Maalahti
Maalahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa.
Maalahden kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km on sisävesistöjä ja  km merialueita. Väestötiheys on asukasta/km.
Kunta on kaksikielinen: prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja prosenttia suomea.
Maalahdesta Vaasaan on 17 kilometriä, Muut naapurikunnat ovat Korsnäs, Kurikka, Laihia, Mustasaari ja Närpiö.
Maalahden Natura-kohteita ovat Merenkurkun saaristo, Petolahdenjokisuisto, jonka laajat hiekkaiset rantaniityt ovat ruovikoitumassa, ja kolme keidassuoaluetta: Kajaneskogen, Sanemossen ja Kackurmossen.
Maalahden kyliä ovat Yttermalax, Långåminne, Åminne, Petolahti (Petalax), Pohjois-Pirttikylä (Norra Pörtom), Sorvari (Svarvar), Bergö, Nyby ja Övermalax.
Vuoden 2017 lopussa Maalahdella oli 5 477 asukasta, joista 3 871 asui taajamissa, 1 590 haja-asutusalueilla ja 16 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Maalahden taajama-aste on 70,9 %. Maalahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Maalahden kunnan alueelta on löytynyt useita rautakautisia muinaisjäännöksiä, mm. röykkiöitä, kuppikiviä ja asuinpaikkoja.
Maalahden seurakunta itsenäistyi Mustasaaresta vuonna seurakunnaksi 1607.
Maalahden kirkko on Charles Bassin piirustusten mukaan 1828-1829 rakennettu puinen tasavartinen ristikirkko.
Maalahden kunnanjohtaja on Mats Brandt. Hänet valittiin tehtävään ensimmäisen kerran vuonna 2008. Oltuaan välillä Ruotsissa töissä hän palasi kunnanjohtajaksi vuonna 2014.
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista 21 on RKP:n hallussa ja loput kuusi SDP:llä kaudella 2017–2021.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Targa-moottoriveneitä valmistava Botnia Marin, maarakennusalan yritys Veljekset Hemming Oy ja sähköasennuksia PAV Oy Ab
Oheisessa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Maalahdella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Maalahden seurakuntayhtymän ().
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Maalahden alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Maalahdessa on neljä ruotsinkielistä vuosiluokkien 1–6 perusopetusta antavaa koulua. Yläkoulu (7.-9. luokat) on Korsnäsin kunnan kanssa yhteinen. Ruotsinkielisessä lukiossa on satakunta oppilasta. Suomenkielistä vuosiluokkien 1–6 perusopetusta annetaan yhdessä koulussa. Suomenkielinen koulu toimi Kolinan kyläkoululla lähellä Kurikan rajaa, mutta vuodesta 2015 se on toiminut samoisa tiloissa Övermalaxin ruotsnkielisen koulun kanssa.
Sosiaali- ja perusterveyspalvelut järjestetään K5 kuntayhtymässä yhdessä Korsnäsin, Närpiön, Kaskisten ja Kristiinankaupungin kanssa.
Vanhoissa asiakirjoissa mainitaan muodot "Malax", "Malax by", "Madelax by" (1491), "Maalahti" (1864). Nimi palautuu suomenkieliseen paikannimeen "Madelaksi", joka sisältää kalannimityksen "made". Maalahdesta Pohjanlahteen laskeva joki on nimeltään "Maalahdenjoki", ruotsiksi Malax å. Yksi sen latvahaaroista Laihialla on edelleen nimeltään "Madesjoki".
Kehitys lienee ollut, että ruotsalaiset asuttajat lainasivat keskiajalla nimen "Madelaksi" suomalaisilta ennen kuin äänne dh muuttui r:ksi seudun suomalaismurteissa. Ruotsalaismurteessa alkuosan dh putosi pois ja vokaali a piteni: "made" > "maa". Myöhemmin suomalaiset lainasivat sanan takaisin, koska yhteys vanhaan "Made"-alkuiseen nimiryppääseen oli ehtinyt katketa. Lisäksi vanha muoto "laksi", joka on säilynyt ruotsalaisissa lainanimissä muodossa "lax", korvattiin myöhemmin kehittyneellä "lahti"-muodolla.
Kun Maalahteen oli yhdistetty Bergön ja Petolahden kunnat 1. tammikuuta 1973 ja Pirttikylän pohjoisosa Närpiöstä 1. tammikuuta 1975, Maalahden kunnanvaltuusto totesi 28. toukokuuta 1981 kunnan tarvitsevan itselleen uuden vaakunan. Työryhmän lähes vuoden kestäneen työskentelyn jälkeen sisäasiainministeriölle lähetettiin hyväksyttäväksi Karl-David Långbackan ehdotus, jossa kolme lukkopeltiä kuvaavat säästäväisyyttä sekä Maalahden, Petolahden ja Pohjois-Pirttikylän kunnanosia.
Tyviön aaltokuvio symboloi Bergön saaristoa. Aiheella on myös historiallinen tausta; Kaarle IX:n perustettua Maalahden kunnan 9. lokakuuta 1607, sen sinetti asetettiin kolmen lukon taakse, joiden avaimia säilyttivät eri henkilöt: yhtä maalahtelaiset, toista sulvalaiset ja kolmatta kirkkoherra. Uusi vaakuna otettiin käyttöön 9. heinäkuuta 1982.
Maalahden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "bröllopsrätt" (), suolasilakkaa ja perunaa valkokastikkeessa.