Aalto-yliopiston ylioppilaskunta
Aalto-yliopiston ylioppilaskunta (AYY) aloitti virallisesti toimintansa 1. tammikuuta 2010, kun kolme pääkaupunkiseudun yliopistoa Helsingin kauppakorkeakoulu, Taideteollinen korkeakoulu ja Teknillinen korkeakoulu yhdistyivät Aalto-yliopistoksi. Kyseisten yliopistojen ylioppilaskunnat Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta KY, Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta TOKYO ja Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta TKY yhdistyivät samalla hetkellä Aalto-yliopiston ylioppilaskunnaksi, jonka toiminta käynnistettiin syksyllä 2009 edeltäneiden ylioppilaskuntien rinnalla 1.8.2009 voimaan astuneen uuden yliopistolain voimaanpanolain nojalla.
Ylioppilaskunnan jäseniä ovat kaikki yliopiston opiskelijat, jotka on otettu opiskelijoiksi alempaan ja ylempään korkeakoulututkintoon johtaviin opintoihin lukuun ottamatta tilauskoulutukseen osallistuvia opiskelijoita. Ylioppilaskunnan hallitus voi hyväksyä jäseniksi myös muita yliopiston opiskelijoita.
Yliopistolain nojalla ylioppilaskunnan päätösvaltaa käyttää hallitus ja edustajisto. Hallinto- ja toimeenpanovaltaa käyttää hallitus. Ylioppilaskunnan hallinnosta määrätään tarkemmin ylioppilaskunnan säännöissä, jotka edustajisto hyväksyy ja rehtori vahvistaa.
Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin edustajiston kokouksessa 20.8.2009.
Aalto-yliopiston ylioppilaskunnassa ylintä päätösvaltaa käyttää edustajisto, joka valitaan opiskelijoiden keskuudesta. Ensimmäiset edustajiston vaalit, joissa valittiin 45 edustajaa pidettiin huhtikuussa 2009. Edustajiston puheenjohtajana toimii vuonna 2018 Onni Lampi ja edustajiston jäsenet ovat järjestäytyneet 10 edustajistoryhmäksi.
Edustajisto valitsee hallituksen. Sääntöjen nojalla hallitukseen kuuluu vähintään kuusi ja enintään kymmenen jäsentä, mukaan lukien puheenjohtaja. Hallitukseen valitaan vähintään yksi jäsen kultakin seuraavalta Aalto-yliopiston koulutusalalta, jolta hallitukseen on yksi tai useampia ehdokkaita (koulutusalat: taideteollinen, kauppatieteellinen, teknillistieteellinen). Hallituksen puheenjohtajana toimii vuonna 2018 Noora Vänttinen.
Edustajisto valitsee hallituksen esityksestä taloustoimikunnan. Taloustoimikuntaan kuuluu puheenjohtaja mukaan lukien kahdeksasta kymmeneen jäsentä. Taloustoimikunnan tehtävänä on ylioppilaskunnan omaisuuden hallinta ja hoitaminen sekä työjärjestyksessä ja ylioppilaskunnan taloudenhoidon ohjesäännössä määrättyjen asioiden valmistelu ja toimeenpano.
Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan perustamista hiersivät muun muassa varallisuuskysymykset johtuen yhdistyvien ylioppilaskuntien jäsenmäärien sekä opiskelijakohtaisen varallisuuden suurehkoista eroista. Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan (TKY) (jäsenmäärä 12000) ja Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunnan (TOKYO) (jäsenmäärä 1800) mielestä kaikkien ylioppilaskuntien varallisuudet olisi pitänyt jättää opetusministeriön esittämän lakiluonnoksen mukaisesti sellaisenaan Aalto-yliopiston ylioppilaskunnalle, kun taas Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta (KY) (jäsenmäärä 3000) oli opetusministeriön kannan vastaisesti sitä mieltä, että uutta ylioppilaskuntaa tulisi rahoittaa opiskelijamäärien suhteessa ja muu osa KY:n varallisuudesta tulisi siirtää pois ylioppilaskunnan piiristä. KY:n käyttämien laskelmien keskeisenä ongelmana oli kuitenkin se, että valtaosa TKY:n omaisuudesta ja merkittävä osa KY:n omaisuudesta oli sidottu Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA:n rajoitusten piirissä oleviin asuntolakiinteistöihin ja eri ylioppilaskuntien jäsenmäärät ja kustannusrakenteet olivat hyvin erilaisia, minkä vuoksi eri ylioppilaskuntien varallisuuksien todellinen arviointi sekä siihen liittyvä uuden ylioppilaskunnan rahoitustarpeen realistinen arviointi oli käytännössä mahdotonta.
Syksyn 2008 omaisuusneuvotteluissa ei päästy yhteisymmärrykseen, ja tätä perusteluna käyttäen KY:n edustajisto teki 30. lokakuuta 2008 päätöksen, jolla KY päätti lahjoittaa Helsingin kauppatieteiden ylioppilaat ry:lle 500 000 euron toiminta-avustuksen ja Helsingin kauppatieteiden ylioppilaiden säätiölle 23 miljoonan euron arvosta rahasto-osuuksia sekä KY:n sijoituskiinteistöt Pohjoisella Rautatiekadulla (KY-talo) ja Arkadiankadulla. Lahjoitusten edellyttämä selvitystyö oli kuitenkin aloitettu jo vuonna 2007, jolloin säätiön ja yhdistyksen perustamista alettiin Lasse Männistön aloitteesta salaisesti valmistella. Säätiö ja yhdistys jatkavat KY:n perinteiden ja kulttuurin ylläpitoa sekä jakavat stipendejä esimerkiksi vaihto-opintoihin ja opiskelijajärjestöaktiiveille. Lahjoitetun omaisuuden markkina-arvo oli noin 45 miljoonaa euroa.
KY:n omaisuudesta jäivät Aalto-yliopiston ylioppilaskunnalle 804 opiskelija-asuntoa ARA-rajoitteisissa asuntolakiinteistöissä sekä 5,6 miljoonan euron arvosta rahasto-osuuksia. TKY:ltä siirtyi Aalto-yliopiston ylioppilaskunnalle 1761 opiskelija-asuntoa ARA-rajoitteisissa asuntolakiinteistöissä, kolme sijoituskiinteistöä sekä 9,2 miljoonan euron sijoitusomaisuus ja 4,8 miljoonan euron TTE-Rahasto, joka tukee ylioppilaskunnan ja sen jäsenten sekä ylioppilaskunnan piirissä toimivien yhteisöjen ja yhdistysten hankkeita.
Päätöksen jälkeen heräsi keskustelua siitä, että päätöksen osan muodostaneet lahjakirjat sekä päätöksenteon tukena käytetyt asiantuntijalausunnot julistettiin salaisiksi 30. lokakuuta 2014 asti. TKY oli lähettänyt ennen kokousta KY:n edustajiston jäsenille avoimen kirjeen, jossa taustoitettiin TKY:n kantaa KY:n omaisuuden lahjoittamiseen ja säätiöintiin sekä varoitettiin mahdollisista juridisista ongelmista, joita julkisoikeudellisen yhteisön (ylioppilaskunnan) varallisuuden siirtoon yksityisoikeudellisille yhteisöille (säätiö ja rekisteröity yhdistys) liittyy. Kaksi KY:n jäsentä valittivat tehdyistä lahjoituksista hallinto-oikeuteen, joka kuitenkin hylkäsi tehdyt valitukset. Tästä päätöksestä valitettiin edelleen myös korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka hylkäsi valituksen 31.12.2009.