Etsiväkaksoset
Etsiväkaksoset (ruots. "Tvillingdetektiverna" tai "Tvillingdeckarna"), "Klas ja Göran Bergendahl" ovat kaksi fiktiivistä nuorisoetsivää, jotka seikkailevat ”Sivar Ahlrudin” kirjoittamissa nuorisokirjoissa.
Sivar Alhrud on yhteinen taiteilijanimi kirjailijoille Ivar Ahlstedt ja Sid Roland Rommerud.
Ivar Ahlstedin kuoleman jälkeen (1967) kirjoitti Rommerud kirjoja yksin aina vuoteen 1974 asti. Rommerudin kuoleman jälkeen tuotettiin vielä neljä kirjaa 1980-luvulla, jotka kirjoitettiin lisenssillä, kuitenkin yhä taiteilijanimellä "Sivar Ahlrud". Näitä kirjoista vastasivat Dag E Hogsten, Börje Isakson ja George Johansson.
Etsiväkaksoset-kirjasarja kuuluu 1900-luvun suosituimpiin ruotsalaisiin nuorisokirjoihin. Ensimmäinen kirja, "Tvillingdetektiverna", ilmestyi jo vuonna 1944, mutta varsinaiseen suureen suosioon Ruotsissa sarja nousi vasta 1950-, 60- ja 70-lukujen aikana. Seuraamalla kirjojen kehitystä saa myös hyvän kuvan Ruotsin historiallisesta kehityksestä 1900-luvun aikana. Suomessa sarjaa julkaistiin satunnaisesti yhden kirjan verran (Valokuvattu varkaus, 1956), kunnes vasta 70-luvulla ja 80-luvun alussa sarjaa alettiin systemaattisesti kääntää ja tuotteistaa nuorisokirjamarkkinoille. Tämän vuoksi Etsiväkaksoset lukeutuu Suomessa 1980-luvun suosituimpiin nuorisokirjoihin, vaikka käytännössä sarjan tekeminen alkuperäiskielellä olikin loppunut jo 1974. Kokonaisuudessaan kaikkia kirjoja ei ole koskaan kuitenkaan käännetty.
Ikinuoret "Klas" ja "Göran" ovat kaksi pörröpäistä, punatukkaista identtistä kaksosta, jotka asuvat fiktiivisessä Norlannissa sijaitsevassa Vindselen kunnassa (joka pohjautuu Rommerudin kotipaikkakuntaan, Vindelniin). Etsiväkaksoset ovat perinteisiä "ongelma-alttiita" nuoria, joilla on uskomaton taipumus ajautua ongelmallisiin tilanteisiin, mutta myös kyky ratkaista mysteerejä ja arvoituksia, joita eteen tulee.
Kaksosten serkku, "Hubert Norlén" (koko nimi Hubertus Baltzar Holmfrid Norlén, mutta jota kaksoset kutsuvat vastoin hänen tahtoaan lempinimellä "Hubbe") on kotoisin Tukholmasta ja kaksosten täydellinen vastakohta. Huoliteltu, älykäs, opinhaluinen, silmälasipäinen, hyvin pukeutuva, ei ota pois kauluspaitaa ja kravattia, mikäli pystyy välttämään sitä. Hän ajautuu aina vastentahtoisesti osaksi seikkailuja, joihin Etsiväkaksoset eksyvät, mutta on aina mukana selvittämässä arvoituksien ratkaisuja.
Muita kirjoissa vakituisesti esiintyviä henkilöitä on mm. kaksosten vanhemmat, Bergendahlin pariskunta; Hubertin äiti Hanna Norlén; Hubertin ylitärkeilevä ystävä Frippe Jonsson; joukko kaksosten ystäviä ja vihollisia sekä Hubertin romanttisen kiinnostuksen kohteet.
Etsiväkaksosten kertomukset tuotettiin neljän vuosikymmenen aikana, mikä ei itsessään ole laatukriteeri, mutta kirjasarja tarjoaa ainutlaatuisen näkökulman usean vuosikymmenen kulttuuriin. Lukijan näkökulmasta tämä saattaa muodostua pienehköksi "sarjakuvamaiseksi" ongelmaksi: vaikka tapahtumien miljöö saattaa etenkin ääripäiden osalta olla kovinkin erilainen, ovat kaikki päähenkilöt aina samanikäisiä ja samassa elämäntilanteessa.
Kirjoja on julkaistu eri kustantajien julkaisuina, joskus sama kirja on saatettu julkaista usealla eri nimellä. Seuraavassa on listattu alkuperäiskieliset ensijulkaisut sekä esitetty tieto niiden Suomen julkaisusta (sikäli kuin saatavilla). Kirjoja julkaistiin Suomessa systemaattisesti sarjana 1970-luvun lopulta 1980-luvun loppuun asti. Neljä "apokryfimäistä" alkuperäisten tekijöiden jälkeistä kirjaa samoin kuin muutama alkuperäistenkin kirjailijoiden teos on jäänyt kokonaan ilman suomenkielistä julkaisua.
Vuosien 1973-74 ja 1979-81 aikana tehtiin Etsiväkaksosista myös sarjakuvalehteä. Muutaman vuoden ajan kaksoset esiintyivät myös päivälehtien sarjakuvasivuilla. Molemmat versiot piirsi Ola Ericson.Lisenssillä kirjoitetut teokset alkuperäisten kirjoittajien kuoleman jälkeen: