Taalainmaan lääni
Taalainmaan lääni () sijaitsee Keski-Ruotsissa. Sen alue on suunnilleen sama kuin Taalainmaan maakunnan. Läänin nimi oli vuoteen 1997 asti "Kopparbergin lääni" eli ruotsiksi "Kopparbergs län". Nimi viittasi Stora Kopparbergetiin Falunissa. Läänin pääkaupunki on Falun, mutta suurin taajama on sen lähellä sijaitseva Borlänge. Kunnista Falunin kunta on väkiluvultaan Borlängen kuntaa suurempi. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Taalainmaan läänin vaalipiirin.
Taalainmaan läänin naapurit ovat pohjoisessa Jämtlandin lääni, idässä Gävleborgin lääni, etelässä Västmanlandin lääni, Örebron lääni ja Värmlannin lääni sekä lännessä Norjan puolella Hedmarkin fylke. Taalainmaan, Uppsalan, Gävleborgin ja Västmanlandin lääneillä on yhteinen rajapyykki Taalainmaan läänin eteläosassa. Taalainmaa ystävyysläänejä ovat Viljandimaan maakunta Virossa, Pihkovan alue Venäjällä ja yhteistyötä on myös Lublinin voivodikunnan kanssa Puolassa.
Vuonna 2007 läänissä oli 611,85 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,2 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Vanhempina aikoina hallinnollinen jaotus oli hyvin epämääräinen. Usein Taalainmaa kuului Västeråsin linnassa asuneen voudin alaisuuteen, ja usein sillä oli omakin vouti. Bergslag-alueilla oli erityisasema, sillä alueella oli vuorivouteja, jotka toimivat Taalainmaan voudin alaisuudessa. Kustaa Vaasa jakoi Taalainmaan kahteen voutikuntaan: toinen kattoi Länsi-Taalainmaan ja Järnbergslagenin, toinen Itä-Taalainmaan ja Kopparbergslagenin. Kuningas Kustaa II Aadolf ja kuningatar Kristiinan holhoojahallitus yrittivät perustaa erityisen "vuoriläänin", joka olisi kattanut Taalainmaan ja Västmanlandin bergslag-alueet.
Vuoden 1634 hallitusmuodossa päätettiin perustaa ”Taalainmaan ja Kopparbergslagenin” lääni. Kuninkaallisella kirjeellä läänin nimeksi tuli "Kopparbergin lääni" vuonna 1647. Idren ja Särnan pitäjät pohjoisessa nykyisen Älvdalenin kunnan alueella kuuluivat aluksi Norjaan, mutta vuodesta 1645 alkaen Ruotsiin ja Kopparbergin lääniin.
Osa Äppelbon pitäjästä liitettiin vuonna 1815 Rämmenin pitäjään Värmlannin läänissä. Lisäksi vuonna 1846 Orsan seurakuntaan kuulunut Hamran alue siirrettiin Kopparbergin läänistä Gävleborgin lääniin ja Losin seurakuntaan. Tältä osin Taalainmaan läänin ja maakunnan rajat poikkeavat nykyään merkittävästi toisistaan. Muitakin poikkeuksia rajoissa on, sillä osia Västmanlandin ja Härjedalenin maakunnista kuuluu nykyään Taalainmaan lääniin.
Vuonna 1997 Kopparbergin läänin nimeksi vaihdettiin maakunnan mukaisesti "Taalainmaan lääni".
Vaakunaselitys: ”Sinisessä kentässä kaksi vastakkain asetettua kultaista taalainnuolta, joiden kärjet hopeiset ja niiden välissä avoin ensimmäiseksi mainittua metallia oleva kruunu.” ()
Taalainmaan läänin vaakuna on sama kuin Taalainmaan maakunnankin.
Vuonna 2010 Taalainmaan läänissä sijaitsi 106 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
Taalainmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Taalainmaan läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 10 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
Taalainmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Taalainmaan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Taalainmaan lääni on jaettu seuraaviin 6 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 83 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
Muiden puolueiden äänistä Dalarnas Sjukvårdsparti sai 3,66 %, mikä oikeutti 3 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,58 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.
Taalainmaan läänissä on nykyään 15 kuntaa:
Vuoden 2011 lopussa 11,1 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 8,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 5 433 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,7 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 7 199 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 181 222 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Taalainmaan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 276 565 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.