Panssari-Sisu
Pasi (Panssari-Sisu) on suomalaisvalmisteinen pyörävetoinen kuljetuspanssariajoneuvo. Suomen puolustusvoimien aloitettua panssaroitujen kuljetusajoneuvojen suunnittelun 1980-luvun alussa Valmetin traktoritehdas ja Sisun kuorma-autotehdas jättivät tarjouksensa, jonka Sisu voitti. Vaunujen valmistaja vaihtui ennen vuosituhannen vaihdetta Suomen valtion puolustusvälineyritysjärjestelyiden yhteydessä Sisu Defencestä Patria Vehiclesiin.
Tiehöylän perusrakenteen pohjalta suunniteltu rinnakkaisprototyyppikappale eli "PaVa" (PanssariValmet) oli joitakin aikoja palveluskäytössä kunnes se museoitiin ajokuntoisena.
Ensimmäiset Pasit valmistettiin 1983. Ne olivat tyyppiä XA-180.
1990-luvun alkupuolella Pasien moottori, akselisto ja voimansiirto uusittiin ja uusi malli oli tyyppimerkinnältään XA-185. Moottori oli kuusisylinterinen Valmetin dieselmoottori, jonka teho on 185 kW.
Kansainvälisen kysynnän myötä 1990-luvun loppupuolella kehitettiin XA-186, XA-188 ja edelleen XA-203, jotka käyttivät samaa perusrakennetta kuin aikaisemmat mallit, mutta joissa panssarointia parannettiin merkittävästi sekä peruspanssaroinnin osalta että mahdollistamalla modulaarinen lisäpanssarointi. Lisääntyneen painon johdosta Pasien moottoriin, akselistoon ja voimansiirtoon jouduttiin tekemään muutoksia. Lisäksi nämä mallit suunniteltiin alun perinkin aseistettaviksi konekivääri- tai tykkitornein.
Kaikista XA-sarjan ajoneuvoista on valmistettu erikoisversioita erilaisiksi erikois- ja järjestelmäalustoiksi. XA-180-sarja sisältää mm. tutka- (Maalinosoitustutka 87 ja 87M) ja ilmatorjuntaohjusjärjestelmäalustoja (Ilmatorjuntaohjus 90/90M), XA-185-sarja ambulanssi- ja suojelutiedusteluajoneuvoja (SUTI), XA-186-sarja komentopaikka-, ambulanssi- ja korjaamovaunuja sekä XA-200-sarja Yhtymän viestijärjestelmän (YVI) viestivaunuja (VIPA), Elektronisen sodankäynninvaunuja (ELSO) sekä komentopaikka- (KOPA ja TUPA) ja esikuntavaunuja (EPA). Prototyyppeinä on lisäksi kokeiltu ainakin panssarintorjuntaohjusvaunuja, tykkitornillisia rynnäkkövaunuja ja AMOS-kranaatinheitinjärjestelmää. Tavallinen kuljetuspanssariversio voidaan myös varustaa panssaroiduksi paloautoksi.
Vaunun mallimerkkejä ovat: Sisu XA-180, Sisu XA-185, Patria XA-186, Patria XA-188 ja Patria XA-202/XA-203. Sisun (myöh Patrian) mallinumerointi toimii siten, että ensimmäiset kirjaimet XA kertovat kyseessä olevan panssariajoneuvon, seuraavat kaksi numeroa kertovat moottorin kilowatit kymmenen tarkkuudella ja viimeinen numero kertoo kehitysversion numeron. Esimerkiksi Sisu XA-203 tarkoittaa panssaroitua ajoneuvoa, jonka teho on noin 200 kW ja kehitysversiota 3. Ensimmäinen kehitysversio on aina 0 joten numerona 3 tarkoittaa neljättä versiota.
Pasin viimeistä mallia XA-203:a seurasi malli AMV ("Armoured Modular Vehicle"). AMV:tä ei kutsuta enää Pasiksi.
Paseja käyttää Suomen puolustusvoimien lisäksi yli kymmenen Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaamiseen osallistuvaa maata, Viron puolustusvoimat ja suojeluskunta.
Suomen puolustusvoimilla on XA-180- ja XA-185-sarjojen Paseja kaikkiaan 425 kappaletta. XA-200-sarjaa Suomessa on 148 vaunua. 
XA-180- ja XA-185-vaunuissa on norjalaisvalmisteinen kehälavetti, johon voidaan kiinnittää 12,7mm ilmatorjuntakonekivääri 96. XA-203:ssa sama ase on kiinnitetty tähtäyslaitteilla varustettuun Patrian OWS-torniin, jota voidaan käyttää panssarinsuojasta. 80-luvun Pasit modernisoidaan vv. 2014-2017 istuimien, sähköjärjestelmän ja ulkopinnoitteen osalta ja moottorit peruskorjataan Patrialla.
60 rauhanturvakäytössä ollutta kunnostettua Pasi XA-180:a myytiin joulukuussa 2004 Virolle, mistä osa menee myös Kaitseliitin käyttöön. Virossa vaunujen mallinimenä on Pasi XA-180EST. Pasi XA-180EST on varustettu kehälavettiin kiinnitetyllä raskaalla Browing M2 -konekiväärillä. Kehälavetin ympärille on lisäksi rakennettu panssarisuojus. Lisäksi Pasi XA-180EST:iin on lisätty sisäpuolinen sirpalesuojaus ja parannettu miinasuojausta.
Ruotsissa Pasi XA-180:t tunnettaan nimellä Pansarterrängbil XA180 eli Patgb XA180. Ruotsi hankki ensimmäiset 4 kpl ns. YK-varusteltua (mm. ei uintikykyä) XA-180 vuonna 1988 YK-joukkojensa käyttöön ja 1992 vuokrasi Suomelta 70 lisävaunua. Vuonna 2004 palautettiin 26 kpl vaunuja Suomeen Ruotsin lunastaessa loput vaunut. Ruotsalaiset XA-180:t on varustettu ruotsalaisella panssaroidulla kehälavetilla. Aseistuksena käytetään raskasta Browing M2 -konekivääriä. Vaunut on varustettu suojasavuheittimillä. Ruotsalaiset ovat lisäksi muuttaneet osan vaunuistaan korjaamo- ja ambulanssiversioiksi.
Ruotsi osti vuonna 2000 XA-200-sarjan ajoneuvoja 104 kappaletta. Myöhemmät hankinnat ovat nostaneet kokonaismäärän 165:een. Ruotsalaiset kuljetus- ja erikoisversiot tunnetaan nimellä XA-203S ja komentopaikka-ajoneuvot XA-202S. Ruotsin puolustusvoimien nimike molemmille malleille ovat Pansarterrängbil 203A (Patgb 203A). Ruotsin puolustusvoimat käyttää kuutta eri versiota XA-200-sarjan ajoneuvoista:
Vuonna 1994–1996 valmistettiin Norjaan 22 kappaletta XA-186-malleja. Näistä 18 kpl oli miehistövaunuja, 2 kpl johtovaunuja, yksi ambulanssi sekä yksi korjaamoajoneuvo. Näiden vaunujen tekniset vaatimukset olivat korkeat; sivupanssarointi vakiovaunussa on 16 mm (600) hardox-levyä, joka normaalisti pysäyttää jalkaväen kiväärin luodin, mutta Naton käyttämä volframiluoti läpäisee sen. Tämän vuoksi suunnittelijoiden oli suunniteltava ajoneuvo joka täyttäisi tämän osalta Naton vaatimukset. Lisäpanssaroinnin aiheuttamasta painonlisästä johtuen Pasi XA-186 ei ole uintikykyinen, tosin ajoneuvo kyllä testeissä kellui, mutta sen katosta ei jäänyt kuin noin 10 cm vedenpinnan yläpuolelle.
Johtovaunujen testit olivat vaativat, eli ajoneuvon oli lähdettävä käyntiin "omin avuin" 40 °C pakkasesta oltuaan "standby-tilassa" 24 tuntia. Käytännössä se tarkoittaa, että vaunun ase, radio, lämmitys sekä valvonta ovat olleet päällä tuon ajan. Ambulanssi-malli on muuten muiden kaltainen mutta siinä ei ole tornia. Korjaamoajoneuvo on varustettu kappaletavaranosturilla, jolla voidaan poikkeusolosuhteissa, esimerkiksi metsässä nostaa toisesta ajoneuvosta moottori pois.
Ajoneuvojen valmistus- ja toimitusaikataulu oli kireä, Sisu Defence toimitti neljä eri ajoneuvo-ryhmää kahden vuoden sisällä siitä, kun suunnittelijat olivat saaneet tarvittavat suunnitelmat tuotantovalmiiksi. Testeissä ilmeni myös erilaisia ongelmia, esimerkiksi se, että vaunun kallistuessa 10 °, sähköllä toimiva tykkitorni ei jaksanut kääntyä. Ongelma korjattiin vaihtamalla englantilaisiin tykkitorneihin tehokkaammat servomoottorit.
Sisu XA-186-ajoneuvo oli muutos koko Sisu Defencen tulevaisuutta ajatellen, sillä Sisun oli pakko ryhtyä kehittämään ajoneuvoja, jotka läpäisisivät myös kansainväliset tarkastuskriteerit. Osaltaan tähän kehitystarpeeseen vaikuttivat Suomen Puolustusvoimien pienentyneet tilaukset.
Alankomaat tilasi 1996 yhdeksänkymmentä XA-188 GVV -ajoneuvoa (Gepantserd Voertuig voor Vredesoperaties, suom. "panssaroitu kuljetusajoneuvo rauhanturvaoperaatioihin"), jotka poikkeavat Norjan tilaamista XA-186:n malleista vain modulaariseksi suunnitellun panssarointinsa osalta, joka tuli myöhemmin XA-200-sarjaan. XA-186:n tavoin myöskään XA-188 ei ui, mutta sen kahluusyvyys on 1,5 m. Panssaroinnin luvataan suojaavan 14,5 mm panssarinläpäisyluodeilta, josta syystä XA-188 painaa 23 000 kg. XA-188 on viimeinen Valmet 612 -moottoria käyttävä XA-malli. Ensimmäinen XA-188 toimitettiin 24. lokakuuta. Kaiken kaikkiaan 24 ajoneuvoa toimitettiin vuonna 1998, loput vuonna 1999. Vaunuista seitsemänkymmentä on Alankomaiden kuninkaallisen armeijan käytössä ja kaksikymmentä Merijalkaväen. Näistä on ambulanssiversio, XA-188 GWT sekä XA-188 COM komentomuunnos.
XA-188 GVV on aseistettu OWS-tornilla jota voidaan käyttää panssarin suojasta. Tornissa on .50-kaliiberinen raskas Browing M2 -konekivääri sekä 7,62×51-kaliiperinen FN MAG -konekivääri. Lisäksi tornissa on kuusi putkea suojasavuheitteiden ampumiseen.
XA-188:n miehistöön kuuluu vaununjohtaja, ajaja ja ampuja. Miehistön lisäksi armeijan versio kuljettaa 7 miestä ja merijalkaväen viisi. Ambulanssiin mahtuu kolme potilasta.
Alkuperäinen kauppahinta oli 82 miljoonaa dollaria. Käyttö-, hankinta- ja kehityskustannukset ajoneuvoa kohti vuonna 2007 olivat 1,9 miljoonaa euroa .
Vuonna 2010 Viro osti Alankomaista 81 käytettyä Pasi XA-188:a.
XA-200-sarjaan perustuva panssaroitu ajoneuvo, joka on valmiusyhtymien johtamisjärjestelmien alustojen päätyyppi. XA-202 nimenä tarkoittaa noin 200-kilowattista Panssari-Sisun kolmatta kehitysversiota, joiden numerointi alkoi 0:sta. XA-202:ia on varustettu muille myös yhtymille komento- ja viestitarkoituksiin.
XA-202:n perusmalli on yhtymän viestijärjestelmään kuuluva VIPA (VIestiPAsi). XA-202 VIPA:ssa voi olla: suunnitteluvaunun laitteet (SEP; System Execution and Planning), valvontavaunun (OSC; Operation System Control) -laitteet sekä viestiasemien valvontalaitteet (FC; Facility Control), joiden kokoonpanoja on neljää mallia.
XA-202 VIPA:ssa on hydraulisesti nouseva teleskooppimasto linkkiradioasemaa varten. Tästä syystä siihen viitataan suomen puhekielessä Viesti-Pasina. XA-202:n painopiste on korkeampi kuin tavallisen jääkäreiden käytössä olevan ajoneuvon kannella olevan nostettavan teleskooppimaston vuoksi. Korkean painopisteen ajoneuvo on kallistustilanteissa herkempi kaatumaan kuin matalamman painopisteen ajoneuvo. Turvallisuuden vuoksi ajoneuvoon on lisätty keulalle pystysuuntainen tanko kaapelinleikkuriksi, mikä estää liian matalalla roikkuvan, mahdollisesti osittain pudonnutta kaapelia vahingoittamasta vaunussa ulos katselevaa tähystäjää. Viesti-Pasissa on radiolaitteet ja kuuden hengen miehistö, yleensä ajaja, panssari-aliupseeri, viesti-aliupseeri, sekä kolme viestimiestä.
Yhtymän viestijärjestelmä -version lisäksi XA-202:sta on ainakin kaksi eri komentopaikkamallia; KOPA (KOmentopaikka PAsi) pataljoonatasolle ja EPA (Esikunta PAsi) sitä suuremmille johtoportaille sekä ainakin kaksi tuliasemamallia; KT-TUPA (KenttäTykistö - TUliasema PAsi) ja KRH-TUPA (KRanatinHeittimistö - TUliasema PAsi).
Alankomaissa XA-188-mallia käyttää Kuninkaallinen 11.Ilmarynnäkköprikaati Afganistanin Uruzganin maakunnassa. Tienvarsipommien räjähdyksissä on tuhoutunut ainakin yksi XA-188 7. kesäkuuta 2009. Kolme sotilasta haavoittui, joista yksi loukkaantui vakavasti. Lisäksi 6. huhtikuuta 2007 kersantti Robert Donkers kuoli onnettomuudessa, jossa XA-188 kaatui.
Ruotsalainen rauhanturvaaja kuoli tienvarsipommin räjähdyksessä 16. lokakuuta 2010 joka tuhosi ruotsalaisen XA-203-ajoneuvon. Kuollut sotilas toimi vaunun johtajana. Samassa tienvarsipommin räjähdyksessä joka tapahtui noin 50 kilometrin päässä Mazar-i-Sharifin kaupungista länteen loukkaantui kaksi muuta ruotsalaista sotilasta. Tapahtuman jälkeen Helsingin sanomat uutisoi näyttävästi myös suomalaisten Pasien heikosta suojasta nykyisiä tienvarsipommeja vastaan. Enemmän panssarin lisääminen tosin tekisi Pasista kömpelömmän ja hitaamman.