Älypuhelin
Älypuhelin () on matkapuhelin, jossa on puhelu- ja kuva- sekä tekstiviestimahdollisuuden lisäksi tietokoneen ominaisuuksia ja internetyhteys sekä GPS-paikannin. Älypuhelimissa on nykyisin graafinen käyttöliittymä ja monipuolinen valikoima mobiilisovelluksia eli puhelimella käytettäviä tietokoneohjelmia. Älypuhelimen käyttöjärjestelmä on yleensä siinä määrin avoin, että kolmansien osapuolten on mahdollista tuottaa siihen uusia sovelluksia.
Älypuhelimen toiminta perustuu mikroaaltosäteilyn lähettämiseen ja vastaanottamiseen. Pieni osa älypuhelimen lähettämästä säteilystä kantautuu matkapuhelinverkon lähimmälle 2-, 3-, tai 4G-tukiasemalle, joka siirtää puhelimen lähettämän informaation lankaverkkoon.
Suomessa käytettiin vuonna 2016 eniten mobiilidataa maailmassa, seuraavalla sijalla olivat Ruotsi, Etelä-Korea ja Japani. Mobiilidatan käytön huima kasvu Suomessa johtuu muun muassa videopalveluiden yleistymisestä sekä nopean 4G-verkon laajenemisesta. Mobiilidatan käyttö on Suomessa myös poikkeuksellisen edullista.
Yhdysvaltain kansanterveyslaitoksen laajan tutkimuksen mukaan yli kaksi tuntia päivässä älypuhelinta tai tablettia käyttävät lapset selviytyvät muita huonommin ajattelukykyä ja kielellisiä taitoja mittaavista testeistä.
Ensimmäinen älypuhelimeksi luokiteltava laite oli vuonna 1993 julkaistu IBM Simon. Yhteistyössä BellSouth -operaattorin kanssa kehitettyä tuotetta kutsuttiin nimellä "personal communicator". Siinä oli kosketusnäyttö ja tavanomaisten puheominaisuuksien lisäksi laitteen ominaisuuksia olivat hakulaite, sähköposti, kalenteri, osoitekirja, laskin ja kynällä käytettävä luonnoslehtiö. Laitteen tullessa markkinoille sen suositushinta oli 899 dollaria. Laite kuitenkin kärsi mittavista teknisistä ongelmista vielä julkaisunsakin jälkeen, ja lopulta IBM päätti vetää sen pois markkinoilta vuonna 1994.
Ensimmäinen Euroopassa laajasti myyty älypuhelin oli Nokian vuonna 1996 julkaisema Communicator 9000. Laite painoi lähes 400 grammaa ja oli käytännössä Nokia 2110 -puhelin ja 386-PC samoissa kuorissa, käyttöjärjestelmänä GEOS.
Apple julkaisi ja toi myyntiin ensimmäisen älypuhelinmallinsa iPhonen vuoden 2007 aikana. Sen uudistetun 3G-version myynti Suomessa alkoi kesällä 2008. Niiden ja myöhempien versioiden käyttöjärjestelmä on Applen kehittämä iOS. 2010-vuosikymmenen alusta lähtien älypuhelimien käyttöjärjestelmien markkinoita hallinneesta Androidista esiteltiin 1.0-versio loppuvuodesta 2008. 1.5-versio ja sitä käyttäneet puhelinmallit julkaistiin seuraavana vuonna. Android valtasi markkinat hyvin nopeasti ja käytännössä jakoi ne iOS:n kanssa huolimatta Microsoftin merkittävistä yrityksistä vakiinnuttaa oman Windows Phonensa asemaa.
Jotkut puhelinominaisuudella varustetut kämmentietokoneet muistuttavat älypuhelimia ja älypuhelimet vastaavasti kämmentietokoneita. Laitetyypit ovat siis lähestyneet toisiaan, kämmentietokoneiden jäätyä lähes marginaaliin. Kämmentietokoneessa on yhä useammin mahdollisuus tiedonsiirtoon 3G-, WLAN-, GPRS- ja EDGE-tekniikoilla, matkapuhelimessa on taas toimisto-ohjelmistoja kuten sähköposti sekä selainpohjaiset tietojärjestelmät. Älypuhelinten suuremmat tietokonenäytöt ja QWERTY-näppäimistöt tekevät niistä soveliaita tekstitiedostojen ja sovellusten hallintaan. Ne tukevat silti monia nykyaikaisten puhelinten perustoimintoja kuten digikamera ja tekstiviestit.
Yleisin käyttöjärjestelmä älypuhelimissa on Linux-pohjainen Android. Linux-pohjaiset järjestelmät eivät edellytä valmistajilta lisenssimaksuja, mutta ne vastaavat itse sen mukauttamisesta matkapuhelinkäyttöön. Kämmentietokonetyyppiset laitteet perustuivat aikaisemmin usein Windows Mobile -käyttöjärjestelmään. Vuodesta 2010 alkaen sen korvasi markkinoilla uudempi Windows Phone -käyttöjärjestelmä. Merkittäväksi matkapuhelinvalmistajaksi nousseen Applen iPhone käyttää muutamiin Mac OS X -käyttöjärjestelmän komponentteihin perustuvaa iOS-käyttöjärjestelmää. Muita jo markkinoilta poistuneita älypuhelinten käyttöjärjestelmiä ovat BlackBerry, Symbian, BREW ja Palm OS. Käyttöjärjestelmän ohella älypuhelimissa on sovellusalusta ja käyttöliittymäohjelmisto, kuten Nokian Series 60.
Älypuhelinten laitealustat sisältävät prosessorin ohella modeemin langatonta tiedonsiirtoa varten, joskus samassa ytimessä, samoin kuin tarvittavat oheispiirit ja muun tietokonekovon sekä päätelaite-elektroniikan.
2010-vuosikymmenen alussa Nokia ja sen Symbian-käyttöjärjestelmä pitivät hallussaan merkittävää osuutta älypuhelinmarkkinoista, mutta tämän jälkeen osuus pieneni huomattavasti lyhyessä ajassa. Nokia ilmoitti tuolloin, että se siirtyy käyttämään Windows Phone 8:aa älypuhelimiensa ensisijaisena käyttöjärjestelmänä aiemmin käyttämänsä Symbianin asemasta. Lopulta syksyllä 2013 Windows Phone -käyttöjärjestelmän toimittanut Microsoft ilmoitti ostaneensa kokonaan Nokian matkapuhelinliiketoiminnot itselleen. Näin ollen ohjelmistoyhtiöstä tuli myös puhelinvalmistaja. Myös hakukoneyhtiö Googlesta oli tullut laitevalmistaja kun se oli ostanut matkapuhelinvalmistaja Motorolan elokuussa 2011. Käytännössä kauppa merkitsi sitä, että Google kilpaili älypuhelinmarkkinoilla niiden yhtiöiden kanssa, joiden laitteisiin se toimitti pelkästään käyttöjärjestelmän. Syksyllä 2011 Google ilmoitti, antavansa jatkossa omistamalleen Motorolalle etulyöntiaseman uusien Android-mallien kehityksessä. Tammikuussa 2014 Google kuitenkin ilmoitti myyneensä Motorolan matkapuhelinvalmistuksen kiinalaiselle Lenovolle, säilyttäen teknologiaan liittyvät patentit itsellään.
Kehittyneissä maissa käytännössä kaikki uudet matkapuhelimet ovat nykyään älypuhelimia. Älypuhelimien myynti ylitti ensi kerran peruspuhelimien myyntimäärän Länsi-Euroopan markkinoilla syksyllä 2011. Koko maailmassa älypuhelimien myynti ylitti peruspuhelimien myyntimäärän vuoden 2013 aikana.
Markkinosuudet vuoden 2016 lopussa jakaantuivat seuraavasti: Android 86,8%, iOS 12,5%, muut alle 1%.