Autereessa ilma on periaatteessa kuivempaa kuin ututilanteessa, mutta kosteuden lisääntyessä se alkaa tiivistyä auerpartikkelien pintaan, eikä yksikäsitteisesti voida sanoa, milloin auer muuttuu uduksi.
Soidin
Soidin tarkoittaa useilla eläimillä parittelua edeltävää käyttäytymistä, jonka seurauksena yksilöt tulevat sellaiseen fysiologiseen vireeseen, että parittelu on mahdollista. Soitimeen kuuluvat olennaisena osana vastavuoroiset vaistotoiminnot, lähinnä signaalit ja reaktiot.
Koiraan höyhenpuku on soidinaikana kauneimmillaan.
Esimerkiksi korea-asuiset metsokoiraat kerääntyvät keväällä yhteisille soidinpaikoille näyttävään yhteissoitimeen, joka alkaa varhain aamulla. Lajille ominainen soidinkäyttäytyminen on usein isolaatiotekijä joka estää pariutumisen eri lajien kesken.
Lintujen lisäksi soidinmenoja on myös muilla selkärankaisilla kuten kaloilla sekä monilla selkärangattomilla kuten heinäsirkoilla.
Synoptinen sääsähke
Synoptinen sääsähke eli Synop(-sähke) on määrämuotoinen numerosarja, jota käytetään säätilasta tehdyn havainnon välittämiseen. Sähkeen alku on koko maailmassa samaa muotoa, mutta loppuun voidaan lisätä alueellisia ja kansallisia jaksoja.
Monien havaintosuureiden ilmoittamiseen käytetään kansainvälisesti sovittuja koodinumeroita.
Suomessa käytettävässä sähkeessä on seuraavanlaisia osia:
codice_1, jossacodice_5, jossacodice_8, jossacodice_13, jossacodice_17, jossacodice_21, jossacodice_25, jossacodice_28, jossacodice_32, jossa
(Tämä ryhmä on sähkeessä vain silloin kun sademäärä on mitattu)
codice_36, jossacodice_40, jossacodice_46, joka on sähkeen jakson tunnus
codice_17, jossacodice_21, jossacodice_55, jossacodice_60, jossacodice_64, joka on sähkeen jakson tunnus
codice_65, jossacodice_69, jossacodice_74, jossa
(Tämä ryhmä lähetetään vain, jos pilvenkorkeus on mitattu jollakin mittalaitteella)
codice_77, jossa
(Tämä ryhmä lähetetään vain rannikkosääasemilta)
Kokonainen sääsähke saattaisi näyttää vaikkapa tältä:
01091 02976 42480 50603 10122 20042 40109 53025 70311 85800 555 60083 753xx 03003
tai vaikka
04061 02942 11550 72605 10039 20032 40059 52005 60022 76062 87500 333 70103 20000 31100 555 61036 79725
Kaste (sääilmiö)
Kaste tarkoittaa vesipisaroita, jotka muodostuvat kiinteille pinnoille ilman suhteellisen kosteuden kasvaessa tarpeeksi tai pinnan lämpötilan laskiessa ilman kastepisteeseen. Ilmiö perustuu siihen, että kylmä ilma sitoo vähemmän vesihöyryä kuin lämmin. Pinnan säteiltyä lämpöään pois pinnalla oleva vesihöyry tiivistyy nopeammin kuin haihtuu, jolloin ilmankosteus nousee niin suureksi, että syntyy pisaroita.
Kastetta syntyy selkeinä kesäöinä. Syksyllä, jos pinnan lämpötila ehtii laskea pakkasen puolelle, samanlaisessa säätilanteessa syntyykin kuuraa. Kasteen muodostumiselle kriittistä on pinnan lämpötila. Siksi kastetta syntyy loppukesästä helpommin pinnoille, joihin ei johdu maan sisältä lämpöä, esimerkiksi kaiteisiin, autojen katoille ja silloille.
Kiikkujat
Kiikkujat on Taisto Martiskaisen veistos Porolahden peruskoulun edustalla Helsingin Roihuvuoressa. Se tunnetaan myös nimellä "Välitunti". Patsas toteutettiin kilpailun pohjalta, mutta voittaneen työn alastomuus herätti vastustusta ja siihen haluttiin muutoksia. Vasta Wäinö Aaltosen puuttuminen arvovallallaan asiaan turvasi taiteilijan näkemyksen toteutumisen. Patsas on valmistettu pronssista ja se valmistui 1964. Wäinö Aaltonen piti "Kiikkujat"-patsasta parhaana Helsingissä olevana patsaana. Voittaessaan veistoskilpailun Martiskainen oli 18-vuotias kuvanveiston opiskelija.
Mikael Agricolan kirkko
Mikael Agricolan kirkko on Helsingin Punavuoressa sijaitseva kirkko. Se rakennettiin vuosina 1933–1935. Rakennus on tyyliltään lähinnä funktionalismia. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck (1870–1956). Sonckia avusti arkkitehti Arvo Muroma. Kirkko vihittiin 14. huhtikuuta 1935.
Kirkko on muurattu punatiilestä. Torni on sisäänkäyntipäässä Tehtaankadun puolella. Kirkon yhteydessä on kolmikerroksinen siipirakennus tontilla olevan pienen sisäpihan ympärillä.
Mikael Agricolan kirkon torni, jonka seinät kaartuvat alaosastaan hiukan ulospäin, kohoaa 97 metrin korkeuteen, 103 metriin merenpinnasta. Tornin 30-metrisen piikin voi tarpeen vaatiessa laskea alas, sillä se mahtuu tornin sisälle. Näin tehtiin talvi- ja jatkosodassa, ettei kirkko olisi toiminut selvänä maamerkkinä vihollispommittajille.
Kirkkosali on kolmilaivainen, sivulaivat ovat hyvin kapeat. Kirkon kuoriosa on muuta kirkkosalia ylempänä, kuorin ja kirkkosali välissä on kaari. Muun muassa kaaren ja sivulaivojen pylväiden koristelu on klassistista.
Kirkon nykyiset urut ovat 40-äänikertaiset, ne on rakentanut Veikko Virtasen urkurakentamo. Urut on hankittu vuonna 1968 tehdyn korjauksen yhteydessä. Kirkko on peruskorjattu myös vuosina 2003–2004.
Alttariveistoksen on tehnyt Bruno Tuukkanen, samoin kuin sivulaivojen holvikaarimaalaukset. Arvo Muroma on suunnitellut kirkon messinkiset kolmikerroksiset kattokruunut. Kirkossa on muun muassa Dora Jungin, Greta Skogster-Lehtisen ja Päikki Prihan suunnittelemia kirkkotekstiilejä. Gunilla Jung on suunnitellut ehtoollisvälinesarjan. Kirkossa on myös votiivilaiva.
Kirkko tunnetaan Tuomasmessun kotipaikkana. Kirkon entisen seurakuntasalin tiloissa on lounaskahvila "Cafe Agricola". Myös Suomen Anglikaaninen kirkko toimii Mikael Agricolan kirkon tiloissa.
Kirkon rakentamiseksi järjestettiin suunnittelukilpailu vuonna 1930 ja siihen tuli 56 ehdotusta. Palkintolautakunta oli harmistunut, koska ehdotuksissa oli suosittu funktionalismia eikä se ollut lautakunnan mieleen. Asemakaavakysymyksestä saatiin veruke järjestää uusi kilpailu vuonna 1932. Täällä kertaa palkintolautakunta esitti vaatimuksena, että kilpailuun osallistuvien tuli noudattaa "perinteisiä kirkkomuotoja" suunnittelussaan. Lautakuntaan otettiin vielä varmuuden vuoksi jäseneksi Bertel Jung, joka suhtautui krittisesti funktionalismiin. Ennakkovalmisteluista huolimatta kilpailun voitti Lars Sonckin pelkistetyn funktionalistinen työ, joka myös toteutettiin. Sonck oli kuulunut ensimmäiseen palkintolautakuntaan.
Synoptiikka
Synoptiikka analysoi vallitsevaa säätilaa laajalla alueella, tavoitteena määrittää säätilan tuleva kehitys. Nimensä se saa synoptisista eli samanaikaisista synop-säähavainnoista, joiden välimatka ajassa (3 tai 6 tuntia) ja matkassa (50-100 km, harvoin asutuilla alueilla isompi) määrittää "synoptisen kokoluokan" sääilmiöt. Niihin kuuluvat matalapaineet rintamineen ja korkeapaineen selänteet, mutta eivät merituuli-ilmiö, paikalliset sumut tai yksittäiset kuuropilvet, eivätkä toisaalta kokonaisia mantereita ja vuodenaikoja käsittävät ilmiöt kuten monsuuni.
Synoptista kokoluokkaa pienemmät ilmiöt kuuluvat mesometeorologian tai mikrometeorologian pariin.
Paine-erovoima
Paine-erovoima on voima joka syntyy kahden erilaisen hydrostaattisen paineen välille. Ilmapallon sisällä on suurempi paine kuin ulkona; jos palloon tulee reikä, paine-erovoima painaa ilmaa ulos. Korkealla lentävässä lentokoneessa on suurempi paine kuin ulkona. Jos oven avaa, ilma syöksyy matkustamosta ulos. Vastaavasti paine-erovoima pyrkii tunkemaan ilmaa tai mitä tahansa herkkäliikkeistä kaasua tai nestettä tyhjiöön tai muuhun astiaan jossa on ympäristöä alhaisempi paine - tätä kutsutaan yleiskielessä "alipaineen imuksi".
Meteorologiassa paine-erovoima on keskeinen käsite matalapaineen ja tuulen välisen yhteyden selittämisessä.
Tuuliväänne
Tuuliväänne () on ilmiö, jossa tuulen suunta tai nopeus taikka kumpikin muuttuu kahden pisteen välillä. Ilmailussa ja meteorologiassa ilmiöstä käytetään yleisesti sen englanninkielistä nimitystä "shear".
Jos havaintopisteet ovat eri korkeuksilla, puhutaan vertikaalisesta väänteestä; jos ne ovat samalla korkeudella, on kyseessä horisontaaliväänne. Ilmailussa tuuliväänne on erityisen vaarallinen lentoonlähdön ja laskeutumisen aikana; vaarallisuutta lisää ilmiöön usein liittyvä turbulenssi. Tuuliväänteeseen liittyy myös muun muassa aaltomaisia pilviä ("undulatus").
Säätilanteita, joissa tuuliväännettä havaitaan ovat
0–6 kilometrissä yli 10 m/s shear voi tuottaa iltapäiväukkosta, jos ilmakehän epävakaisuusluvut ovat korkeita. Jos shear on 0–4 kilometrissä yli 17 m/s, syntyy useimmiten supersoluja.
Kostea lämpömittari
Kostea lämpömittari muodostaa yhdessä tavallisen, "kuivan" lämpömittarin kanssa psykrometriksi kutsutun kosteusmittarin. Kostea lämpömittari koostuu tavanomaisesta lämpömittarista sekä mittarin nestesäiliön ympärille sidotusta kankaasta, sukasta.
Havaintoa tehtäessä on mittarin sukan oltava kasteltu puhtaalla vedellä. Veden haihtuminen sukasta laskee mittarin lukemaa, sillä veden höyrystymiseen vaadittava energia on peräisin itse mittarin lämpöenergiasta.
Tarvittavan energian määrä on suoraan verrannollinen veden höyrystymisen nopeuteen, joka puolestaan riippuu ilman kosteudesta. Siten ilman suhteellinen kosteus tai vesihöyryn osapaine voidaan laskennallisesti määrittää, kun tiedetään ilman lämpötila ja kostean lämpömittarin näyttämä lukema.
Kostean lämpömittarin lukemaa voidaan käyttää myös suoraan esimerkiksi ihmisen kokeman lämpöstressin mittana, sillä siihen vaikuttaa sekä ilman kosteus että lämpötila.