Topi Vikstedt
Toivo (Topi) Alarik Vikstedt (12. kesäkuuta 1891 Viipuri – 6. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen piirtäjä, pilapiirtäjä ja taidegraafikko, jota on pidetty yhtenä aikansa parhaista.
Vikstedtin vanhemmat olivat Viipurin vaivaistalon johtaja Nikolai Vikstedt – jonka suvussa oli paljon lasinpuhaltajia – ja Matilda o.s. Lindberg. Perhe oli kaksikielinen. Vikstedt kävi keskikoulun Viipurin reaalilyseossa ja opiskeli samanaikaisesti Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa. Sen jälkeen hän opiskeli 1909–1912 Helsingin Taideteollisuuskoulussa ja valmistuttuaan erinomaisin arvosanoin suoritti vielä lisäopintoja Kööpenhaminassa. Vuosina 1914–1916 Vikstedtillä oli De Tre -niminen yhteinen piirustustoimisto Harry Röneholmin ja Bruno Tuukkasen kanssa.
Vikstedt hankki lisätuloja piirtämällä pilakuvia lehtiin, aluksi etupäässä pilalehti "Tuulispäähän". Ruotsinkielisenä hän ajautui kuitenkin aatteelliseen ristiriitaan lehden johtajan Onni V. Tuiskun kanssa, joka halusi julkaisun suhtautuvan kriittisesti ruotsinkielisiin. Niinpä Vikstedt oli 1917 perustamassa taiteellisesti korkeatasoisena pidettyä pilalehti "Kerberosta", joka kokosi yhteen maan eturivin pilapiirtäjät. Vikstedt työskenteli lehden vastaavana päätoimittajana. Lehti ilmestyi ruotsinkielisenä vuoteen 1921 asti ja 1917–1918 myös suomenkielisenä painoksena. Sen jälkeen hän piirsi vielä ruotsinkieliseen "Garm"-lehteen ja toimitti 1925 kolmen numeron ikäiseksi jäänyttä omaa pilalehti "Puntaria". Pilapiirtäjänä Vikstedtiä on pidetty huomattavan mielikuvituksekkaana ja itsenäisenä, ja hän kokosi itselleen tuhansien lehtikuvien arkiston piirtämisen avuksi. Poliittisilta mielipiteiltään hän oli oikeistolainen mutta humoristina ymmärsi myös työväenliikettä – ainakin enemmän kuin jotkut kollegansa.
Vikstedt työskenteli vuosina 1916–1918 Suomen Taiteilijaseuran intendenttinä ja vuodesta 1921 taideteollisuuskoulun opettajana sekä vuodesta 1923 kustannusyhtiö Otavan taiteellisena johtajana. Hän tuli tunnetuksi pakinoitsija Ollin eli Väinö Nuortevan pakinakokoelmien, etenkin "Mustapartainen mies" -tarinoiden, kuvittajana. Myös Vikstedtin 1923 Gummerukselle tilaustyönä tehty "Nummisuutarien" kuvitus on ollut arvostettu Suomen taidehistoriassa. Otavan hankittua yksinoikeuden Vikstedtin töihin hän kuvitti muun muassa "Aitta"- ja "Joulukärpänen"-lehtiä. Viimeisinä vuosinaan hän suunnitteli kubistisia kirjankansia. Hän kuvitti myös Anna Kiven lastenkirjan.
Vikstedtin suurimmat maalaustyöt olivat Bruno Tuukkasen kanssa tehdyt Viipurin ravintola Pyöreän tornin seinämaalaukset 1923 ja Helsingin elokuvateatteri Capitolin kattokoristelu 1928. Vikstedt suunnitteli myös Akateemisen Karjala-Seuran (AKS) tunnuksen, jossa oli muurin takaa nouseva miekkaa pitelevä käsi. Hän piirsi kuvan alkujaan vuonna 1921 Itä-Karjalan kansannousua tukevaan Pro Carelia -julisteeseen ja toteutti sen pohjalta vuonna 1923 AKS:n rintamerkin.
Vikstedt joutui keväällä 1930 sairaalaan sydänvian vuoksi mutta hän livahtikin salaa kotiinsa. Hän kuoli sydänkohtaukseen vain 38-vuotiaana ollessaan kiiruhtamassa takaisin sairaalaan.
Topi Vikstedt avioitui vuonna 1918 tekstiilitaiteilija Karin Westlingin kanssa. Mosse Vikstedt oli nuorin heidän kolmesta pojastaan.