Tiirismaa
Tiirismaa on Etelä-Suomen korkein mäki, joka sijaitsee Hollolassa, noin seitsemän kilometrin päässä Lahdesta länteen. Mäen korkeus on 223 metriä merenpinnasta.
Tiirismaa on jäänne muinaisesta Svekofennidien vuoristosta, ja se on säilynyt verrattain korkeana maaston runsaan kvartsiittipitoisuuden vuoksi.
Tiirismaan alue kokonaisuutena muodostuu Messilän kartanon alueella olevasta Kartanonmäestä, Hakalaukunmäestä ja Tiirismäestä. Tiirismaa on suurehko ja miltei asumaton alue, joskin luonnonsuojelualueeseen liittyvän Iso-Tiilijärven pohjoisrannallakin on vapaa-ajan asuntoja. Iso-Tiilijärvi rajoittuu etelässä Tiilikankaan asuinalueeseen.
Tiirismaata on kutsuttu myös Messiläksi siksi, että Messilän kartanon vaikutus on ulottunut myös Tiirismaalle. Nykyään Messiläksi kutsutaan Messiläntien eteläpuolista osaa ja sen Messilän puoleista päätä venerantoineen ja leirintäalueineen, kun taas tien pohjoispuolinen osa on jo Tiirismaata.
Tiirismaalla on Natura 2000 -ohjelmaan kuuluva Tiirismaan luonnonsuojelualue.
Tiirismaalla oli 1960-luvulta asti laskettelukeskus, joka kilpaili läheisen Messilän laskettelukeskuksen kanssa. Se kuitenkin lakkautettiin kannattamattomana vuonna 1996. Paikalla on edelleen rappeutuneita hissirakenteita.
Tiirismaalla Televisiotien jatkeen, Arvi Hauvosen tien päässä, on 327 metriä korkea Digita Oy:n lähetysmasto, jonka kautta lähetetään Päijät-Hämeessä radio- ja televisiolähetykset. Masto jakaa Suomen korkeimman rakennelman tittelin Haapaveden yleisradiomaston kanssa. Tiirismaalta lähetetään myös Lahden radiolähetykset.
Maston rakentaminen aloitettiin 1966 alussa. Sen peruskivi muurattiin 27. toukokuuta 1966, ja Tiirismaan radioaseman harjannostajaisia vietettiin 11. elokuuta 1966. Kolmikerroksinen radioasemarakennus valmistui lokakuussa 1966. Ensimmäinen radio- ja tv-masto oli 302 metrin pituinen, ja sen tuotti Rauma-Repolan Porin tehdas. Mastossa oli ohjelmansiirtolinkkiantenneja ja 280 metrin korkeudessa television ykköskanavan antenni. Kakkoskanavan antenni oli mastonjatkeessa noin 20 metrin matkalla. Radio- ja televioaseman koelähetykset alkoivat 20. helmikuuta 1967 sekä radion rinnakkaisohjelmaa lähettävän ULA-II:n lähetykset 6. maaliskuuta 1967 ja yleisohjelmaa lähettävän ULA-I:n 21. maaliskuuta 1967. Television kakkosohjelman lähetykset alkoivat runsaat viisi vuotta myöhemmin syksyllä 1972. Masto uudistettiin vuonna 1988.
Tiirismaalla on kaksitoista yleisradiolähetintä:
Analogiset lähetykset asemalta päättyivät 1. syyskuuta 2007.
Tiirismaan huippu ja sen läheinen alue on myös yksi harvoista Summits on the Air:n Etelä-Suomen mäistä. Tiirismaa kuuluu CSV-tietokannassa 
Järvi-Suomen -ryhmään, mikä käsittää Naulavaaran, Losonvaaran, Pölönmäen Ukko-Kolin, Porttivaaran, Tahkovaaran, Ryläyksen, Välimäen, Kinahmin, Ansavaaran, Räsävaaran, Kakaranvaaran, Häkönummen, Tyrävaaran, Pisan, Kiiskilänmäen, Mustavaaran, Käränkävaaran, Ikolanvaaran, Uutelanmäen, Rauvanvaaran, Konnanvaaran, Rintalanmäen, Katajamäen, Tammimäen, Oinosenmäen, Puntarhonganmäen, Känkänmäen, Puijon, Kaipolanvuoren, Lauhanvuoren, Pyhämäen, Himosvuoren, Loukkuvuoren, Ison Rajamäen, Kammiovuoren, Väisälänmäen, Uuhimäen, Konttimäen, Kiviuoren, Karhuvaaran, Leppämäen, Vieruvuoren, Ahovaaran, Ukko-Vanun, Varmanmäen, Kutumäen, Katsomakivenvuoren, Pyykkivuoren, Haukivuoren, Pekkolanmäen, Murtolahdenselänteen, Vierumäen, Riihivuoren, Kanavuoren, Lullinvuoren, Vanhanmäen, Nilkokallion, Karhuvuoden, Hevovuoren, Tupsuvuoren, Sormiovuoren, Isovuoren, Jyränvuoren ja Venäläisvuoren Tiirismaan lisäksi. Muita SOTA-pääalueita Suomessa on Järvi-Suomen lisäksi Kilpisjärvi-Pallas, Kuusamon ylänkö, Muotkatunturit ja Saariselkä-Lemmenjoki.
SOTA-yhteyksiä otetaan vain viiden watin lähetystehoisilla QRP-radioilla. Tämän vuoksi asemankorkeus ja radiosää ovat keskeisiä yhteyden saamisen onnistumisen edellytyksiä.