Volkswagen
Volkswagen (VW) on Volkswagen-konsernin valmistama automerkki.
Vuonna 1933 Saksassa valtaan noussut Adolf Hitler oli luonut ajatuksen yksinkertaisesta ja ennen kaikkea jokaisen työtätekevän perheen ulottuvilla olevasta henkilöautosta. Automallin suunnittelulle määrättiin tarkat reunaehdot, muun muassa se että valmis auto sai maksaa enintään 1000 RM kappaleelta. Auton ostoon oli siis mahdollisuus jokaisella työtä tekevällä perheellä erityisen säästämisohjelman puitteissa tuon ajan Saksan taatuilla työsuhteilla ja palkkatasolla. Kansanautoajatukseen liittyi myös tavoite luoda maahan laaja autobahnien verkosto. Suunnittelija Ferdinand Porschella oli ollut mielessään samantyyppisen automallin luominen ja hän sai maassa valtaapitäneet kiinnostumaan ideastaan.
Vuonna 1934 Porsche solmi Saksan autoteollisuusliiton kanssa sopimuksen Volkswagenin eli "kansanauton" kehittämisestä. Kolme vuotta myöhemmin valmistui ensimmäinen mallisarja VW 30.
Vuonna 1938 aloitettiin ensimmäisen Volkswagen-tehtaan rakentaminen Fallerslebenin kylässä. Työ saatiin valmiiksi seuraavana vuonna, ja autojen valmistaminen tehtaassa voitiin aloittaa. Ensimmäinen malli oli Kdf-wagen, niin sanottu Kupla. Sodan syttyminen muutti alkuperäisiä suunnitelmia ja tehdas tuotti autoja ainoastaan armeijalle. Liittoutuneet pommittivat tehdasta sodan aikana ja se sai vaurioita.
Vuonna 1945 britit nimesivät toisen maailmansodan loppuvaiheessa miehittämänsä kaupungin Wolfsburgiksi. Kaupungissa ollut Volkswagen-tehdas toimi vielä sodan lopulla englantilaisten joukkojen ajoneuvokorjaamona. Tehdas aloitti sodan jälkeen englantilaisten toimesta uudelleen VW kuplan valmistuksen. Hitlerin aikana säästämisohjelmassa mukana olleille maksettiin korvaus, ja lukuisa määrä sodan aikana tuotettuja Volkswagen Kübelwageneita ja Schwimmwageneita muutettiin Kupla-malleiksi vaihtamalla niihin tehtaalla kori.
Vuonna 1972 kupla-mallista tuli historian myydyin automalli sen ohittaessa Fordin T-mallin. Pahoissa talousvaikeuksissa ollut Volkswagen esitteli uuden automallinsa Golfin vuonna 1974. Auto poikkesi tehtaan aikaisemmasta tuotannosta huomattavasti sillä siinä oli nestejäähdytteinen rivimoottori poikittain edessä ja etuveto. Vuotta aikaisemmin yhtiö oli jo esitellyt vastaavantyyppisen suuremman mallin Passatin, mutta Golfista tuli myyntimenestys. Kuudenteen sukupolveen ehtinyttä Golfia on valmistettu jo yli 25 miljoonaa kappaletta. Vuonna 1982 Volkswagen solmi yhteistyösopimuksen espanjalaisen Seatin kanssa. Myöhemmin se siirtyi kokonaan Volkswagenin emoyhtiön Volkswagen Groupin alaisuuteen.
Vuonna 1996 Volkswagen esitteli uuden Kuplan – New Beetlen. Vuonna 2003 valmistettiin viimeinen vanhanaikainen kupla Meksikossa. Pian tämän jälkeen Volkswagen Golf ohitti kuplan valmistusmäärissä.
Vuonna 2005 Volkswagen palasi aiempaan käytäntöönsä nimetä sedan-mallinen Golf Jetaksi, sen oltua välillä Vento ja sitten Bora. Vuodesta 2010 lähtien Jetta eriytettiin omaksi mallikseen eikä se perustu enää Golfiin.
Saksalaisesta ”Kansanautosta” kirjoitettiin suomalaisessa lehdistössä jo 1930-luvun loppuvuosina. Volkswagenin tuonti Suomeen käynnistyi virallisesti vuonna 1950, mutta jo tätä ennen maahan oli tullut muutamia Volkswageneita niin sanottuina merimiesautoina parin vuoden ajan. Ensimmäisenä maahantuojana oli Autola Oy ja ensimmäiset sen maahantuomat 12 Volkswagen Kuplaa luovutettiin uusille omistajilleen Helsingin Senaatintorilla 9. kesäkuuta 1950. Autouutuudesta käytettiin parin ensimmäisen vuoden ajan nimitystä Kansanauto. Vuoden 1950 aikana Suomeen tuotiin yhteensä 119 Volkswagenia, joista oli Suomen ajoneuvorekisterissä 50 vuotta myöhemmin jäljellä enää yksi auto.
Autola Oy:n auto-osastosta muodostettiin vuonna 1952 uusi yhtiö VW-Auto. Vuonna 1953 Autola aloitti Volkswagenin ohella brittiläisen Rootes-yhtymän valmistamien Hillman-, Sunbeam- ja Commer-autojen tuonnin ja vuonna 1958 mukaan tuli vielä alankomaalainen DAF. Autola Oy liitettiin Wihuri-yhtymään vuonna 1955. Volkswagen herätti välittömästi suurta kiinnostusta, mutta henkilöautojen tuontisäännöstelyn vuoksi länsieurooppalaisia autoja ei saatu Suomeen läheskään kysyntää vastaavasti ja moni Volkswagenia toivonut ostaja joutui tyytymään itäeurooppalaiseen autoon. Vuoden 1954 lopussa Suomessa oli rekisterissä kuitenkin jo 3 946 Volkswagenia ja se oli kolmanneksi yleisin henkilöautomerkki Fordin ja Chevroletin jälkeen.
Henkilöautojen tuontisäännöstely päättyi Suomessa vuonna 1962, mikä tiesi hyviä aikoja Volkswagenille. Vuonna 1965 Suomessa rekisteröitiin ensimmäisen kerran yli 100 000 uutta henkilöautoa. Volkswagen Kupla muodosti tästä määrästä yksinään lähes viidenneksen runsaalla 17 000 kappaleella huolimatta siitä, että kyseessä oli jo melko vanhanaikainen ja suorituskyvyltään vaatimaton auto ja että Volkswagen oli esitellyt sen ohella jo muitakin henkilöautomalleja. Samaan aikaan Volkswagen Transporter oli Suomen toiseksi ostetuin pakettiauto Ford Transitin jälkeen. Suomalaiset osallistuivat Volkswageneilla menestyksekkäästi ralleihin ja rata-ajoihin, ja vuonna 1964 aloitti toimintansa Antti Aarnio-Wihurin ja Pauli Toivosen vetämä suomalainen Volkswagen-kilpatalli, joka toimi 1970-luvun alkuvuosiin saakka. Volkswagenin maahantuoja Autola Oy fuusioitiin Wihuri-yhtymään vuonna 1968. Vuoden 1969 lopussa Volkswagen oli Suomen yleisin henkilöautomerkki miltei 99 000 auton määrällään. Vuosina 1969–1970 Wihurin Heinolan tehtaassa koottiin yhteensä 48 Volkswagen Kuplaa, millä Wihuri osallistui tuolloin ajankohtaiseen keskusteluun suomalaisesta henkilöautotuotannosta.
1970-luku merkitsi Volkswagenille useita muutoksia Suomessa. Vanhojen ilmajäähdytteisten ja takavetoisten mallien tilalle esiteltiin uudet vesijäähdytteiset ja etuvetoiset mallit. Audi tuli Volkswagenin rinnalle Wihuri Oy:n Volkswagen-osaston tuontiohjelmaan vuonna 1975 ja maahantuojan nimi muutettiin Wihuri Oy Volkswagen-Audiksi. Samana vuonna päättyi perinteisen Kuplan maahantuonti, jolloin niitä oli tuotu Suomeen yhteensä runsaat 127 000 kappaletta. Volkswagenin uusiksi päämalleiksi tulivat vuonna 1973 esitelty Passat ja vuoden 1974 uutuus Golf, joiden myyntimäärät eivät kuitenkaan yhdessäkään nousseet lähellekään aikaisempia Kuplan suosiolukuja. Vuoden 1979 lopussa Fiat oli ohittanut Volkswagenin Suomen suosituimpana henkilöautomerkkinä, ja Volkswagen-henkilöautoja oli rekisterissä noin 103 000 kappaletta, mikä oli vain hieman enemmän kuin kolmantena olleen Toyotan määrä. Wihuri-yhtymä luopui Volkswagenin ja Audin maahantuonnista vuonna 1977 myydessään VW-auton Keskolle. Seuraavana vuonna yrityksen nimi muutettiin VV-Auto Oy:ksi. 2018 VV-Auto muuttui K-Auto OY:ksi.
Vuonna 1980 VV-Auto Oy aloitti Volkswagenin tekniikkaan perustuvien kevyiden MAN-kuorma-autojen maahantuonnin. Vuoden 1988 lopussa Volkswagen oli Suomen kahdeksanneksi yleisin henkilöautomerkki 108 928 autolla. Sen edellä olivat Nissan-Datsun, Toyota, Ford, Opel, Lada, Saab ja Volvo. Vuoden 1999 lopussa Volkswagen-autoja oli Suomen ajoneuvorekisterissä yhteensä 211 966 kappaletta. Yleisimmät henkilöautomallit olivat Golf (59 078 kappaletta), Passat (28 096), Polo (27 407), Jetta (17 733), Vento (14 894) ja Kupla (12 492). Transporter-pakettiautoja oli rekisterissä 26 493 kappaletta. Kaikista Suomen automerkeistä Volkswagen oli viidenneksi yleisin Toyotan, Opelin, Nissan-Datsunin ja Fordin jälkeen. Yksittäisistä henkilöautomalleista Volkswagen Golf oli samoin viidenneksi yleisin Toyota Corollan, Nissan/Datsun Sunnyn, Ford Escortin ja Opel Kadettin jälkeen. Pakettiautojen tilastossa Volkswagen Transporterin edellä olivat Toyota Hiace ja Ford Transit.
Volkswagen palkittiin Auto Bild -lehden tekemän Palvelu 1 -ostotutkimus 2010 kategoriassa "Paras palvelu". Perustelujen mukaan Volkswagen on "yleisvoittaja, joka on kokonaisuutena parhaiten uuden auton ostajaa palveleva automerkki vuonna 2010."
Volkswagen Polo palkittiin vuoden 2010 New Yorkin autonäyttelyssä kategoriassa "World Car of the Year 2010" (). Polo päihitti kisassa Mercedes-Benzin E-sarjan ja Toyota Priuksen. Vuonna 2009 ja 2013 samaisen tunnustuksen sai Volkswagen Golf.
Yhdysvalloissa paljastuneessa Volkswagen-dieselautojen päästöhuijauksessa oli kyse autoon asennetusta tietokoneohjelmasta, joka mittaustilanteessa alentaa moottorin päästöjä ja myrkyllisiä kaasuja. Autojen päästöt olivat todellisuudessa 35-40 kertaa ilmoitettuja suuremmat. Väärennoksessä on kyseessä dieselmallit Jetta, Beetle ja Golf vuosilta 2009–2015 ja Passat vuosimallia 2014–2015 sekä myös Audi A3 -malli vuosilta 2009–2015. Volkswagen on Saksan liikenneministerin mukaan manipuloinut myös paketti- ja avolava-autojensa päästötestien tuloksia. Volkswagen joutui myöntämään, että 11 miljoonassa sen valmistamassa diesel-autossa oli päästöjä väärentävä laite. Viranomaiset eri puolilla maailmaa ilmoittivat aloittaneensa tutkimukset päästöhuijauslaitteista ja uhkasivat yhtiötä oikeustoimilla. Yhtiötä vastaan on käynnistetty rikostutkimukset sekä Yhdysvalloissa että Saksassa. Pelkästään Yhdysvalloissa Volkswagen joutuu maksamaan sakkoa huijauksesta jopa 16 miljardia euroa ja maksamaan autojen korjauskulut. Volkswagenin maine luotettavana autovalmistajana on mennyttä, ja sen taloudellinen tilanne heikkenee. Volkswagenin pörssikurssi romahti sen jälkeen kun tieto väärennöksestä paljastui. Myös Volkswagenin dieselautojen myynti romahti Saksassa päästöskandaalin vuoksi. Volkswagenin toimitusjohtaja Martin Winterkorn ilmoitti eroavansa päästöskandaalin vuoksi. Volkswagen joutui myöntämään päästöhuijauksen tapahtuneen myös eurooppalaisissa päästötesteissä. Euroopassa päästöhuijaus koskee ainakin 1,2-, 1,6- ja 2,0-litraisia dieselmoottoreita.
Volkswagen-konserniin kuuluva Audi on ilmoittanut päästöhuijauksen koskevan myös Audin A1-, A3-, A4-, A5-, A6-, TT-, Q3- ja Q5- malleja. Päästömittausten vääristelyohjelma on asennettu 2,1 miljoonaan Audiin ympäri maailmaa. Noin 1,42 miljoonaa näistä Audin ajoneuvoista on myyty Länsi-Eurooppaan. Volkswagen-konserniin kuuluva Skoda tunnusti, että myös Skodan valmistamissa autoissa on päästömittauksia vääristelevä ohjelma. Kaikkiaan ohjelma on asennettu 1,2 miljoonaan Skodaan. Päästöhuijaus koskee Skodan Fabia-, Octavia-, Superb-, Roomster-, Rapid- ja Yeti- malleja. Volkswagen-konserni on asentanut päästötuloksia vääristelevää ohjelmistoa myös Seat-merkin autoihin. Ohjelmisto on asennettu 700 000 Seatiin. Suomessa päästöhuijaus koskee 64 266 autoa. Näistä 26 215 on Volkswagen henkilöautoja, 4 612 Volkswagen hyötyajoneuvoja, 17 142 Skoda henkilöautoja, 13 896 Audi henkilöautoja ja 2 401 Seat henkilöautoja. Päästöhuijaus koskee myös Volkswagen-konserniin kuuluvaa Porschea. Yhtiö on vetänyt Porsche Cayenne-katumaasturinsa pois myynnistä Pohjois-Amerikassa. Päätös koskee dieselmoottorilla varustettuja vuosien 2014–2016 Cayenne-malleja.
Konsernin toimitusjohtajaksi tuli Winterkornin jouduttua eroamaan Matthias Müller. Jo aiemmin oli Ferdinand Piech menettänyt konsernin hallituksen puheenjohtajan paikan valtataistelun seurauksena, mutta hän on yhä vaikutusvaltainen Porsche-Pier-suvun edustajana.
Päästöhuijaus koskee myös Volkswagen konsernin bensiiniautoja. Huijaus koskee Volkswagen Poloa, Golfia ja Passatia sekä Audin A1 ja A3 -malleja, Skoda Octaviaa, Seat Ibizaa ja Seat Leonia. Volkswagenin mukaan autojen hiilidioksidipäästöt ja kulutus on ilmoitettu liian mataliksi. Yhtiön mukaan ne koskevat aiemmin ilmoitettujen 11 miljoonan ajoneuvon lisäksi 800 000 autoa. Päästöhuijaus koskee ainakin 1,4-, 1,6- ja 2,0-litraisia bensiinimoottoreita. Konserni kertoi myös vuosimallin 2016 autoistaan, joiden bensiinimoottoreita huijaus koskee. Kyseisiä autoja on yli 430 000. Näitä ovat muun muassa 1,0-, 1,2-, 1,4-, 1,8- ja 2,0 litran moottorit.
Päästöhuijauksen jälkeen yhtiö on alkanut keskittyä sähköautoihin. Sähköautojen valmistus alkaa vuonna 2020 ja vuonna 2018 yhtiö antoi lausunnon, jonka mukaan yhtiö kykenee valmistamaan 50 miljoonaa sähköautoa.