Malé
Malé () on Malediivien pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Malén saarella Malén atollilla. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 74 069 ja vuoden 2006 laskennassa 103 693. Arvio vuodelle 2014 on 153 379.
Pääkaupunki sijaitsee pienellä, 1,77 neliökilometrin kokoisella sarella, joten se on Malediivien tiheimmin asuttu kolkka. Saari tunnettiin aiemmin Sulttaanin saarena. Nähtävyyksiin kuuluu kauppatorin ja kalatorin lisäksi kansallismuseo, presidentin palatsi ja suuri moskeija, johon mahtuu kerralla yli viisituhatta palvojaa.
Malén kansainvälinen lentoasema on viereisellä Hululen saarella.
Malén ensimmäiset asukkaat kuuluivat dravidakieliä puhuviin heimoihin. He olivat saapuneet Intiasta ja Sri Lankasta. Malediivien kulttuurissa on yhä jälkiä heidän kulttuuristaan. Lähisaaren asukkaat, giraavut, väittävät olevansa saariryhmän alkuperäisiä asukkaita.
Ensimmäiset asukkaat elivät löyhissä, päälliköiden johtamissa yhteisöissä. Tarinoiden mukaan pohjoisesta tuli suurella laivalla prinssi Koimala. Prinssi ja asettui asumaan hiekkarannalle ja hänelle istutettiin papaijapuita. Vähitellen saarelaiset hyväksyivät prinssin johtajakseen ja hänelle rakennettiin palatsi.
Islam saapui Malediiveille kauppiaiden mukana Marokosta vuonna 1153. Kaupunkiin ryhdyttiin tuolloin rakentamaan saariryhmän ensimmäistä moskeijaa. Nykyisen muotonsa Malén päämoskeija on saanut vuonna 1658 ja sitä on korjattu vuosina 1963 ja 1987- 1988.
Toden teolla Malé alkoi muuttua kaupungiksi, kun portugalilaiset perustivat sinne kauppa-asemansa 1500- luvulla. Sulttanien vallan aikana Malésta muodostui muurien ympäröimä, linnoitettu kaupunki.
Malediivit itsenäistyivät Iso- Britannian alaisuudesta vuonna 1965 ja Malé oli nyt itsenäisen sultaanikunnan pääkaupunki. Tasavalta julistettiin vuonna 1968 ja maan presidentiksi tuli Ibrahim Nasir. Uusi hallinto puratti muurit ja suurimman osan sulttaanin palatsista. Sen tavoitteena oli Malén ja koko saariryhmän nykyaikaistaminen. Lentokenttä oli valmistunut lähistölle vuonna 1966.
Kaupungin väkiluvun kehitys on ollut nopeaa. Vuonna 1987 siellä asui 20 000 henkilöä ja vuonna 2000 jo 100 000 henkilöä.
Vuoden 2004 joulukuun tsunami ja maanjäristys nostivat tulvavettä Malén kaduille, mutta suurimmilta vahingoilta vältyttiin. Maléssa oli vuonna 2014 vakava vesikriisi. Vesikriisi johtui tulipalosta laitoksessa joka tekee merivedestä juomakelpoista. Maléssa ei ole pohjavettä, vaan kaupunki on täysin riippuvainen merivedestä tislatusta juomavedestä. Intian hallitus käynnisti Operaatio Neerin, jolla se toi välittömästi juomavettä tankkilaivoilla ja rahtikoneilla vesipulasta kärsivään kaupunkiin.
Malén saari on rakennettu lähes täyteen. Se on maailman viidenneksi tiheimmin asutettu saari ja melkein kolmasosa kaikista Malediivien asukkaista asuu siellä. Jotta kaupungin kasvu olisi mahdollista, on aloitettu maan valtaaminen mereltä. Jo Hulhulen lentokenttä rakennettiin täyttömaalle 1960- luvulla. Parhaillaan täytetään Thilatushin laguunia.
Vuonna 1997 aloitettiin suurimittainen projekti, jolla rakennetaan keinotekoinen Hulhumalén saari. Rakennustöistä vastasi belgialainen yritys ja ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 2002. Projekti käsitti kouluja, sairaalan, moskeijan, kaupallisia rakennuksia ja viljelymaata.
Toinen vaihe valmistui vuonna 2005, jolloin rakennettiin pääasiassa asuintaloja. Viimeisen vaiheen pitäisi olla valmiina vuonna 2020, jolloin rakennetaan 3075 asuntoa. Lisäksi uudelle alueella sijoitetaan viheralueita ja hallituksen virastoja.
31. joulukuuta 2015 alkoivat Malén ja Hulhulen lentokentän yhdistävän sillan rakentaminen. Valmiina se on 1,39 kilometriä pitkä ja se on nimetty "Malediivien ja Kiinan ystävyyden sillaksi".
Malediivien merkittävin satama on Maléssa ja samoin saarivaltion kansainvälinen lentokenttä. Kaupungissa on turistinähtävyyksiä ja 90% saarivaltion verotuloista tulee joko suoraan tai välillisesti turismista ja siihen liittyvistä toiminnoista.
Malediivien lentoyhtiön pääkonttori, samoin kuin valtion pankki sijaitsevat Maléssa.