Koiranäyttely
Koiranäyttely on näyttely, jonka tarkoitus on palvella puhdasrotuisten koirien jalostusta sekä kasvatustyötä. Tämän vuoksi Suomessa virallisiin kennelliiton hyväksymiin koiranäyttelyihin voi osallistua vain puhdasrotuiset rekisteröidyt ja tunnistusmerkityt koirat.
Koiranäyttelyssä ulkomuototuomarit arvioivat koiria suhteessa rotumääritelmään. Kansainvälinen koiranjalostusliitto, FCI, on jakanut rodut kymmeneen eri ryhmään ja jokaisen rymän rodulla on rotumääritelmä, joka kuvaa rodun ihanneyksilöä. Rotumääritelmä sisältää kuvauksen koiran ulkomuodosta mittasuhteineen, luonteesta, liikkumisesta ja karvan laadusta. Rotumääritelmässä määritellään myös virheet ja ns. hylkäävät virheet.
Näyttelyiden historia ulottuu kauas, muutaman vuosisadan päähän Isoon-Britanniaan, jossa ensimmäiset näyttelyt järjestettiin. Suomen ensimmäinen koiranäyttely järjestettiin 1800-luvun lopussa. Edelleen näyttelyt ovat keskeinen osa vuonna 1889 perustetun Suomen Kennelliiton toimintaa. Vuosittain Kennelliitto järjestää kuitenkin vain yhden näyttelyn, perinteisesti joulukuun alussa järjestetyn Voittaja-näyttelyn Helsingissä. Tämän lisäksi Kennelliitto isännöi satunnaisesti suuria kansainvälisiä voittajanäyttelyitä, joita ovat muun muassa Maailman Voittaja (viimeksi Suomessa 2014), Euroopan voittaja (viimeksi Suomessa 2006) sekä Pohjoismaiden voittaja (viimeksi Suomessa 2017).
Koiran arvostelun lisäksi koiranäyttely on myös sosiaalinen tapahtuma, jossa näyttelyharrastajat tapaavat toisiaan, kasvattaja voi seurata kasvattiensa kehittymistä ja nuoret koiranäyttelyharrastajat, junior handlerit voivat mitellä taidoistaan rotukehien ulkopuoleisissa junior handler -kilpailuissa.
Koiranäyttelyssä koirat arvioidaan ensin roduittain. Rodun sisällä koirat on jaoteltu sukupuolen ja koirien iän sekä mahdollisen muun menestyksen mukaan eri luokkiin. Ikäryhmittäin kilpaillessa jokainen koira saa erillisen laatuarvostelun, jonka jälkeen jokaisessa luokassa sijoitetaan luokan neljä parasta koiraa. Sukupuolittain valitaan paras uros ja paras narttu, jotka tämän jälkeen kilpailevat rotunsa parhaan (ROP) ja vastakkaisen sukupuolen parhaan (VSP) titteleistä. Rotunsa paras jatkaa näyttelypäivän päätteeksi ryhmäkilpailuun, jossa kilpailevat keskenään kaikki kyseisen FCI-roturyhmän rotujen parhaat koirat. Ryhmäkilpailussa sijoitetaan neljä parasta. Ryhmäkilpailun voittaja jatkaa kaikkien rotujen näyttelyssä vielä kilpailua näyttelyn kauneimman koiran tittelistä. Näyttelyn kauneimman koiran valintaan (Best in Show, BIS) osallistuvat kunkin roturyhmän parhaat koirat (10 kpl), joista neljä parasta sijoitetaan.
Koirat arvostellaan roduittain. Joidenkin rotujen (mm. villakoirat, tanskandogit, mäyräkoirat) kohdalla eri muunnokset (karvanlaatu, koko, väri) arvostellaan erikseen. Arvostelu suoritetaan seuraavissa luokissa:Laatuarvostelun ulkopuolella, rotukohtaiset:
Ryhmäkilpailut:
Näyttelyssä valitaan myös BIS-veteraani ja -kasvattajaryhmä. Rodun erikoisnäyttelyssä sekä pentunäyttelyissä voidaan valita myös BIS-pentu.
Kukin koira arvostellaan ensi oman rotunsa ja arvosteluluokan mukaisesti. Tällöin koira saa laatuarvostelun. Laatuarvosteluun kuuluu kirjallinen arviointi ja laatumaininta, joka osoitetaan seuraavin värein :Hylätyn arvostelun voi saada koira, joka poikkeaa selvästi rotumääritelmästä esimerkiksi koon, purennan tai kivespuutoksen vuoksi. Myös vihaiselle tai huonosti käyttäytyvälle koiralle voidaan antaa hylkäävä maininta. Ruskean nauhan saa koira, joka häiritsee arvostelua siinä määrin, että tuomari ei voi koiraa arvostella (hyppii, puree, on arka eikä anna koskea). Mikäli koiraa on korjailtu keinotekoisesti ja tuomarilla on syytä epäillä vilppiä, hän voi antaa maininnan "ei voida arvostella" tai poistaa koiran kehästä.
Laatuarvostelun jälkeen on kilpailuluokka koirille, jotka ovat saaneet maininnan "erinomainen ja erittäin hyvä". Neljä parasta koiraa laitetaan paremmuusjärjestykseen. Kilpailuluokan järjestys osoitetaan seuraavilla värinauhoilla:Tuomari voi halutessaan antaa koirille myös laatumaininnan SA. Sen voi saada vaikka joka koira, mutta joskus sitä ei saa kukaan. Kilpailuluokan sijoitus sekä SA edellyttävät pääsyn PN (paras narttu) tai PU (paras uros) -luokkaan. Paras uros ja paras narttu kilpailuun pääsevät koirat, jotka ovat sijoittuneet kilpailuluokassa neljän parhaan joukkoon sekä saaneet maininnan sertifikaatin arvoinen (SA). PU ja PN kilpailuissa jaetaan sijoittuneille koirille sertifikaatit ja varasertifikaatit (SERT ja VASERT) sekä kansainvälisissä näyttelyissä myös kansainväliset sertifikaatit sekä vastaavat varasertifikaatit (CACIB ja VACA). Mikäli koira ei voi vastaanottaa sertifikaattia (tarkoittaa, että koira on jo valio) tai varaCACIBia (koira on jo kansainvälinen valio), palkinnot siirtyvät PU ja PN kilpailussa seuraavaksi parhaiten pärjänneelle koiralle. Mikäli kaikki sijoittuneet koirat ovat jo esimerkiksi valioita eivätkä voi ottaa sertifikaattia vastaan, kutsutaan kehään takaisin ne PU ja PN kilpailuun päässeet koirat, jotka voivat nämä palkinnot vastaanottaa.
Näyttelyihin voivat osallistua koirat, jotka ovat Suomen Kennelliiton tai jonkun muun FCI:hin kuuluvan tai sen tunnustaman kenneljärjestön rekisterissä. Suomessa voimassa olevan typistyskiellon mukaisesti 1. tammikuuta 2001 jälkeen syntyneet typistetyt koirat eivät saa osallistua näyttelyihin tai kokeisiin. Näyttelyihin ei voi myöskään osallistua kivesvikaisen, vaarallisesti aggressiivisen tai antidoping-säännöksen vastainen koira .
Koiranäyttelyt voivat olla kansainvälisiä näyttelyitä, joissa kilpaillaan kansainvälisestä sertistä, cacib:sta. Kansalliset näyttelyt voivat olla kaikkien rotujen näyttelyitä, ryhmänäyttelyitä (tietylle FCI:n roturyhmälle/roturyhmille) tai jonkin rodun erikoisnäyttelyitä. Virallisten näyttelyiden lisäksi järjestetään match show -kilpailuja eli mätsäreitä, jotka ovat epävirallisia näyttelyitä eivätkä toimi Kennelliiton alaisuudessa. Niihin saavat osallistua myös sekarotuiset ja rekisteröimättömät koirat.
Voittaja-näyttely järjestetään kerran vuodessa Suomessa. Siellä kunkin rodun paras uros ja narttu saavat Voittaja-tittelin, esimerkiksi vuoden 2005 parhaan titteli on V-05. Lisäksi junioriluokkien voittajat, laatuarvostelulla erinomainen, saavat JV-tittelin. Pohjoismaiden Voittaja -näyttely järjestetään vuorovuosin Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Näiden kilpailujen voittajat saavat PMV- ja PMJV-tittelit. Maailman Voittaja -näyttely järjestetään vuosittain eri FCI-maissa, ja Suomi on toiminut isäntämaana vuosina 1998 ja 2014.
Tuomari voi antaa rodun parhaalle urokselle ja nartulle sertifikaatin. Mikäli rodun parhaat koirat eivät voi sertifikaattia vastaanottaa (esimerkiksi PU1 on jo valio tai sillä on jo kaikki valionarvoon tarvittavat sertifikaatit) se siirtyy seuraavaksi parhaalle koiralle, joka sen voi vastaanottaa. Sertifikaatti voi siirtyä jopa PU- tai PN-luokassa sijoittumattomalle koiralle, mikäli kukaan sijoittuneista ei voi sitä vastaanottaa. Koiran on kuitenkin pitänyt saada laatuarvosana ERI ja lisäksi omassa kilpaluokassaan sijoitus ja SA. Koiralle voidaan hakea valion arvoa, kun se on saanut kolme sertifikaattia kolmelta eri tuomarilta, ja vähintään yksi niistä on saatu koiran ollessa yli 24 kk vanha. Lisäksi voi olla rotukohtaisia koetulosvaatimuksia (käyttökoirarodut). Kansainvälisessä näyttelyssä koiran on mahdollista saada kansainvälinen sertifikaatti, CACIB, mikäli se kilpailee nuorten-, avoimessa-, valio- tai käyttöluokassa ja ovat saaneet näissä luokissa kilpaillessaan laatuarvostelun erinomainen sekä maininnan sertifikaatin arvoinen (SA) .
Koiralla on mahdollista saavuttaa Suomesta koiranäyttelyistä seuraavat valionarvot (käyttökoiraroduille pätee eri säännöt):
Valionarvot ovat maakohtaisia ja koira voi valioitua täten eri maissa. Mikäli koira jo on jonkin maan muotovalio, vaaditaan siltä vain yksi sertifikaatti yli 24 kk iässä (sekä mahdolliset lisävaatimukset) Suomessa. Koiran on mahdollista saavuttaa kansainvälisen valion arvo.