Shenzhen
Shenzhen () on kaupunki Guangdongin maakunnassa eteläisessä Kiinassa. Kaupunki sijaitsee Hongkongin erityishallintoalueen pohjoispuolella. Nykyinen Shenzhen on muodostunut vuonna 1980 perustetusta erikoistalousalueesta, joka on kasvanut räjähdysmäisesti. Vielä vuonna 1979 alueella oli vain noin 30 000 asukasta, mutta vuoden 2010 väestönlaskennassa sen asukasluku oli jo 10 358 381 ja vuoden 2017 lopussa arviolta 12 528 300. Kasvu perustui alun perin paljolti halvalle ja runsaalle työvoimalle, mutta nykyisin teollinen tuotanto painottuu paljolti korkeaan teknologiaan.
Shenzhen sijaitsee Guangdongin maakunnassa Kaakkois-Kiinassa heti Hongkongista pohjoiseen. Kokoa Shenzhenin hallinnollisella alueella on 1 997,5 km². Alue on Etelä-Kiinan meren rannikkoa ja se sijaitsee hieman Kravun kääntöpiirin eteläpuolella. Shenzhenin etelärajalla kaupunkia erottaa Hongkongiin kuuluvasta alueesta Shenzhenjoki. Pohjoisessa sen naapurikaupunkeja ovat Dongguan ja Huizhou. Helmijoen suisto sijaitsee Shenzhenin länsipuolella. Idässä sijaitsevat Dayan ja Dapengin lahdet. Shenzhenin tekojärvi on Shenzhenin ja viereisen Hongkongin pääasiallinen veden lähde.
Shenzhenissä vallitsee subtrooppinen monsuuni-ilmasto. Vuosittainen keskimääräinen lämpötila on 22,4 °C ja vuotuinen sadanta 1 933,3 mm.
Nimi Shenzhen viittaa vapaasti käännettynä syviin ojiin. Alue onkin vanhaa maatalousaluetta ja sen asukkaat saivat perinteisesti elinkeinonsa maanviljelystä ja kalastuksesta. Ensimmäinen maininta Shenzhenistä on Ming-dynastian valtakaudelta vuodelta 1410. Noin 300-vuotta sitten alueelle muutti hakka-kiinalaisia. Ennen Shenzenin erikoistalousalueen perustamista Shenzhen oli tulliasema brittien hallitseman Hongkongin ja Kiinan rajalla. Sen asukasluku vuonna 1979 oli vain noin 30 000.
Kiinan erikoistalousalueita alettiin suunnitella Deng Xiaopingin taloudellisten uudistusten myötä vuonna 1978. Shenzhenin erikoistalousalue perustettiin toukokuussa vuonna 1980 neljästä entiseen Baoanin piirikuntaan kuuluneesta alueesta (Nanshan, Futian, Luhou, Yantian) Hongkongin rajalla. Alkuperäisellä alueella oli kokoa 327,5 km², mutta sittemmin alueeseen on liitetty muita alueita sen ympäriltä. Erikoistalousalueen paikka valittiin Hongkongin läheisyyden takia. Brittien Hongkong oli tuolloin nopeasti kasvava talous ja Shenzhen houkutteli sen sijoittajia manner-Kiinan puolelle etenkin halvan työvoiman avulla. Toisaalta ero Hongkongiin tehtiin selväksi korkealla raja-aidalla.
Shenzhen kasvoi vuodesta 1980 alkaen räjähdysmäisesti. Sen uudet asukkaat muuttivat pääasiassa maaseudulta Kiinan muista osista. 1980- ja 1990-luvuilla alueen teollisuus keskittyi etenkin halpaan ja paljon työvoimaa vaatineeseen alhaisen tason tuotantoon, mutta elintaso Shenzhenissä oli joka tapauksessa selvästi muuta Kiinaa korkeampi. Vuosikymmenessä Shenzhenin asukasluku oli kasvanut 1,5 miljoonaan ja sen kehityksestä tehtiin malli muille Kiinan alueille. Suureen kasvuvauhtiin viitattiin Kiinassa Shenzhenin vauhtina.
Shenzhen on hallinnollisesti maakuntatason hallinnon alainen kaupunki, johon kuuluu kahdeksan piirikuntaa (Luohu, Futian, Nanshan, Yantian, Bao'an, Longgang, Longhua ja Pingshan) ja kaksi "uutta aluetta" (Guangming ja Dapeng). Shenzhenin erikoistalousalue on kattanut koko kaupungin alueen vuodesta 2010 lähtien.
Shenzhenistä on rautatieyhteys Kantoniin luoteessa, Pekingiin pohjoisessa ja Fujianin maakuntaan idässä. Kaupungista on bussiliikennettä kaikkiin Guangdongin suuriin asutuskeskuksiin, Hongkongiin ja Macaolle, sekä yli 20 Kiinan maakuntaan. Shenzhenin sisäisessä bussiliikenteessä kulki vuonna 2016 noin 10 miljoonaa matkustajaa päivittäin. Hongkongin ja Shenzhenin välinen liikenne on vilkasta. Vuonna 2016 rajan ylitti 239 miljoonaa henkilöä ja 15,84 miljoonaa ajoneuvoa. Hongkongin ja Shenzhenin rajalla sijaitsee kaikkiaan 15 raja-asemaa. Luohun asema on maaliikenteessä mitattuna Kiinan suurin raja-asema.
Shenzhenin metrossa on kahdeksan linjaa, joiden lisäksi yhden uuden linjan on määrä avautua vuoden 2018 aikana. Rakenteilla on kaikkiaan 12 uutta linjaa ja metroa käyttää päivittäin noin 4,5 miljoonaa matkustajaa.
Kaupunkia palvelee myös Shenzhen Bao’anin kansainvälinen lentoasema, jonka kautta kulki vuonna 2016 41,98 miljoonaa matkustajaa ja 1,13 miljoonaa tonnia tavaraa.
Shenzhenin satama oli vuonna 2015 maailman viidenneksi suurin konttisatama ja Kiinan kolmanneksi suurin satama Hongkongin sataman ja Shanghain sataman jälkeen.
Vuonna 2017 Shenzhenin bruttokansantuote oli 2 243,84 miljardia miljardia CNY ja asukasta kohden 183 127 CNY. Bruttokansantuote asukastakohden kuuluu Guangdongin maakunnan suurimpiin. Tertiaarisektorin osuus bruttokansantuotteesta oli 58,6 % ja se ylitti 50 % rajan ensimmäisen kerran vuonna 2008. Sekundaarisektorin osuus oli 41,3 % ja primaarisektorin 0,1 %.
Shenzenin kasvu sen erikoistalousalueen perustamisen jälkeen vuonna 1980 on ollut räjähdysmäistä. Erikoistalousalueella kokeiltiin markkinatalouden uudistuksia ennen kokemusten hyödyntämistä muualla Kiinassa. Nykyisin kaupunki onkin muun muassa Kiinan innovaatio-, teknologia-, tekoäly-, bioteknologia ja startup-yritysten keskus. Korkean teknologian teollisuus muodostaa yhden Shenzenin teollisuuden kulmakivistä. Korkean teknologian yritysten nettotuotto vuonna 2017 oli 735,9 miljardia CNY. Kolme talouden muuta tärkeää osa-aluetta ovat rahoituspalvelut, logistiikka ja kulttuuriala. Vuonna 2017 Shenzenin vienti vastasi 10,8 % koko Kiinan viennistä. Nettotuotossa laskettuna viennistä 46,7 % koostui korkean teknologian tuotteista.
Shenzenissä käy myös turisteja. Vuonna 2017 matkailijoiden lukumäärä oli 60,22 miljoonaa ja heistä 12,07 miljoonaa saapui ulkomailta tai Hongkongista. Etenkin hongkongilaisia vetää Shenzheniin sen halvemmat hinnat.
Shenzhenin asukasluku oli Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 10 358 381. Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli arviolta 12 528 300.
Kiinassa väestö jaetaan "hukou"-asumisoikeusjärjestelmän kautta maaseudun ja kaupunkien asukkaisiin. Shenzhenissä noin kolmasosalla (4 347 200 vuonna 2016) on pysyvä asumisoikeus kaupungissa. Shezhenin asukkaiden valtaosa on muuttajia Kiinan maaseudulta. Muuttajien asema sattaa vaikeuttaa esimerkiksi kouluun pääsyä, vaikkakin järjestelmään on tehty joitakin helpotuksia. Virallisten lukujen lisäksi Shenzhenissä on suuri joukko kaupungissa laittomasti asuvia. He vaihtavat usein paikkakuntaa kausittain tehden väliaikaisesti tarjolla olevia töitä. Asemansa takia he eivät voi hyödyntää monia julkisia palveluja.
Shenzhenin pääkieli on muusta lähialueesta poiketen kantoninkiinan sijaan mandariinikiina. Ero johtuu suuresta määristä muuttajia kaupungin alueella. Etenkin nuorista suuri osa puhuu kuitenkin myös kantoninkiinaa ja englantia.
Shenzhenissä toimii yhteensä 12 korkeamman asteen oppilaitosta, joissa oli vuonna 2016 yhteensä 91 900 opiskelijaa. Kaupungissa toimivia yliopistoja ovat esimerkiksi Shenzhen University ja South University of Science and Technology of China. Hongkongilainen Chinese University of Hong Kong avasi kampusalueen Shenzhenissä vuonna 2014 ja Shenzhenin yliopistokaupungissa toimivat esimerkiksi Tsinghua-yliopisto, Pekingin yliopisto ja Sun Yat-senin yliopisto. Peruskouluja Shenzhenissä oli vuonna 2016 337 ja niissä 911 000 opiskelijaa.
Kaupunki järjesti vuoden 2011 kesäuniversiadit. Kilpailuihin osallistui yli 7 500 urheilijaa 152 maasta. Shenzhenin suurempiin urheilukeskuksiin lukeutuvat Universiade Center ja Shenzhen Bay Sports Center. Shenzhen Football Club on paikallinen jalkapalloseura. Kaupungissa järjestettäviin urheilutapahtumiin lukeutuvat WTA Shenzhen Open, ATP 250 Shenzhen Open ja Shenzhenin kansainvälinen maraton.