hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Filosofian kandidaatti
Filosofian kandidaatti (FK) on vanha suomalainen ylemmän korkeakoulututkinnon nimi, jota käytetiin ennen vuotta 1992 niin humanistisella kuin luonnontieteellisellä alalla. Uusia filosofian kandidaatin tutkintoja ei voi enää suorittaa.
Oppiarvon nimi on seuraus siitä, että nykyiset Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen ja humanistinen tiedekunta muodostivat aikaisemmin yhdessä "filosofisen tiedekunnan", joka oli kuitenkin jo kauan jakautunut kahteen käytännössä eri tiedekuntien tavoin toimivaan osastoon. Helsingin yliopistosta oppiarvon nimi omaksuttiin Suomen muihinkin yliopistoihin. Vuonna 1951 otettiin molemmissa osastoissa käyttöön alemmat yliopistotutkinnot, jotka saivat nimet luonnontieteiden kandidaatti ja humanististen tieteiden kandidaatti. Tästä huolimatta filosofian kandidaatti säilytettiin molemmissa osastoissa ylemmän tutkinnon nimenä.
Vuosien 1972–1994 välisenä aikana filosofian kandidaatille myönnettiin pyynnöstä maksua vastaan filosofian maisterin arvonimi joko promootion yhteydessä tai ilman sitä. Nykyisen käytännön mukaan filosofian maisteri on tutkinnon nimi ja maisterin arvo saadaan suorittamalla se.
Tutkinnon nimi perustuu historiallisesti filosofia-tieteeseen ja siinä saavutettuun alustavaan edistykseen, jota osoittaa ehdokkuuteen viittaava käsite kandidaatti (< lat. "candidatus", "valkoisiin puettu", alkujaan julkisen viran hakija Rooman valtakunnassa).
Bob Kane
Bob Kane (oikealta nimeltään Robert Kahn, 24. lokakuuta 1915 – 3. marraskuuta 1998) loi tunnetun sarjakuvahahmon Batmanin.
Kane syntyi New Yorkin Bronxissa juutalaisperheeseen. Hän aloitti ammattinsa sarjakuvapiirtäjänä 1936 "WOW What a Magazine!" -lehdessä. WOW-lehteä toimitti Jerry Iger. 30-luvun puolivälissä hän aloitti työskentelyn Eisner-Iger-studiolla, missä hän toimi studiopiirtäjänä (engl. "staff artist") vuoteen 1939 saakka. Hän piirsi vitsisarjakuvia (engl. "gag cartoons") ja komediallista seikkailusarjakuvaa Peter Pupp. Innoituksensa Floyd Gottfredsonin Mikki Hiiri -stripistä saanut Peter saattoi taistella lentokoneella mielipuolisen keksijän jättiläisrobotteja vastaan. Myöhemmin samanlaiset juonenkäänteet ilmenivät sävyltään vakavampina Batman-sarjakuvassa. Vuonna 1938 hän aloitti työt DC Comicsilla (silloin National Comics) samaan aikaan, kun Teräsmies lensi sarjakuviin. Siellä hänen ensimmäiset sarjakuvansa olivat humoristisia yhden tai kahden sivun mittaisia täytesarjoja (engl. "fillers").
Kane kehitti lepakkoasuun pukeutuneen kostajan hahmon yhdessä Bill Fingerin kanssa. The Bat-Man (alkuperäinen kirjoitusasu) ilmestyi ensimmäisen kerran sarjakuvalehdessä Detective Comics 27 vuonna 1939. Batman oli siitä erikoinen supersankari, että hänellä ei ollut supervoimia kuten Teräsmiehellä. Kane on kertonut, että hän sai inspiraation Batmanin hahmoon Chester Gouldin sarjakuvasta Dick Tracy. Kaksi ensimmäistä Batman-tarinaansa hän signeersi nimellä Robr't Kane. Pian se muuttui muotoon Bob Kane ja siitä tuli ikään kuin Batmanin tavaramerkki. Vaikka Batmania piirsivät myös monet muut taiteilijat, piirtäjän signeerauksena oli aina Bob Kane vuoteen 1964 saakka.
60-luvun lopulla Kane alkoi pitää taidenäyttelyjä eri puolilla Yhdysvaltoja. Lisäksi hän oli mukana kehittämässä televisioon animaatiohahmoja (Courageous Cat, Cool McCool).
Bob Kane kirjoitti omaelämäkerran "Batman & Me".
Ksylofoni
Ksylofoni on eripituisten puukapuloiden muodostama idiofoninen lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä malleteilla. Kapuloiden eli "kielien" koko on viritetty sellaiseksi, että kustakin tulee haluttu sävel. Tyypillisesti ääniala on kolme ja puoli oktaavia, kirjoitetusta f:stä c:ään. Ksylofoni soi oktaavin kirjoitettua korkeammalta. Fysikaalisesti voidaan sanoa, että sen ominaisvärähtely on viritetty halutulle taajuudelle. Ksylofonin kielet järjestetään pianon koskettimien tapaan, "mustat koskettimet" omaan riviinsä "valkoisten" taakse. Ksylofonilla on kielien alla kaikuputkien rivi.
Ksylofonissa on kirkkaampi ääni kuin sen sukulaissoittimessa marimbassa. Moderneissa ksylofoneissa on kielten alla resonanssiputket, jotka toimivat passiivisina äänenvahvistimina.
Klassisessa musiikissa ksylofonia ovat käyttäneet mm. Dmitri Šostakovitš, Camille Saint-Saëns, Giacomo Puccini ja Gustav Mahler. Konserttoja soittimelle ovat säveltäneet Toshiro Mayuzumi ja Daniel Bukvich. Muuta nimenomaan ksylofonille sävellettyä musiikkia ovat tehneet Alan Hovhaness, Thomas Pitfield (ksylofonisonaatti) ja Patrick Moore, joka tunnetaan myös tähtitieteen alalta.
Ailinglaplap
Ailinglaplap (Marshalliksi: "Aelōn̄ļapļap") on atolli Tyynellämerellä. Se koostuu 56 saaresta. Atolli kuuluu Marshallinsaariin. Pinta-alaa sillä on noin 15 neliökilometriä. Ailinglaplapissa oli 1 729 asukasta vuonna 2011. Marshallinsaarten entinen presidentti Kessai Note sekä nykyinen presidentti Christopher Loeak ovat kotoisin Ailinglaplapilta.
Camille Saint-Saëns
Charles-Camille Saint-Saëns [ʃaʁl kamij sɛ̃sɑ̃s] (9. lokakuuta 1835 Pariisi – 16. joulukuuta 1921 Alger) oli ranskalainen säveltäjä romantiikan ajalta.
Saint-Saëns oli Mozartiin ja Mendelssohniin verrattava aikansa lapsitähti. Hänen isotätinsä Charlotte – Camillen biologisen äidin adoptioäiti – alkoi opettaa 2,5-vuotiaalle pojalle pianonsoittoa huomattuaan tämän erityisen kiinnostuksen pianon ääntä kohtaan. Pojalla todettiin varsin pian olevan myös absoluuttinen sävelkorva. Ensimmäisen sävellyksensä hän teki jo paria vuotta myöhemmin ja esiintyi pianokonserteissa alle kouluikäisenä. Ensimmäisen sinfoniansa hän kirjoitti 16-vuotiaana. Saint-Saëns jatkoi pianovirtuoosina säveltäjänurastaan huolimatta, ja hänen suuri esikuvansa, Franz Liszt, piti Saint-Saënsia itsensä ohella taitavimpana urkurina. Saint-Saëns opiskeli musiikkia Pariisin konservatoriossa ja yksityisesti Charles Gounod’n johdolla. Hän toimi vuosina 1855–1877 urkurina ja kirkkomusiikin opettajana Pariisissa.
Saint-Saëns sävelsi dramaattista musiikkia: oopperoita ja sinfonisia runoja sekä mykkäelokuvien taustaksi tarkoitettua musiikkia. Kaiken kaikkiaan teoslistalla on yli kolmesataa teosta, joista tunnetuimpia ovat kolmas sinfonia (niin sanottu "Urkusinfonia"), toinen pianokonsertto, ooppera "Simson ja Delila" ("Samson et Dalila"), sinfoninen runo "Kalmantanssi" ("Danse Macabre") sekä orkesterisarja "Eläinten karnevaali" ("Le carnaval des animaux"). "Eläinten karnevaalin" esittämisen säveltäjä kielsi kantaesityksen jälkeen elinajakseen, vain osaa "Joutsen" sai soittaa. Säveltäjän kuoleman jälkeen teoksesta on tullut suosittu. Koreografi Mihail Fokin teki siihen kuuluisan soolotanssin "Kuoleva joutsen" alun perin Anna Pavlovalle.
Queensland
Queensland on Australian toiseksi suurin osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen koillisosassa, ja sen pääkaupunki on Brisbane. Queenslandin väkiluku oli 4 703 193 vuoden 2016 väestönlaskennassa ja pinta-ala 1 852 642 km². Pinta-alaltaan se on noin 5,1 kertaa Suomen kokoinen.
Osavaltion pääkaupunki Brisbane sijaitsee rannikolla 100 kilometriä Uuden Etelä-Walesin rajalta pohjoiseen. Queenslandissa sijaitsee myös yksi pinta-alaltaan (43 310 km²) maailman suurimmista kaupungeista Mount Isa (pääkatu 188 km) sekä viisi Unescon maailmanperintökohdetta, joista yksi on kuuluisa Iso valliriutta. Ilmasto Queenslandissa on pääosin trooppinen.
Queenslandin pohjoisosan tunnettu turistikaupunki on Cairns.
Queensland on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Australian parlamentissa Queenslandilla on 12 edustajaa ylähuoneessa ja 30 edustajaa alahuoneessa.
Queenslandilla on yksikamarinen 89 paikkainen parlamentti. Parlamentin edustajat valitaan osavaltion 89 vaalipiiristä suorilla vaaleilla noin kolmen vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat.
Osavaltion tuomiovalta on tuomioistuimilla. Alimpia tuomioistuimia ovat maistraatit (), niiden yläpuolella ovat käräjäoikeudet ("District Courts"). Queenslandin korkein oikeus ("Supreme Court") on osavaltion korkein tuomioistuin. Tuomioistuimet ovat liittovaltion tuomioistuinten alapuolella.
Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita Queenslandissa on 73. Paikallishallintoalueet vastaavat kuntia ja niillä on pieni verotusoikeus jotta ne voivat ylläpitää tehtäviään kuten kirjastoja, tiestöä tai jätehuoltoa.
Queenslandin pääelinkeinot ovat kaivosteollisuus, vehnänviljely sekä karjankasvatus.
Everstiluutnantti
Everstiluutnantti (lyhenne ev.luutn. tai sotilaskäytössä evl) on Suomen puolustusvoimissa käytettävä maa- ja ilmavoimien upseerinarvo. Merivoimissa sitä vastaa komentaja.
Everstiluutnantin arvoon voidaan ylentää reservissä tai vakinaisessa palveluksessa oleva majuri, joka on suorittanut yleisesikuntaupseerin tutkinnon tai upseerin tutkinnon ja esiupseerikurssin ja palvelee sotilasarvoa vastaavassa tehtävässä.
Reserviläinen voi poikkeustapauksessa saavuttaa everstiluutnantin arvon. Yleneminen on mahdollista, jos koulutettava havaitaan sopivaksi sodan ajan tehtävään puolustusvoimissa. Ylennyksen edellytyksenä on yleensä korkeakoulututkinto. Eräitä puolustusvoimien korkeissa siviiliviroissa toimineita on ylennetty reservissä everstiluutnanteiksi. Tällaisia ovat mm. puolustusministeriön ylijohtaja Pauli Järvenpää, puolustusvoimien teknillisen tutkimuslaitoksen osastonjohtajana toiminut professori Lasse Salonen ja puolustusvoimien pääasessorin virkaa hoitanut varatuomari Kalervo Artema. Politiikan saralla ansioitunut keskustalainen kansanedustaja ja moninkertainen puolustusministeri Arvo Pentti sai myös vastaavan ylennyksen 1960-luvulla. Hänellä oli tosin taustalla kadettiupseerin tutkinto sotavuosilta ja lisäksi Pentti oli myös Mannerheim-ristin ritari.
Vakinaisessa palveluksessa toimiva upseeri toimii everstiluutnantin sotilasarvossa joukkoyksikön komentajana, mutta pääsääntöisesti Pääesikunnan, puolustushaaraesikunnan, Pääesikunnan alaisten laitosten ja joukko-osastojen vanhempana osastoesiupseerina tai erikoistutkijan tehtävissä. Sodan ajan tehtävä on esimerkiksi prikaatin komentaja ja ylempien johtoportaiden esiupseerin tehtävät.
Everstiluutnantin arvomerkissä maavoimissa kauluslaatassa on kaksi isoa heraldista ruusua. Everstiluutnantista lähinnä ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa eversti.
Pöllöt
Pöllöt ("Strigidae") on lintuheimo. Ne ovat yöeläimiä, mutta jotkin liikkuvat päivälläkin.
Pöllöille on tyypillistä suhteellisen suuri pää, lyhyt kaula ja koukkumainen lyhyt nokka. Sukupuolet ovat samannäköiset, mutta naaras on usein koirasta suurikokoisempi.
Pöllöt tunnetaan hyvästä hämäränäöstä, lähes äänettömästä lennosta sekä noin 270 astetta kääntyvästä päästä. Pöllöillä on usein matalan suppilon mallinen naamakiehkura, joka kerää ääniä korva-aukkoon siten tehostaen sen kuuloa.
Pöllöt ovat lihansyöjiä ja niiden pääasiallista ravintoa ovat pikkunisäkkäät. Ne saalistavat yleensä öisin ja paikantavat uhrinsa kuulonsa avulla. Ravinnon sulamattomat osat pöllöt oksentavat niin kutsuttuina oksennuspalloina.
Pöllöä on vanhoista ajoista asti pidetty viisaana eläimenä. Minervanpöllö on viisauden ja filosofian perinteinen symboli.
Pöllöä on monissa perinteissä pidetty kuoleman lintuna, niin muinaisessa Egyptissä kuin Roomassakin. Suomessa sitä on pidetty paholaisen lintuna, Pohjoismaissa myös ukkosen jumalan Ukon lintuna. Sen silmiä on syöty koska on uskottu hämäränäön paranevan. Sydän on tuonut rahaa, metsästysonnea ja sodassa rohkeutta. Pöllönmunan ja sydämen keitoksesta tehdyllä juomalla uskottiin olevan parantavaa vaikutusta alkoholismiin, kaatumatautiin ja hinkuyskään. Intiassa pöllönlihan on uskottu kiihottavan sukupuoliviettiä mutta myös tekevän hulluksi. Kun naisen vasemmalle rinnalle asetettiin pöllön sydän, naisen uskottiin paljastavan kaikki salaisuutensa.
Pöllö on ollut paitsi viisauden myös tyhmyyden symboli. Sen kansanomainen nimi hyypiö sisältää myös omituisen olion merkityksen. Myös hyypiä-muotoa on käytetty, ja molemmat ovat yhä käytössä sukuniminä. Pöllö sen sijaan ei enää ole sukunimenä käytössä.
Pöllöstä on tullut myös muoti-ilmiö. Taika-astiastossa on pöllön kuva, ja koru- ja tatuointimuotikin on ottanut pöllön omakseen. Kaupunkipöllöt, kuten Bubi ja Helsingin Forum-korttelin huuhkajat vuonna 2011 edistivät pöllön myönteistä kuvaa.
Nalle Puhissa pöllö on vanha ja viisas. Tiedon symbolina se on muun muassa yliopistoissa, kirjastoissa. Kreikkalaisilla se oli mukana sodassa suojelemassa. "Mainospöllö" oli MTV:n (myöh. MTV3:n) pitkäaikaisin symboli.
V. S. Naipaul
Sir Vidiadhar Surajprasad Naipaul, kirjailijanimeltään V. S. Naipaul (17. elokuuta 1932 Changuanas, Trinidad ja Tobago – 11. elokuuta 2018 Lontoo, Englanti) oli trinidadilais-brittiläinen kirjailija, jolla oli intialaista sukujuurta.
Naipaul sai Nobelin kirjallisuuden palkinnon vuonna 2001. Ennen Nobelin voittamista Naipaul voitti lukuisia kirjallisuuspalkintoja kuten Booker-palkinnon vuonna 1971 teoksestaan "In a Free State" (suom. "Vapaassa maassa"). Kuningatar Elisabet aateloi hänet Sir V. S. Naipauliksi vuonna 1990.
Naipaul asui Wiltshiressä, Englannissa ja oli naimisissa Pakistanista kotoisin olevan Lady Nadira Naipaulin kanssa. Naipaul oli Britannian kansalainen, eikä hän ikinä asunut Intiassa.
ʻOkina
ʻOkina on havaijissa ja eräissä muissa polynesialaisissa kielissä käytettävä kirjain, joka ääntyy glottaaliklusiilina . Se on konsonantti, joka voi esiintyä vain joko sanan alussa jonkin vokaalin edessä, kuten itse kirjaimen nimessä, tai sanan sisällä kahden vokaalin välissä, kuten Havaijin omakielisessä nimessä "Hawai‘i" . "ʻOkina" on nimenomaan havaijinkielinen nimi, joka kirjaimellisesti tarkoittaa erotinta; tongassa vastaavan kirjaimen nimi on "fakauʻa", wallisissa "fakamoga", tahitissa "ʻeta" ja rarotongassa "ʻamata", joista kukin tavalla tai toisella viittaa kurkussa ääntyvään, kovaan tai glottaaliseen äänteeseen. Samoan kielen "koma liliu" ’pilkku ylösalaisin’ luonnehtii merkin ulkoasua.
Ulkoasustaan huolimatta ʻokina ei ole heittomerkki eikä ylipäätään välimerkki, vaan kirjain tai joidenkin luonnehdintojen mukaan tarke. Aakkosena ʻokina on yksilajinen, joten sillä ei ole erikseen suur- ja pienaakkosmuotoa; tarvittaessa suuraakkosena kirjoitetaan ʻokinaa seuraava vokaali.
Kirjaimen perusulkoasu on havaijin ja tongan oikeinkirjoituksessa vakioitu, ja Unicode-merkistössä sitä vastaa "tarkkeenomainen ylösalainen pilkku" (U+02BB), joka ei kuitenkaan sisälly kaikkiin fontteihin. Tavallisesti samannäköinen on ylösalainen puolilainausmerkki (U+2018), jota usein käytetäänkin ʻokinan korvikkeena, mutta se voi joissain fonteissa näyttää "käänteiseltä" puolilainausmerkiltä. Myös heittomerkkiä tai jopa gravisaksenttia saatetaan käyttää ʻokinan korvikkeena, vaikka kumpikin on tähän tarkoitukseen periaatteessa väärän muotoinen.
Päästäiset
Päästäiset (Soricidae) ovat pieniä samettiturkkisia nisäkkäitä, joiden kuono on pitkä ja suippo. Ne muistuttavat ulkonäöltään hiiriä, mihin viittaa niiden kansanomainen nimitys nokkahiiret. Niitä on kutsuttu myös supiaisiksi ja karjapiekoiksi. Ne kuuluvat kuitenkin samaan "Soricomorpha"-lahkoon almikkien ja kontiaisten kanssa, eivätkä ole läheistä sukua hiirille, jotka ovat jyrsijöitä. Päästäisten kuono on hyvin liikkuva, ja kaiken aikaa touhuava eläin nuuhkii sillä alinomaa ympäristöään. Päästäisten ulkokorvat ja silmät ovat hyvin pienet ja joko kokonaan tai osaksi turkin suojassa. Kupeilla on hajurauhasia, joiden erite on vahvatuoksuista.
Päästäiset ovat hyvin aktiivisia, ja niiden aineenvaihdunta on erittäin vilkas. Niinpä päästäinen voi syödä kuudessa tunnissa jopa kaksi kertaa painonsa verran. Ravinnon puutteessa se myös kuolisi nälkään alle päivässä. Vilkas aineenvaihdunta ja alituinen liikkuminen aiheuttavat sen, etteivät päästäiset muutenkaan elä vanhoiksi. Varhaiskeväällä syntyneet eläimet tulevat sukukypsiksi ja voivat lisääntyä jo ensimmäisen kesänsä aikana. Ne poikaset, jotka selviytyvät talven yli, lisääntyvät seuraavana kesänä ja kuolevat yleensä saman vuoden syksyllä, siis noin puolitoistavuotiaina. Päästäisiä on vaikea tarkkailla, koska ne elävät tiheän kasvuston suojassa, kaivamissaan käytävissä tai myyrien koloissa. Suuri osa vapaana ulkoilevista kissoista pyydystää ja tappaa päästäisiä, mutta jättää saaliin syömättä päästäisen myskirauhasten erittämän pahan hajun takia.
Päästäisten yksi erikoisimmista piirteistä on valtavat aivot suhteutettuna ruumiin muuhun painoon. Aikuisen päästäisen aivot painavat lajista riippuen keskimäärin kymmenesosan ruumiinpainosta. Useimpien nisäkkäiden keskuudessa tällainen suhde on harvinainen.
Päästäisten heimo jaetaan kolmeen alaheimoon: Myosoricinae, Crocidurinae (kotipäästäiset) ja Soricinae (varsinaiset päästäiset). Näissä alaheimoissa on yhteensä 26 sukua ja 376 lajia.
Suomessa elää kuusi päästäislajia:
Ctrl+Alt+Del
Ctrl+Alt+Del (CAD) on englanninkielinen pelaamisesta ja pelikulttuurista kertova verkkosarjakuva. Sarjakuvaa piirtää ja käsikirjoittaa Tim Buckley. Internetissä hänet tunnetaan nimimerkillä Absath. Sarjakuvan nimi viittaa PC-tietokoneista tuttuun näppäinyhdistelmään Control-Alt-Del. Sarjakuvan tunnuslause on ”Tragically l337”.
Sarjakuva alkoi ilmestyä 23. lokakuuta 2002. Nykyään se ilmestyy maanantaina, keskiviikkona, perjantaina ja lauantaina.
Tekniikan kandidaatti
Tekniikan kandidaatti (TkK, ) on teknis-tieteellisen alan alempi korkeakoulututkinto. Tekniikan kandidaatin tutkinto sijoittuu muiden kandidaatin tutkintojen tavoin Bolognan prosessin ensimmäiseen sykliin (Bachelor-taso). Tutkinnon laajuus on yhteensä 180 opintopistettä, sisältäen lopputyönä suoritettavan "kandidaatintyön". Valtaosa valmistuvista kandidaateista jatkaa opintojaan diplomi-insinööriksi tai arkkitehdiksi.
Darius
Darius on alkujaan Persian muinaisten kuninkaiden nimen "Dareios" latinalaistettu muoto, jota käytetään myös englannin kielessä. Tämän nimiset kuninkaat on lueteltu sivulla Dareios.
Darius -nimisä henkilöitä ovat myös:
Diplomityö
Diplomityö on diplomi-insinöörin, arkkitehdin tai maisema-arkkitehdin tutkinnon päätteeksi tehtävä itsenäinen opinnäytetyö, joka tehdään pää- tai sivuaineeseen liittyvästä aiheesta. Vastaava opinnäytetyö muissa ylemmissä korkeakoulututkinnoissa on nimeltään pro gradu -tutkielma. Englannin kielellä diplomityöstä ja pro gradu -töistä käytetään nimitystä "master's thesis". Työn laajuus on 30 opintopistettä, ennen vuoden 2005 tutkintouudistusta 20 opintoviikkoa. Diplomityö toteutetaan usein jollekin yritykselle tai oman yliopiston laitokselle työsuhteessa tai stipendillä. Jonkin verran diplomitöitä tehdään myös "omarahoitteisesti" opintotuella. Näin tehtyjen töiden määrä vaihtelee kulloisenkin alan työtilanteen mukaan, mutta on suhteellisen pieni.
Koska tarkastettavaksi jätetty diplomityö on julkinen asiakirja, pyritään yritystenkin toimeksiannosta tehtävät diplomityöt kirjoittamaan siten, ettei niissä ole sellaista materiaalia, jota ei voi julkaista. Osa yliopistoista hyväksyy diplomitöille perustellusta hakemuksesta määräaikaisen luottamuksellisuusaseman. Näissäkin tapauksissa työn nimi ja tiivistelmä ovat aina julkisia.
Diplomityön aihetta haetaan opintojen loppuvaiheessa. Aiheen ja työn kielen vahvistaa teknillisen yliopiston tiedekunta tai sitä vastaava elin, ja samalla nimitetään työlle tarkastaja, joka on yleensä työn aihetta vastaavan alueen professori. Tarkastajan (joskus käytetään nimitystä valvoja) lisäksi on lähes aina erillinen ohjaaja, joka käytännössä ohjaa työn tekemistä. Ohjaajaa ei asetus vaadi, joten hänelle ei ole asetettu muodollisia pätevyysvaatimuksia. Pääsääntöisesti pyritään siihen, että hänellä olisi vähintään diplomi-insinöörin tutkintoa vastaava tutkinto.
Koska diplomityöt tehdään usein yritysten toimeksiannosta, ne ovat usein konstruktiivisia. Tyypillisesti yrityksellä on konkreettinen ongelma tai tehtävä, jonka ratkaisijaksi tai tekijäksi diplomityön tekijä palkataan. Tämän takia tyypillinen diplomityö sisältää tehtävän kuvauksen, ympäristön tai yrityksen asettamat rajoitukset ja tavoitteet, ratkaisuvaihtoehdot, ratkaisun valinnan, toteutuksen kuvauksen ja arvioinnin. Diplomityö voi olla myös perinteinen tutkielma, mutta tällaiset ovat harvinaisia yritysrahoituksen takia. Näiden kahden ääripään väliin asettuvat teknologian evaluointityöt, jossa diplomityön tavoitteena on antaa käsitys kulloisestakin "state of the art" -tilanteesta jollain alueella. Viimeksi mainittuja töitä teettävät sekä yritykset että yliopistot: yritykset arvioidessaan mihin suuntaan tuotekehitystä pitäisi suunnata ja yliopistot opetus- ja tutkimustehtäviensä tueksi.
Diplomityöhön kuuluu myös työtä esittelevä seminaariesitelmä tai muu vastaava esittelytilaisuus. Lisäksi opiskelijan on suoritettava diplomityöhön liittyen kypsyysnäyte, jolla opiskelijan tulee osoittaa perehtyneisyyttä diplomityön alaan sekä suomen tai ruotsin kielen taitoa. Mikäli kypsyysnäyte on annettu jo alemman tutkinnon yhteydessä, kielitaitoa ei tarkasteta enää diplomityön yhteydessä.
Tekniikan lisensiaatti
Tekniikan lisensiaatti (TkL, ) on teknis-tieteellisen alan tieteellinen jatkotutkinto. Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto, useimmiten diplomi-insinöörin tutkinto. Nykyään lisensiaatintutkinto jätetään kuitenkin usein suorittamatta ja tähdätään maisterintutkinnosta suoraan tohtorintutkintoon. Lisensiaatintutkintoon kuuluvat lisensiaatintyö sekä sitä tukevat syventävät opinnot. Näitä tutkintoon liittyviä maisterintutkinnon jälkeisiä syventäviä opintoja tarvitaan yhtä paljon kuin tohtorintutkintoon (aiemmin noin 60 opintopistettä, vuoden 2013 alusta 40 opintopistettä lähes kaikissa yliopistoissa), joten lisensiaatti voi valmistua tohtoriksi vain tekemällä väitöskirjan. Lisensiaatin tutkinnolla ei kuitenkaan ole selkeätä sijaa Bolognan prosessin mukaisessa tutkintoluokittelussa.
Butrint
Butrint on Kaakkois-Albaniassa sijaitseva Albanian ja koko Balkanin yksi merkittävimmistä
arkeologisista kohteista. Se sijaitsee syrjäisellä maaseudulla lähellä Kreikan rajaa. Butrintiin pääsee parhaiten vierailemaan Sarandan kaupungista.
Arkeologisissa kaivauksissa on havaittu asutuksen merkkejä Butrintin alueella jo neoliittisella kaudella ja ensimmäinen kaupunkimainen asutus ja linnoitus paikalle rakennettiin illyyrialaiskaudella 700-luvulla eaa. Rooman valloitettua kaupungin 167 eaa. Butrintista tuli merkittävä roomalainen keskus, jossa sijaitsi mm. Julius Caesarin ja Augustuksen aikana laivastotukikohta ja viljavarasto Rooman armeijalle. Merkittävimmät Butrintin rauniot ovat peräisin juuri roomalaisajalta.
Butrint valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1992.
Victoria (Australia)
Victoria on Australian toiseksi pienin ja tiheimmin asutettu osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen kaakkoisnurkassa, ja sen pinta-ala on 237 629 km² ja väkiluku oli 5 926 624 vuoden 2016 väestönlaskennassa. Victorian pääkaupunki on Melbourne, joka on väkiluvultaan Australian toiseksi suurin kaupunki.
Uuden Etelä-Walesin siirtokunnan perustamisen (1788) jälkeen Australian manner jaettiin kahtia itäiseen Uuteen Etelä-Walesiin ja läntiseen Uuteen-Hollantiin. Victorian ensimmäiset asukkaat asettuivat Portlandiin nykyisen Victorian länsirannikolle. Melbournen kaupungin perusti John Batman vuonna 1835.
Vuonna 1851 Ballaratista ja myöhemmin eri puolilta Victoriaa löydettiin kultaa, minkä johdosta alueen väkiluku ja talous alkoivat kasvaa hyvin nopeasti. Samana vuonna siirtokunta sai itsenäisyyden Uudesta Etelä-Walesista, ja vuonna 1901 Victoriasta tuli Australian liittovaltion osavaltio. Melbourne oli maan pääkaupunki vuosina 1901–1927 Canberran ollessa vasta rakenteilla.
Victoria on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Victorialla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 37 edustajaa alahuoneessa.
Victorialla on oma kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 40 paikkaa ja alahuoneessa on 88 paikkaa. Parlamentin jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein, joita varten osavaltio on jaettu 88 vaalipiiriin. Osavaltiossa on käytössä painotettu vaalitapa. Vaalien voittajapuolueen puheenjohtajasta tulee Victorian pääministeri ja hän kokoaa hallituksen.
Osavaltion toimeenpanovalta on kruunun edustajalla eli Victorian kuvernöörillä. Hän vahvistaa osavaltion lait ja viralliset asiakirjat sekä kutsuu valtiopäivät koolle. Tarvittaessa hän voi hajottaa hallituksen ja määrätä uudet vaalit. Lähinnä kuvernöörin valta on kuitenkin seremoniallinen ja hän edustaa osavaltiota ulospäin.
Tuomiovalta on jaettu tuomioistuimille, joita on kolmessa eri tasossa. Alimmalla tasolla ovat maistraatit (), joiden alla on eri aloihin, kuten lastensuojelu- tai talousasioihin, erikoituneita alioikeuksia. Toisella tasolla ovat piirioikeudet (engl. "County Court"), ja ylimpänä on Korkein oikeus (engl. "Supreme Court"). Osavaltion tuomioistuinten yläpuolella ovat vielä liittovaltion tuomioistuimet.
Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita on 79. Alueet vastaavat kuntia, ja niiden tehtävänä Victorian osavaltiossa on ylläpitää tiestöä, kunnallistekniikkaa ja vapaa-ajan palveluja kuten kirjastoja ja puistoja. Alueilla on myös vaikutusvaltaa paikallisesti joihinkin osavaltion järjestämiin asioihin kuten kaavoitukseen, ympäristönsuojeluun ja terveyspalveluihin. Victorian hallinto on jakanut osavaltion myös viiteen alueeseen, joilla on lähinnä merkitystä tilastoinnissa ja alueellisessa suunnittelussa. Alueet ovat Barwon South West, Gippsland, Grampians, Hume ja Loddon Mallee.
Luxorin temppeli
Luxorin temppeli on muinaisen Egyptin aikainen temppeli keskellä Luxorin kaupunkia Egyptissä. Temppeli on 254 metriä pitkä ja portin kohdalta 65 metriä leveä. Siinä on peräkkäisiä rakennuksia, joissa on pihoja, pylväikköjä, kappeleita ja patsaita. Egyptiläiset pitivät Luxorin temppelialuetta alkukummun paikkana ja jumala Amon-Ran eteläisenä asuntona. Heidän erilaisissa juhlissaan, kuten Opet-juhlassa ja vuosikymmenjuhlassa, Amon-Ra siirtyi sinne läheisestä Karnakin temppelistä uudistuakseen ja luomisen jatkuvuuden varmistamiseksi.
19. dynastian Ramses II:n rakennuttaman porttipylonin edustalla on jäljellä kolme Ramses II:n alkuperäisestä kuudesta patsaasta ja toinen kahdesta alkuperäisestä obeliskista. Toinen obeliski lahjoitettiin Ranskalle, ja se on nykyisin Pariisissa Place de la Concorde -aukiolla. Porttien jälkeen on Ramses II:n piha, sitten pylväikkö, 18. dynastian Amenofis III:n piha, ja eteläpäädyssä useita pienempiä saleja. Temppelialueelle oli rakennettu ensimmäinen temppeli viimeistään Thutmosisten aikana. Jotkin sen vanhimmista kivistä ovat Hatšepsutin ajalta. Amenofis III rakennutti oman rakennuksensa Thutmosiksen temppelin tilalle. Myöhemmin Ramses II rakennutti temppeliin oman suuren kolossaalipatsaiden reunustaman pihansa (57 × 51 metriä), jonka pylväikkö yhdistää Amenofis III:n rakennukseen. Sen pituusakseli on hiukan vinossa vanhempiin rakennuksiin nähden, sillä se kohdistettiin Karnakin temppeliin, ja sen poikkiakseli kohdistettiin joen länsirannan kuolintemppeleihin.
Temppeli oli aikoinaan katettu sekä sivuilta että päältä, ja valo tuli suurista ikkunoista. Seinien koristelusta on jäljellä muun muassa pylonien kuvaus Ramses II:n sotaretkestä Kadeshiin.
Lisensiaatti
Lisensiaatti ( < "licentiare" 'saada lupa', lyhenne "lis.") on yliopistollisen jatkotutkinnon nimitys. "Lisensiaatti" on alun perin tarkoittanut sitä, joka on saanut luvan luennoida yliopistossa. Suomen lisäksi lisensiaatin oppiarvo myönnetään eräissä muissakin maissa, mutta esimerkiksi Yhdysvaltojen korkeakoulujärjestelmässä on vain kandidaatin ("bachelor"), maisterin ("master") ja tohtorin ("doctor") arvot.
Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto (useimmissa tapauksissa maisterintutkinto). Nykyään lisensiaatintutkinto jätetään kuitenkin usein suorittamatta ja tähdätään maisterintutkinnosta suoraan tohtorintutkintoon. Tässäkin tapauksessa tohtorin arvoon vaaditaan hyväksytyn väitöskirjan lisäksi maisterintutkinnon jälkeisiä syventäviä opintoja saman verran kuin lisensiaatintutkintoon (yleensä 60 opintopistettä). Lisensiaatintutkintoon kuuluvat lisensiaatintyö sekä sitä tukevat syventävät opinnot.
Lääketieteen, hammaslääketieteen ja eläinlääketieteen alalla lisensiaatti on ylemmän korkeakoulututkinnon nimitys. Nämä tutkinnot ovat tavanomaista maisterintutkintoa laajempia.
Adelaide
Adelaide on Etelä-Australian osavaltion pääkaupunki. Kaupungin asukasmäärä oli 1 225 223 vuonna 2011. Adelaide on Australian viidenneksi suurin kaupunki. Kaupunki on nimetty kuningatar Adelaiden mukaan, joka oli Ison-Britannian kuningas Vilhelm IV:n puoliso. Adelaidessa ajettiin kaupungin kaduista koostuvalla katuradalla Formula-1 osakilpailut vuosina 1985-1995.
Adelaide sijaitsee Mount Lofty Rangesin juurella, noin 15 kilometriä sisämaahan St. Vincentin lahden itärannikolta. Kaupungin sijainti maapallon koordinaatistossa on 34° 55′ eteläistä leveyttä ja 138° 36′ itäistä pituutta.
Adelaidessa vallitsee välimerenilmasto, jossa suurin osa sateesta tulee talvikuukausina. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa vettä keskimäärin 80 mm.
Kesän korkein keskilämpötila on noin 29 °C, mutta lämpötila vaihtelee huomattavasti. Noin kolmena päivänä vuodessa lämpötila nousee yli 40 °C:n. Tammikuussa 2009 mitattiin kaupungin kaikkien aikojen korkein lämpötila 45,7 °C, ja kesäkuussa 1982 matalin lämpötila −0,4 °C. Talvella kesäkuusta elokuuhun korkein keskilämpötila on 15–16 °C ja matalin noin 8 °C.
Tim Skold
Tim Skold (syntymänimeltään Thim Sköld) on ruotsalaissyntyinen muusikko.
Skold syntyi 14. joulukuuta 1966 Skövdessä, Ruotsissa, mutta asuu nykyään Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Hän on naimisissa Erin-nimisen naisen kanssa ja on Marilyn Manson -yhtyeen entinen kitaristi/basisti. Hän on aikaisemmin soittanut myös yhtyeissä KMFDM, MDFMK, Ohgr, Shotgun Messiah ja Kingpin sekä julkaissut useamman sooloalbumin.
Syksyllä 2008 ilmestyi Skoldin ""Behind the Player"" DVD jossa hän kertoo musiikki urastaan ja opettaa soittamaan Marilyn Mansonin "Putting Holes in Happiness"in bassolla ja kitaralla.
2009 huhtikuussa ilmestyi Skold vs. KMFDM:än ensimmäinen albumi.
Poliisiopisto
Poliisiopisto () on yhdysvaltalainen komediaelokuvasarja, jonka seitsemän osaa valmistuivat vuosina 1984–1994. Lisäksi aiheesta on tehty televisiosarja sekä piirrossarja. Elokuvissa on usein nähty asetelma, jossa joukko surkimuksia (tässä tapauksessa poliisialokkaat) yrittävät todistaa olevansa jotain, ja stereotyyppiset auktoriteettihahmot pyrkivät lyttäämään heidät.
Elokuvien näyttelijäkatras vaihteli vuodesta toiseen. Eräs suosituimmista hahmoista oli Larvell Jones, jota näytteli Michael Winslow. Hahmon suosio perustui Winslow’n uskomattomaan kykyyn tehdä mitä ihmeellisimpiä ääniefektejä suullaan.
Sacchi
Bartolomeo Sacchi (1421 Piadena lähellä Cremonaa – 21. syyskuuta 1481 Rooma), joka tunnetaan paremmin nimellä Platina, oli tärkeimpiä keskiajalla vaikuttaneita italialaisia humanisteja. Hän oli elämänsä aikana sotilas, opettaja, paavillinen avustaja, vanki, kirjailija, kirjastonhoitaja ja agitaattori. Monet hänen kirjallisista töistään olivat kuitenkin plagiaatteja tai suoraan johdettu toisten teoksista. Platinan 30 ensimmäisestä vuodesta ei tiedetä juuri mitään muuta, kuin että hän syntyi pienessä Piadenan kaupungissa lähellä Cremonaa. Kaupungin latinankielinen nimi oli "Platina", ja myöhemmin hän käyttikin itsestään nimeä Bartolomeo Platina.
Platinan tärkein jälkipolville säilynyt teos on "De Honeste Voluptate". Teoksessaan Platina kuvaa eri ruoka-aineiden vaikutusta ihmisruumiiseen ja miten ne on syytä valmistaa. Tämäkin teos on monin osin plagioitu muista teoksista, ja hän toistaa siinä muiden aikalaisten tai varhaisempien kirjailijoiden teoksia. Erityisen paljon hän hyödynsi kirjassaan Plinius vanhemman teosta "Naturalis historia".
Kaksoistutkinto
Kaksoistutkinto tarkoittaa Suomessa yleensä ammatillisen perustutkinnon sekä ylioppilastutkinnon suorittamista rinnakkain. Käytännössä lukion kurssit luetaan hyväksi ammatillisen perustutkinnon vastaavia ammattitaitoa täydentäviä tutkinnon osia eli nk. yhteisiä opintoja korvaavina. Kaksoistutkintoon tähtäävistä opinnoista käytetään myös nimeä "ammattilukio". Kaksoistutkinto on suosittua etenkin kaupan alan ammatillisissa perustutkinnoissa, kuten merkonomi tai datanomi, mutta järjestely on mahdollista kaikissa ammatillisissa perustutkinnoissa.
Kaksoistutkintoa suorittavan oppilaan pääasiallinen oppilaitos on ammatillinen oppilaitos, jossa hän opiskelee suurimman osan ajastaan ammatilliseen perustutkintoon vaadittuja ammattiaineita. Lukion kurssien opetus voidaan järjestää joko lukion tai ammatillisen oppilaitoksen tiloissa. Opiskelu kestää kurssien määrästä ja suoritustahdista riippuen 3–4 vuotta.
Lukion osalta opiskelija suorittaa ylioppilastutkintoon vaaditun oppimäärän, eli kirjoitettavien aineiden pakolliset kurssit sekä kaksoistutkinnon suorittajille tarjottavan määrän syventäviä kursseja. Lukujärjestysteknisistä seikoista johtuen syventävien kurssien määrä jää yleensä selvästi pienemmäksi kuin normaalissa lukio-opiskelussa. Myös muut ammatillisen perustutkinnon yhteiset opinnot voidaan mahdollisuuksien mukaan suorittaa lukion kursseina.
Ammatillisesta oppilaitoksesta riippuen yhteiset opinnot voidaan sijoittaa omille jaksoilleen, mikäli opinnot suoritetaan lukiolla. Näin vältytään vaihtamasta opiskelupaikkaa kesken koulupäivän, jolloin opiskelu tapahtuu koko jakson samoissa tiloissa.
Kaksoistutkinnon suorittaminen vaatii opiskelijalta hyvää motivaatiota, itsekuria ja oma-aloitteisuutta. Omatoimista opiskelua on runsaasti ja joitain kursseja voi joutua suorittamaan aikuislukiossa tai itsenäisesti opiskellen. Esimerkiksi pitkän matematiikan ja fysiikan opinnot ovat niin laajat, että opinnot saattavat venyä neljän vuoden mittaisiksi.
Viimeisenä vuonna oppilas osallistuu lukion oppimäärää suorittavien opiskelijoiden tavoin ylioppilaskirjoituksiin ja saa hyväksytystä suorituksesta ylioppilastutkintotodistuksen, mutta ei lukion päättötodistusta.
Myös kahden ammatillisen tutkinnon suorittaminen on mahdollista. Esimerkiksi sähköalan perustutkintoa opiskeleva voi suorittaa sekä automaatioasentajan että elektroniikka-asentajan tutkinnot.
Kolmoistutkinnossa opiskelija suorittaa ammatillisen perustutkinnon ohessa koko lukion oppimäärän. Tällöin hän saa myös lukion päättötodistuksen. Kolmoistutkinto kestää yleensä hieman pidempään kuin pelkkä kaksoistutkinto.
Stubb
Stubb on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Agora
Agora () oli tori antiikin kreikkalaisessa kaupungissa. Sana tarkoittaa kreikaksi toria, avointa kokoontumis- ja markkinapaikkaa. Agorat olivat usein kaupunkien taloudellisia, hallinnollisia, sosiaalisia ja intellektuaalisia keskuksia. Tunnetuin agora, Ateenan Agora, sijaitsi Ateenassa Akropoliin ja Kerameikoksen välissä, ja toimi useiden antiikin kreikkalaisten filosofien ja sofistien kokoontumispaikkana. Roomalaisessa arkkitehtuurissa agoraa vastasi forum.Suomessa Agora-nimellä tunnetaan useita yliopistojen rakennuksia, Turun Yliopiston Agora-rakennus, Jyväskylän yliopiston Agora-rakennus sekä Itä-Suomen yliopiston Agora-rakennus. Turun yliopiston Agora on sen ja Åbo Akademin IT-osastoja sekä kielikeskusta palveleva laitosrakennus. Rakennuksessa toimii yliopiston kokous- ja luentotiloja, työskentely- ja toimistotiloja, arkistotiloja ja opetustiloja sekä ruokala ja keittiö joiden toiminnasta vastaa Unica Oy.
Jyväsjärven rannassa sijaitseva Jyväskylän yliopiston Agora on vuonna 2000 valmistunut rakennus, jossa toimivat yliopiston informaatioteknologian tiedekunta, erillislaitos Agora Center ja kasvatustieteiden tiedekunta sekä useita IT-alan yrityksiä.
Itä-Suomen yliopiston Agora puolestaan on Filosofisen tiedekunnan käytössä, ja siinä toimii humanistinen osasto ja teologinen osasto omissa siivissään.
"Agora" (2007) on myös espanjalais-englantilainen elokuva, joka sijoittuu Aleksandriaan aikaan 391 jaa. ja kertoo tieteen, filosofian ja uskonnon ristiriidoista tuona ajanjaksona.
Yleislakko
Yleislakko on kaikkia tai ainakin useimpia ammattialoja koskeva lakko. Yleislakko pyrkii kaiken työnteon lamauttamiseen tietyllä seudulla tai koko maassa. Tavoitteiltaan yleislakko on ensisijaisesti joko ammatillinen, työntekijöiden etuvaatimuksia tukeva tai poliittinen. Muita poliittisia vaikutuskeinoja, joita ei tule sekoittaa lakkoiluun, voivat olla esimerkiksi työnseisaukset tai ulosmarssit.
Poliittisilla yleislakoilla pyritään yleensä painostamaan maan hallitusta. Varsinkin tietyissä maissa ne ovat usein demonstratiivisia ja lyhytkestoisia, mutta voivat myös jatkua etukäteen määräämättömän ajan tai kunnes tavoitteet saavutetaan.
Eräät sosialistiset suuntaukset, varsinkin syndikalismi, painottavat yleislakon merkitystä vallankumouksen välineenä. Useisiin modernin ajan merkittäviin vallankumouksiin onkin liittynyt yleislakko, esimerkiksi Venäjän vuoden 1905 vallankumoukseen.
Suomen historiaan kuuluu kolme varsinaista yleislakkoa. Vuoden 1905 suurlakko (30. lokakuuta – 6. marraskuuta 1905) ja osin myös marraskuun 1917 yleislakko (14.–19. marraskuuta 1917) olivat luonteeltaan poliittisia lakkoja, joilla ajettiin muun muassa äänioikeuden laajentamista ja muita laajoja yhteiskunnallisia tavoitteita. Vuoden 1956 yleislakko (1.–20. maaliskuuta 1956) oli sen sijaan perinteisempi työtaistelu, joka pantiin toimeen työnantajajärjestöjen torjuttua ammattijärjestöjen uhkavaatimuksen hintatason palauttamisesta ennalleen ja yleisen palkankorotuksen toteuttamisesta.
Lisäksi maaliskuussa 1986 SAK järjesti kaksi päivää kestäneen lähes kaikkia teollisuusaloja koskeneen lakon, josta käytettiin nimitystä "yhteislakko".
Bushidō
Bushidō () oli japanilaisten samurai-sotureiden elämäntapaohjeistus.
Siinä soturin tien harjoittamiseen liitettiin eettisiä- ja kunniakäsityksiä.
Bushidō ei ollut puhtaaksikirjoitettu lakikokoelma vaan kokoelma elämänohjeita, jotka siirtyivät perimätietona sukupolvelta toiselle. 
Näin bushidō kasvoi ja kehittyi pitkien sodankäynnin vuosisatojen aikana. Bushidōlla ei siis ole tarkkaa ilmaantumisvuotta, vaan se on pidemmän prosessin tulos.
Bushidō oli tie, jota samuraiden oli noudatettava jokapäiväisessä elämässään, mitä heiltä odotettiin ja mihin heidät koulutettiin. 
Feodaaliajan Japanissa eurooppalaista ritaria vastaava käsite ("bushi") oli olemassa jo ennen "samurai"-käsitteen vakiintumista. "Bu-shi-dō" tarkoittaakin kirjaimellisesti käännettynä "soturiherrasmiehen tietä". Bushidō syntyi sodankäyntitaitojen kehittyessä samalla kun Japanissa omaksuttiin mannermaalta, lähinnä Kiinasta levinneitä filosofisia, eettisiä ja uskonnollisia aineksia. Japanin kansallisella tasolla se huomioitiin Minamoto no Yoritomon perustaessa Kamakura-kaudella shogunaatin ja raivatessa tiensä Japanin johtoon ja ensimmäiseksi shōguniksi. Koska "bushin" omat sotataidot olivat erittäin tehokkaita ja kuolettavia, bushidō antoi hänelle selkeät säännöt siitä, milloin hänen toimintansa oli "oikein" ja milloin "väärin".
Jyväsjärvi
Jyväsjärvi on järvi Jyväskylässä. Jyväskylän keskusta sijaitsee sen pohjoispuolella. Järven eteläpuolella on Kuokkalan kaupunginosa. Järven yli keskustasta Kuokkalaan johtaa kaksi siltaa: Kuokkalan silta ja Ylistön silta.
Jyväsjärven pinta-ala on 330 hehtaaria ja järven pinnan korkeus merenpinnasta 78,3 metriä. Suurimman osan vesistään järvi saa Tourujoen kautta, jota pitkin järveen laskevat muun muassa Tuomiojärven, Palokkajärven ja Alvajärven vedet, mutta Jyväsjärveen laskee myös Köyhänoja Köhniönjärvestä. Jyväsjärvi on yhteydessä Päijänteeseen kapean ja noin 700 metriä pitkän Äijälänsalmen kautta.
Jyväsjärven rannalla sijaitsevat muun muassa Jyväskylän yliopiston Mattilanniemen ja Ylistön kampusalueet. Järvi on Ylistöllä sijaitsevan bio- ja ympäristötieteiden laitoksen keskeinen tutkimusjärvi: järven tilaa seurataan moderneilla mittalaitteilla ja järven historiasta sekä nykykunnosta on tehty useita selvityksiä ja opinnäytetöitä.
Jyväsjärven rantaa myötäilee Rantaraitti, kevyen liikenteen väylä, joka palkittiin Vuoden tie 2005 -arvonimellä Suomen Kuntaliiton, Suomen Tieyhdistyksen ja Tiehallinnon järjestämässä ”Tie paikallaan - katu kohdallaan" -kilpailussa. Väylä kiertää koko Jyväsjärven. Myös järven jää on talvisin suosittu ulkoilupaikka. Sinne aurataan talvisin pitkä retkiluistelurata.
Ennen 1800-luvulla suoritettuja ruoppauksia, jotka laskivat Jyväsjärven vedenpinnan Päijänteen pinnan tasoon, nykyisen Äijälänsalmen tilalla oli Äijälänjoki, jota pitkin Jyväsjärven vedet virtasivat Päijänteeseen. Vielä aikaisemmin Jyväsjärvi laski Päijänteen Pohjanlahteen Pohjanjokea, jota ei enää ole olemassa.
Jyväsjärveä on täytetty useita kertoja. Yhdellä kerroista järveä täytettiin Lutakon kohdalla niin, että Vasikkasaari "katosi".
Jyväskylän kaupunkiin rakennettiin viemäriverkosto 1900-luvun alussa. Tästä lähtien kaupungin jätevesi laskettiin puhdistamattomana Jyväsjärveen. Kaupungin kaatopaikka sijaitsi Mattilanniemessä järven rannalla. Viemäriverkoston lisäksi Tourujokea pitkin järveen valui teollisuuden jätevesiä. Erityisesti Kankaan paperitehdas laski jätevetensä suoraan jokeen. Tämän johdosta Jyväsjärvestä tuli hyvin saastunut. Huonoimmillaan järven tila oli 1970-luvun alussa, jolloin Jyväsjärven kaloja kuoli joukoittain.
Kuokkalaan valmistui vedenpuhdistamo vuonna 1974, jonne päätyivät kaikki kaupungin jätevedet vuodesta 1977 alkaen. Järven vesi on tämän jälkeen puhdistunut. Jyväsjärven kalat ovat olleet rajoituksetta syömäkelpoisia vuodesta 1997 alkaen ja järvessä voi jälleen uida.
Luettelo hedelmistä
Tämä on luettelo ihmisen ravinnokseen käyttämistä hedelmistä "gastronomisen" määritelmän mukaan. Vertaa hedelmän "kasvitieteellinen" määritelmä.
Kadetti
Kadetti (lyhenne kad.; ransk. "cadet", nuorempi) on Maanpuolustuskorkeakoulun Kadettikoulussa sotatieteiden kandidaatintutkintoa suorittavien henkilöiden palvelusarvo.
Koulutus on uudistunut vuonna 2006 Bologna-prosessin seurauksena. Upseerien perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Aiempi upseerin tutkinto oli 4-vuotinen. Viimeinen vanhamuotoinen 4-vuotinen kadettikurssi valmistui huhtikuussa vuonna 2009 yliluutnantteina. Tutkintorakenneuudistuksen mukaiset kadettikurssit valmistuvat kolmen vuoden opiskelun jälkeen upseerin määräaikaiseen virkaan ja heidät ylennetään luutnanteiksi. Ensimmäinen tutkintorakenneuudistuksen jälkeinen kurssi (kadettikurssi 93/76. merikadettikurssi) valmistui syksyllä 2009.
Kaikilla sotatieteiden kandidaateilla on mahdollisuus myöhemmin jatkaa opintojaan sotatieteiden maisterin opinnoissa. Kandidaatit hakeutuvat maisteriopintoihin työelämästä 4-10 vuoden jälkeen suorittamaan palkallisia maisteriopintoja. Maisteriopintojen jälkeen heidät nimitetään vakinaiseen virkaan.
Haku Kadettikouluun tapahtuu vuosittain. Hakuohje julkistetaan vuosittain joulukuussa ja haku päättyy maaliskuussa.
Kadettikoulussa käytetään sisäisiä sotilasarvoja. Oppilaitoksen ulkopuoliset kuitenkin puhuttelevat heitä kadeteiksi. Kadettien palvelusarvot ovat:
Kadettivääpeleitä on kullakin hetkellä vain kaksi (maa- ja ilmavoimien kadettivääpelit). Vastaavasti merivoimien kadettipursimiehiä on vain yksi. Kadettivääpelit ja kadettipursimies palvelevat viimeisellä vuosikurssilla. Maavoimien kadettivääpeli on kuitenkin kaikkien kadettien esimies.
Sotilaallisessa arvojärjestyksessä kadetti rinnastetaan palvelusarvostaan riippumatta vänrikkiin tai aliluutnanttiin.
Eräs vuosittainen kadettien kunniatehtävä on olla itsenäisyyspäivänä linnanjuhlissa. Kutsuvieraiden kättelyn aikana kadetit seisovat kunniavartiossa valtiosalin rivistössä, sekä linnan muissa huoneissa. Lisäksi osa kadeteista toimii veteraanien henkilökohtaisina avustajina. Kunniavartion jälkeen kadetit ovat presidentin kutsuvieraina ja ovat velvoitettuja tanssittamaan yksinäisiä daameja.
Sarkajuhla on vanhimpia Kadettikoulun perinteitä. Nuorin kurssi antaa edeltävänä aamuna kadettilupauksen, jonka jälkeen se juhlii pääsyä Kadettitoverikuntaan ja esiintyy ensimmäistä kertaa juhlapuvuissaan. Juhla on saanut nimensä 1920-luvulla, jolloin nuorin kurssi sai vaihtaa ylleen diagonaalista tehdyt asetakkinsa ja pääsi eroon sarkapuvuistaan. Nimi on vaihtunut Diagonaalijuhlasta Sarkatanssiaisten kautta Sarkajuhlaksi.
Sarkajuhlaan osallistuu kadettien ja heidän aveciensa lisäksi lukuisia kutsuvieraita. Juhlien järjestämisestä vastaa sarkajuhlatoimikunta. Sarkajuhlan yhteydessä vietetään nykyisin myös kadettikoulun perinnepäivää.
Toinen suuri juhla on valmistujaisjuhla, jossa juhlitaan vanhimman kurssin kadettien nimittämistä ensimmäisiin upseerin virkoihin. Tasavallan presidentti ylentää upseerit presidentinlinnassa. Nuoret kadettiupseerit aloittavat varsinaisen uransa alkutaipaleet ja liittyvät osaksi Suomen puolustusvoimien upseeristoa.
Muusa
Muusat () eli runottaret olivat kreikkalaisessa mytologiassa taiteiden ja tieteiden jumalattaria. Muusa on nykyään taiteellisen innoituksen symbolihahmo.
Hesiodoksen "Jumalten synnyn" mukaan muusat olivat ylijumala Zeuksen ja muistin jumalattaren Mnemosynen tyttäriä. Heidän johtajanaan toimi itse Apollon, "Apollōn Mūsagetēs" ("Muusain Apollon"). Heidän syntymäpaikkansa oli Pierian lähde tai virta lähellä Olymposvuorta. Muusat olivat nymfejä, jotka elivät alkuaan vuorilla ja puroissa. Myöhemmin heidän asuinpaikkansa tarkentui Parnassos- ja Helikon-vuoriksi sekä Kastalian ja Hippokrenen lähteiksi. Helikonin itäpuolella sijaitsi Muusien laakso, joka oli merkittävä muusille omistettu pyhäkköalue. Siellä vietettiin näiden kunniaksi Museia-juhlaa.
Muusien määräksi vakiintui yhdeksän. He olivat:Klassisissa kouluissa opeteltiin muusien nimet niiden alkutavuista muodostetun hokeman avulla: “Klio–Me–Ter–Thal/ Eu–Er–Ur–Po–Kal”.
Dynamo
Dynamo on sähkögeneraattori, joka muuttaa mekaanisen pyöritysenergian sähköksi. Sähkötekniikan historiassa dynamoilla on tarkoitettu tasavirtaa tuottavia generaattoreita, kuten Grammen konetta tai magneettoa. Suomen kielessä on yleiseksi käytöksi tullut kutsua polkupyörän ajovalojen sähkön tuottamiseen käytettyjä generaattoreita dynamoiksi.
Polkupyörässä ajovalon sähköä tuottava dynamo toimii useimmin vaihtovirtageneraattorin periaatteella. Dynamon sisällä on magneetti, joka pyörii käämin sisällä tuottaen sähköä sähkömagnetismin periaatteiden mukaan. Dynamon periaatteen esitteli Michael Faraday. Perinteisen mallinen dynamo pyörii kumirengasta vasten olevan rullan avulla. Tämä rakenne on kuitenkin alttiina kuralle ja jäälle, jotka saattavat renkaaseen ja rullaan kerääntyessään estää dynamon pyörimisen. Nykyaikaisissa polkupyörissä käytetään varmatoimisempaa napadynamoa, joka nimensä mukaisesti sijaitsee renkaan navassa.
Luettelo keinotekoisista kielistä
Tämä on luettelo tunnetuista keinotekoisista kielistä. On myös luettelo luonnollisista kielistä.
Mäkimeirami
Mäkimeirami eli oregano ("Origanum vulgare") on vanha antiikin ajoilta asti käytössä ollut mausteyrtti, joka on alun perin kotoisin Italian alueelta mutta tiettävästi levinnyt lähes koko Eurooppaan. Se on monivuotinen, hoikkajuurakkoinen noin 20–80 cm korkea kasvi ja voimakas tuoksultaan. Lehdet ovat lyhytruotisia ja muodoltaan puikeita, matalahampaisia tai ehytlaitaisia ja vaaleakarvaisia. Oregano viihtyy lehtoniityillä, kallioilla ja kivikkoisilla rinteillä. Mäkimeirami on suosittu mauste italialaisessa keittiössä (erityisesti pizzassa) ja kreikkalaisessa keittiössä, mutta vanha kansa käytti mäkimeiramia kalamausteena erityisesti silakan seurana. Maustehyllyjen oregano on sekoite, johon käytetään mäkimeiramin versojen ohella lähisukuisia maustemeiramia ("Origanum majorana") ja turkinmeiramia ("Origanum onites"). 
Kasvin haihtuva öljy sisältää pääasiassa tymolia ja karvakrolia.
Suomen oloissa mäkimeirami joudutaan kylvämään sisällä jo maaliskuussa. Kylvöstä kastellaan säännöllisesti vähällä vedellä, niin että se ei tule märäksi mutta pysyy kosteana. Taimet on syytä istuttaa ulos vasta sitten, kun pakkasöitä ei enää tule. Istutus on syytä suorittaa kuohkeaan ja hiekkaperäiseen maahan, jota voi kalkita kevyesti. Keväällä taimet leikataan noin 6 cm:n korkuisiksi tyngiksi. Kasvi on monivuotinen, ja se talvehtii Suomessa ongelmitta. Talvella varsi lakastuu mutta kasvaa varsin nopeasti heti kasvukauden alussa noin 30 cm:n korkuiseksi.Kreikkalaisessa mytologiassa Kyproksen kuninkaan Cinyrasin palvelija kaatui, kun hän oli kantamassa valtavaa parfyymiastiaa. Tietäen isäntänsä tulisen luonteen palvelija järkyttyi niin, että pyörtyi ja muuttui mäkimeiramiksi.