Karaoke
Karaoke on Japanista alkunsa saanut amatööriviihteen muoto, jossa asiakkaat esittävät ravintola- tai muulle yleisölle iskelmiä säestyksenään videotallenteinen orkesteriäänite tahdistettuine tekstityksineen.
Sana karaoke tulee japanin kielen sanoista "kara" ’tyhjä’ ja "ōkesutoran" 'orkesteri' ensimmäisestä tavusta. Paremmin suomennettuna Karaoke voidaan suomentaa 'Vokaaliton orkesteri' tai 'Vokaaliton soitto'. Käytännössä karaokea lauletaan karaokeäänitteeltä tulevan tekstin ja musiikkitaustan mukaan.
Karaokessa jokainen laulaja on vuorollaan sen hetken esiintyvä taiteilija. Tyypillisimmillään karaokea lauletaan pubissa tai ravintolassa, joko kaupunkien keskustoissa, lähiöissä, kylissä, lomanviettopaikoissa tai risteilylaivoilla. Näissä paikoissa karaoken kulkua ohjaa karaokejuontaja, jonka pääasiallinen tehtävä on kutsua laulajat vuorollaan laulamaan. Tavallisesti karaokejuontajan tehtäviin kuuluu myös miksaus ja muu karaoketapahtuman tekninen toteutus.
Joissakin karaokeravintoloissa melutaso voi nousta jopa yli 100 desibeliin.
Vuonna 2003 kiinalaisesta Geely Automobilesta tuli ensimmäinen autojen valmistaja, joka varusti auton vakiona karaokelaitteistolla. Sittemmin karaokea on voinut laulaa muun muassa erityisissä karaoketakseissa, joita on myös Suomessa.
Kodeissa karaokea voi harrastaa paitsi kotikäyttöön tarkoitetuilla tallenteilla, myös peleinä. Suomessa tunnetuin karaokepeli on vuonna 2004 julkaistu SingStar. Pelissä mikrofonin kautta tulevaa lauluääntä verrataan 'alkuperäiseen' lauluun, jonka perusteella suoritus pisteytetään. Pelistä on olemassa myös PC:lle suunnattu UltraStar-niminen versio, Singstarin ideaa hyödyntävä, vuonna 2008 julkaistu internet-versio KaraokeParty sekä edistyksellisempi SingOn.com-nettikaraokepeli. Kaikkiin näihin on tarjolla myös suomalaisia kappaleita.
Karaoken laulamiseen tarvittiin perinteisesti vähintään levysoitin tai videonauhuri, televisio ja karaokelevyjä tai -kasetteja. Nykyisin periaatteessa pelkkä vahvistimeen liitetty tietokone riittää. Suositeltavaa on hankkia karaokesoitin, koska siinä on liitännät mikrofoneille. Lisäksi karaokesoittimella voi yleensä transponoida ja toistaa erityisesti karaokekäyttöön kehitettyjä CDG-levyjä. Muita hyödyllisiä karaoke-elämystä tehostavia lisälaitteita ovat muun muassa mikseri, vahvistin ja kaiuttimet. Nykyisin ammattilaiset käytävät karaoke tietokonetta, johon musiikki on tallennettu ja joka ohjaa videolaitteita.
Suomalaisilta karaokelevyiltä löytyy paljon perinteistä suomalaista musiikkia, mutta viime aikoina lisääntyvissä määrin myös aivan tuoretta kotimaista musiikkia. Parhaiten tunnetut kotimaiset levysarjat ovat Finnkaraoke, Power ja Melplay. Levytuotanto on kasvussa ja ammattikäyttöön tarkoitettujen levyjen hinnat ovat laskussa. Tarjonnan kasvun ja hintojen laskun on mahdollistanut kotikaraoken suosio, joka on kasvanut Suomessa räjähdysmäisesti vuosituhannen vaihteen jälkeen. Ulkomaisista levysarjoista tunnetuin on Pioneer, joka valmisti 1980- ja 1990-luvun vaihteessa ensimmäiset karaokekäyttöön tarkoitetut Laserdisc-levyt.
Karaokessa järjestetään erilaisia ja eritasoisia kilpailuja. Yleisimpiä ovat soololaulukilpailut, mutta on myös järjestetty niin sanottu parikaraoke- ja ryhmäkaraokekilpailuja. Paikallisten pikkukilpailujen lisäksi vuodesta 1995 aina 2000 luvun alkuun ylivieskalainen ohjelmatoimisto järjesti Karaoke-laulun Suomen-mestaruuskilpailuita, joihin osa suomalaisista nykyartisteistakin on aikanaan osallistunut. Vuodesta 2003 lähtien on järjestetty Suomesta alkunsa saaneet, vuosittaiset karaoken maailmanmestaruuskilpailut. 2000-luvun alkupuolelta vantaalainen Ohjelmatoimisto Hakkivox on järjestänyt SM Karaoke eli Karaoken Suomen-mestaruuskilpailuita. Jyväskyläläinen ViihdeNikkarit Oy on järjestänyt KaveriKaraoke SM-kilpailuja, johon kaverukset voivat osallistua kahdestaan. Ne jatkavat perinteistä Karaoken Suomen-mestaruuskilpailun perinnettä, jossa kilpailija valitsee kappaleet suomenkielisestä valikoimasta. Karaokea on myös jalostettu, muun muassa UKC Laulukilpailu käydään esikarsinnoista lähtien karaoketaustoilla, mutta finaaliin saavat kilpailijat harjoitusta oikean orkesterin säestyksellä. Karaokekilpailujen palkinnot ovat pokaalien, mitalien ja kunniakirjojen myötä merkittävästi parantuneet.
Joulukuussa 2005 Thaimaassa järjestettiin vuonna 2004 Kaakkois-Aasiassa tuhoa tehneen tsunamin uhrien hyväksi konsertti, johon kokoontuivat laulamaan vuosittain järjestettävien karaoken maailmanmestaruuskilpailujen parhaiten menestyneet. Thaimaan prinsessa Ubonratana kunnioitti konserttia läsnäolollaan ja tapahtumapaikkana oli Bangkokissa sijaitseva Shangri-La-hotelli. Lordin Eurovision laulukilpailun voittoa seuranneessa 26. toukokuuta 2006 Helsingin Kauppatorilla järjestetyssä Kansanjuhlassa laulettiin Hard Rock Hallelujah -kappale karaokena 80 000 ihmisen voimin, ja näin syntyi uusi massakaraokelaulun maailmanennätys.
Suomella on ollut hallussaan yhtäjaksoisen karaokelaulannan maailmanennätys useaan otteeseen. Karaoke Club Kouvola rikkoi kiinalaisten ennätyksen 14. elokuuta 2007, ajalla 211 h 38 min 4 s. Vain kuusi päivää myöhemmin japanilaiset kiilasivat ohi ajalla 214 tuntia. Ennätys – 216 tuntia, kirjattiin 16. joulukuuta 2007 Helsingissä suomalaisille. Kouvolan Karaoke Club ry teki 21. heinäkuuta 2008 Karaoke Marathon & Festival -tapahtumassa uuden karaokelaulun ME:n ajalla 446 h 4 min 5 s. Uusi ennätys tehtiin kuitenkin Kiinassa 11. maaliskuuta 2009 ajalla 456 h 2 min 5s.
Karaokea on olemassa myös soittajille, ja tätä kutsutaan bandokeksi. Bandokelevylle on koodattu useita eri ääniraitoja siten, että paitsi laulaja, myös esimerkiksi kitaristi tai basisti voi harjoitella tai esiintyä levyn avulla. Ruudulla näkyy kappaleen sanat ja soinnutus. Bandoke-tyyppisiä julkaisuja ovat tuottaneet ainakin yhdysvaltalaiset Pocket Songs (Music Minus One) ja Panorama Records, brittiläinen Kerrang! -musiikkilehti sekä suomalaiset Edel Records (Metallikaraoke) ja Karaoke Service Finland (HeavyKaraoke), joka myös toi markkinoille nimen Bandoke.