Nummi-Pusula
Nummi-Pusula oli vuosina 1981–2012 olemassa ollut Suomen kunta Uudenmaan maakunnassa. Kunta muodostui vuonna 1981 Nummen ja Pusulan kuntien yhdistyessä. Kunta lakkasi olemasta 1. tammikuuta 2013 Nummi-Pusulan ja Karjalohjan kuntien liittyessä Lohjaan. Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui ennen kuntaliitosta ihmistä., ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km².
Nummi-Pusulan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Karkkila, Lohja, Salo, Somero, Tammela ja Vihti.
Nummi-Pusula on mäkistä maastoa, pääosin viljelymaisemaa. Moreeni- ja kalliopohjaisten metsäalueiden välissä on viljavia savimaita ja yli 80 järveä. Suomen maisemamaakunnista Nummi-Pusulan eteläosat Nummella ja Pusulassa luetaan Kiskon–Vihdin järviseutuun ja pohjoisosat Pusulassa Tammelan ylänköseutuun. Kunnan eteläosaa hallitsevat suurine harjumuodostumineen toinen salpausselkä ja lännessä Leppäkorvessa kunnan alueelle ulottuva kolmas salpausselkä, joiden väliin jää moreeni- ja kallioselänteitä ja saven tai hiedan täyttämiä viljelylaaksoja. Pohjoisosa on karua, moreenipeitteistä ja runsasjärvistä vedenjakajaseutua, jonka korkein kohta Lövkullanmäki kohoaa 162 metrin korkeuteen.
Suomen vesistöaluejaossa pääosa kunnasta kuuluu Karjaanjoen vesistöalueeseen ja tämän sisällä edelleen Lohjanjärveen laskevan Nummenjoen ja sen sivujoen Pusulanjoen valuma-alueisiin. Suurimpia järviä Nummella ovat Nummenjokeen laskeva Nummen Pitkäjärvi, jonka rannalla on Nummen kirkonkylä, sekä Lohjanjärveen laskeva Valkerpyynjärvi. Pusulan eteläosissa suurin järvi on Pusulanjokeen laskeva Pusulanjärvi eli Jäämäjärvi, jonka rannalla on Pusulan kirkonkylä. Pusulan metsäisessä pohjoisosassa järviä on runsaasti. Nummenjoen latvajärviä näistä ovat muiden muassa Arimaa, Särkijärvi, Kivijärvi ja Patamo. Pusulanjoen vesireittiin kuuluvista kunnan pohjoisosan järvistä suurimpia ovat Heinjärvi, Salovesi, Saarijärvi, Antiainen, Saukonpää, Jäljänjärvi, Kolmperse, Vahermajärvi, Tarkeelanjärvi, Tämäkohtu, Rausjärvi, Karisjärvi, Heinästenjärvi ja Löytty. Karjaanjoen vesistön suurista järvistä kunnan aluetta koskettavat kaakossa Nummella sekä Lohjanjärvi että Hiidenvesi. Pohjoisella vedenjakajalla Pusulassa kunnan rajoille osuvat pieniltä osiltaan Kokemäenjoen vesistöön kuuluvan Loimijoen vesireitin latvajärvet Liesjärvi ja Salkolanjärvi.
Pusulan Keräkankare ja Kylmälähde kuuluvat valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan. Viisi lintujärveä muodostaa yhteisen Natura-kohteen Nummi-Pusulan lintuvedet. Muita Natura-kohteita ovat Haukkamäki, Myllymäki ja Lintukiimanvuori sekä Hyyppärän harjualue. Valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin kuluu Nummenjoen–Pusulanjoen viljelylaakso.
Muinaisjäännösrekisterissä on 117 löytöä Nummi-Pusulan alueelta. Niistä valtaosa on ajoitettu kivikaudelle. Tervakorvenmäen hautapaikka on varhaismetallikautinen. Pitkämäellä on mahdollisesti pronssikautisia ja Jättölässä rautakautisia jäänteitä.
Linnanmäki Kaukelan luoteispuolella on ollut muinaislinna.
Nummi oli Lohjan kappeliseurakunta, ja sillä oli oma hautausmaa 1600-luvulta asti. Vuonna 1822 rakennettiin nykyinen harmaakivinen Nummen kirkko. Pusulan kirkko valmistui 1838 ja Kärkölän kyläkirkko Pusulassa 1842. Myös Pusulan vanhin hautausmaa on 1600-luvulta.
Nummi erosi emäpitäjästään Lohjasta vuonna 1843 ja Pusula vuonna 1862. Kunnat yhdistyivät vuonna 1981 Nummi-Pusulaksi.
Nummi-Pusulasta on löydetty useita vanhoja terva- ja hiilimiiluja. Pusulanjärven ympäristöstä on louhittu kalkkia, ja siellä oli kalkkipolttimo 1600-luvulla. Böhlessä eli Pyölissä on toiminut rautakaivos 1800-luvulla. Jokisaaressa on ollut vielä vanhempi saha. Pusulan Arimaalla toimi vuosina 1864–1918 Ariman lasitehdas.
Valtakunnallisesti arvokkaita rakennettuja kulttuuriympäristöjä kunnassa ovat Nummen kirkonkylä ja Pusulan Kärkölässä sijaitseva Myllymäen torppa.
Kunnassa oli kylien lisäksi kolme taajamaa: Nummi, Pusula ja Saukkola.
Maakuntakaavan kyläverkon tarkistuksessa 2011 esitettiin että Ikkala ja Koisjärvi säilyvät edelleen maakuntakaavassa määriteltyinä kylinä, mutta Marttila, Leppäkorpi, Loukku, Järvenpää, Hyrsylä, Tavola ja Hyönöla menettävät kylästatuksensa maakuntakaavassa. Varsinaisia maarekisterikyliä kunnassa oli Nummen alueella 39 ja Pusulan alueella 21.
Haarla, Hakula, Heijala, Heimola, Huhti, Hyrsylä, Hyvelä, Immola, Jakova, Järvenpää, Jättölä, Korkianoja, Kovela, Leppäkorpi, Luttula, Maikkala, Maskila, Mettula, Miemola, Millola, Mommola, Mäntsälä, Nummi, Näkkilä, Oinola, Oittila, Pakkala, Pälölä, Raatti, Remala, Retlahti, Röhkölä, Salo, Saukkola, Sierla, Sitarla, Tavola, Varttila, Vivola.
Ahonpää, Hattula, Hauhula, Herrala, Hirvijoki, Hyrkkölä, Hyönölä, Ikkala, Karisjärvi, Kaukela, Koisjärvi, Kärkölä, Marttila, Mäkkylä, Pusula, Radus, Seppälä, Suomela, Uusikylä, Viiala, Vörlö.
Nummi-Pusula perusti yhdessä Karkkilan ja Vihdin kanssa perusterveydenhuollon ja sosiaalitoimen kuntayhtymän "Perusturvakuntayhtymä Karviainen".
Kunnassa oli viisi alakoulua (Hyrsylä, Ikkala, Koisjärvi, Oinola ja Pusula), sekä yksi yläkoulu ja lukio Oinolassa.
Entisen kaksoiskunnan alueella on ekopisteitä, jätepisteitä ja Pusulan jäteasema. Metalliromua ja ongelmajätettä keräävät kiertävät keräysautot.
Nummi-Pusula oli Uudenmaan maatalousvaltaisin kunta, vuonna 2005 kuntalaisista lähes kymmenesosa työskenteli maa- ja metsätaloudessa. Yrittäjiä oli kuntalaisista kolmasosa. Palvelut työllistivät 56 % ja jalostus noin 30 %. Kunnassa toimineitä yrityksiä olivat teollisuus- ja merihydrauliikkaan erikoistunut Nurmi Hydraulics Oy, painesäiliöitä ja pumppuja valmistanut PumppuLohja, rakennustarvikkeita valmistanut Aulis Lundell Oy ja muovitehdas Emek.
Nummi-Pusulan läpi kulkivat Helsingistä Turkuun johtava valtatie 1 ja Helsingistä Poriin johtava valtatie 2, joista ensin mainittu on osa Eurooppatietä E18. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa vain 60 km, ja sadan kilometrin säteellä on useita satamia. Nykyinen, moottoritieksi rakennettu valtatie 1 kulkee lähellä kunnan etelärajaa, missä kunnan alueelle osuvat Tervakorven ja Pitkämäen tunnelit. Lähellä kunnan pohjoisrajaa Pusulan Kärkölässä kulkee valtatie 2.
Seututeistä Lohjanharjun suunnasta Saukkolan taajamaan ja Nummen kirkonkylän eteläpuolitse Suomusjärven suuntaan johtaa seututie 110, joka ennen nykyisen moottoritien rakentamista oli osa valtatietä 1. Tästä haarautuu Pusulan Koisjärven ja Hyönölän kautta Somerolle johtava seututie 280, joka ennen nykyisen valtatien 2 rakentamista oli osa sen vanhaa linjausta Someron ja Loimaan kautta Huittisiin. Seututieltä 110 Nummen kirkonkylän kautta seututielle 280 johtaa seututie 125, Karkkilasta Pusulan Ikkalaan seututie 126 ja Ikkalasta Pusulan kirkonkylän kautta Hyönölään seututie 127. Kunnan kaakkoisreunalla seututiehen 110 yhtyy Pohjasta alkunsa saava, Karjalohjan ja Sammatin kautta kulkeva seututie 104.
Yhdysteitä ovat Nummella seututieltä 110 Nummen Saukkolassa valtatielle 25 Lohjalla johtava yhdystie 1090, seututieltä 110 Nummen Hyrsylässä yhdystielle 1090 Nummen Vivolassa johtava yhdystie 1091, Saukkolasta Nummen Tavolan kautta yhdystielle 1070 Sammatissa johtava yhdystie 1072, Saukkolasta Nummen Hyvelän kautta seututielle 125 Nummen Jättölässä johtava yhdystie 1253, seututieltä 110 Nummen Oinolassa seututielle 125 Nummen kirkonkylässä johtava yhdystie 1251 ja seututieltä 125 Nummen kirkolle johtava yhdystie 1252.
Pusulassa yhdysteitä ovat seututieltä 110 Nummen Hyrsylässä Pusulan Koisjärven ja Vihdin Vanjoen kautta Vihdin Jokikunnalle johtava yhdystie 1223, tältä Koisjärvellä seututielle 127 Pusulan Suomelassa johtava yhdystie 1271, Pusulan kirkonkylästä seututielle 280 Pusulan Kaukelassa johtava yhdystie 1270, Pusulan kirkonkylästä Pusulan Marttilan ja Pusulan Kärkölän kautta valtatielle 2 Pusulan Loukussa johtava yhdystie 1280, Vihdin kirkonkylästä Vihdin Jokikunnan kautta Pusulan Ikkalaan johtava yhdystie 1224, Pusulan Marttilasta Karisjärven kautta Pusulan Ikkalaan johtava yhdystie 1282 sekä Langista seututiellä 282 Someron rajalla Pusulan Hauhulan kautta Pusulan Marttilaan johtava yhdystie 1281.
Nummi-Pusulan väestö lisääntyi ja ikääntyi. Tilastokeskus ennusti väkiluvun kasvavan vuosina 2006–2020 lähes neljälläsadalla hengellä. Kasvun moottorina alueella on pääkaupunkiseudun läheisyys. Nummi-Pusula oli myös suosittu mökkikunta: kunnassa oli lähes yhtä paljon vapaa-ajan asuntoja kuin vakituisia asuntoja.
Nummi-Pusulassa väestön koulutustaso on alhaisempi kuin muualla Uudellamaalla: korkeakoulutettujen osuus on keskimääräistä pienempi, peruskouluun opintonsa lopettaneiden osuus suurempi kuin muualla.
Vuonna 2008 valitussa Nummi-Pusulan viimeisessä valtuustossa suurin puolue oli Keskusta, joka sai seitsemän valtuutettua. Elokuussa siitä erosi kaksi, joista yksi siirtyi kokoomukseen ja toinen perusti oman ryhmän. Kokoomuksesta puolestaan lähti keväällä omille teilleen kaksi edustajaa, joten sille jäi neljä paikkaa. Sosiaalidemokraateilla oli viisi paikkaa, samoin sitoutumattomien yhteislistalla. Vasemmistoliitolla oli kaksi edustajaa, mutta toinen siirtyi omaan ryhmään. Vihreät, kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset (sittemmin ryhmä Kriittiset kansalaiset) saivat kukin yhden valtuutetun. Valtuustossa oli yksitoista ryhmää
Vuonna 2009 kunnanhallitus päätti perustaa kuntaan mökkiläistoimikunnan hoitamaan yhteyksiä kesäasukkaiden ja kunnan palveluiden välillä.
Nummi-Pusula aloitti tammikuussa 2011 kuntaliitosneuvottelut Lohjan kanssa. Neuvotteluihin lähti mukaan myös Siuntio, mutta alustavasti mukana ollut Inkoo luopui hankkeesta.
Marraskuussa 2011 Nummi-Pusulan ja Siuntion valtuustot päättivät liittymisestä Lohjaan vuonna 2013. Kolme siuntiolaista teki päätöksestä valituksen Hallinto-oikeuteen, joka kuitenkin hylkäsi valitukset huhtikuussa 2012 ja myös toimenpanokielto kumottiin. Valitukset kaatuivat äänin 2–1, mutta valittajat vievät asian vielä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Kuntaliitosta päästiin jatkamaan, ja valtioneuvosto teki sittemmin kuntaliitospäätöksen, ja liitos toteutui vuoden 2013 alussa.
Vuoden 2013 alussa toteutuneessa liitoksessa Lohjaan liittyivät Nummi-Pusula ja Karjalohja.
Luettelo kotiseutukirjailijoista tuntee viisitoista kirjoittajaa, joilla oli yhteyksiä Nummi-Pusulaan. Helvi Hämäläinen oli Somerniemen lisäksi sidoksissa Pusulan Arimaan. Hannu Mäkelä oli aluksi kesäasukas, mutta muutti myöhemmin pysyvästi paikkakunnalle.
Nummi-Pusulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mannaryynilaatikko, perunamakkara, perunalimppu, marjasoppa ja Serafiina Puh -sokerikakku.
Pusulassa toimii Alhovuoren laskettelukeskus. Urheilukenttiä on neljä: Nummi, Pusula, Ikkala ja Saukkola.
Urheiluseura Nummen Kipinä on perustettu vuonna 1912. Se järjestää yleisurheilu-, maastojuoksu- ja hiihtotapahtumia. Pusulan Urheilijoiden tärkein laji on hiihto.
Saukkolan Pallossa pelataan jalkapalloa ja kaukalopalloa.
Menestynein nummilainen urheilija on ollut Amsterdamin kisojen olympiamitalisti, kestävyysjuoksija Martti Marttelin.
Suuri osa entisen Nummi-Pusulan matkailutarjonnasta keskittyy alueen maanviljelyksen historiaan: siellä on meijerimuseo, traktorimuseo ja museoitu mylly. Myös kyläkauppamuseo sekä Nummen ja Pusulan kotiseutumuseot kertovat omalta osaltaan elämästä maaseudulla. Museoiden lisäksi luonto ja maisemat ovat matkailun vahvuuksia ja tarjoavat puitteet sienestykseen, marjastukseen ja kalastukseen.