Puumala
Puumala on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä, kokonaispinta-alasta jopa prosenttia. Väestötiheys on asukasta/km. Puumalan naapurikunnat ovat Juva, Mikkeli, Ruokolahti, Savitaipale, Sulkava ja Taipalsaari. Puumalansalmi, minkä rannalla myös kunnan keskus sijaitsee, on Saimaan laiva- ja veneliikenteen solmukohta, mistä syystä Puumalasta käytetäänkin nimitystä "Saimaan Gibraltar". Puumalassa on asukaslukuun suhteutettuna toiseksi eniten vapaa-ajan asuntoja Suomessa. 
Puumala on eräs Suomen vakaimpia kuntia talouden suhteen: talousluvut ovat rikkoneet kasvuennätyksensä kuusi vuotta peräkkäin, budjetti ollut ylijäämäinen lähes kahdella miljoonalla ja vuosikate on Suomen korkeimpia. Puumalaa kutsutaankin Saimaan alueen talousihmeeksi.. Puumalan työllisyys on kasvanut ja työttömien määrä on ennätyksellisen alhainen; 11,5% prosenttia, verrattuna lähikuntiin, kuten Sulkavaan (12,5%) ja Savonlinnaan (14,6%)
Puumala on saaristokunta, jolla on 3000 rantakilometriä ja yli 700 saarta. Kesäisin Puumala vetää puoleensa niin mökkiläisiä, veneilijöitä kuin muitakin lomalaisia. Puumala on Suomen suosituimpia kesämökkipitäjiä. Kesän aikana on useita eri vapaa-ajan tapahtumia, joista yksi on Siltakemmakat. Puumalan suurimman hiekkarannan, Pistohiekan, ympäristö on kesäisin hyvin suosittu, ja siellä järjestetään kesäisin lavatansseja.
Puumalassa on hiekkarantoja, luolia ja rotkoja. Lintusalon Telkonniemessä on hiidenkirnu.
Puumalan Johannes Kastajan kirkko on Taavetti Rahikaisen 1830-1832 rakentama puinen ristikirkko, johon mahtuu 1200 henkeä.
Puumalan Natura-kohteita ovat saimaannorpan elinalueena tunnetut Lietvesi, Luonteri ja Katosselkä-Tolvanselkä sekä Sielusenmäen aarnimetsäalue ja Puumalan Suurisuo.
Hamula, Harmaala, Himahuuha, Huhtimaa, Hurissalo, Huuhkaala, Ihalais, Junninmäki, Kaipaala, Kauppila, Keriniemi, Kietävälä, Kukonharju, Kiljula, Kirkonkylä, Kitula, Kokkola, Kontila, Kyllölä, Lampila, Lieviskä, Liimattala, Lintusalo, Luukkola, Maunola, Miettula, Muuramäki, Niinimäki, Niinisaari, Ollila, Oritsalo, Pellilä, Petäjäniemi, Pirttimäki, Piskola, Pitkälahti, Repola, Rokansalo, Ruokotaipale, Ryhälä, Sepänkylä, Sipilänsaari, Sopala, Sorjola, Torsantaka, Valtola, Vesiniemi
Vuoden 2017 lopussa Puumalassa oli 2 208 asukasta, joista 1 091 asui taajamissa, 1 088 haja-asutusalueilla ja 22 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Puumalan taajama-aste on 50,1 %. Puumalan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Puumalan kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 091 asukasta.
Puumala kuului alunperin Sääminkiin. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1616 ja pitäjä vuonna 1635. Keskiajalla Puumalan läpi kulki aikanaan tärkeä kauppareitti, Vanha Viipurintie. Puumalassa käytiin an liittyviä taisteluita vuonna 1788, ja Puumalan kirkko vaurioitui niissä. Puumalansalmen rannalla sijaitseva kirkonkylän satama oli 1900-luvun alusta tärkeä puutavaran tärkeän vientisatama. Kuopion ja Pietarin väliä kulkevat laivat pysähtyivät siellä.
Rokansaareen rakennettiin taisteluhautoja ensimmäistä maailmansotaa varten. Myös Salpalinja kulki Puumalan läpi.
1980-luvulla jokaiselle Savon kunnalle valittiin omat nimikkoruoat. Puumalan perinneruoiksi äänestettiin tattaririeska sekä sianlihasta, sipulista ja kananmunista keitetty munapaisti.
Puumalan kunnanjohtaja on Matias Hildén, mutta hän on virkavapaalla 2017-2019 toimiessaan kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläisen avustajana. Marraskuusta 2017 alkaen kunnanjohtajana on toiminut Nina Kuuva.
Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kaudella 2017-2021 kuuluu kymmenen Keskustalle.
Puumalan elinkeinorakenteessa palvelut on suurin sektori: Koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut, julkinen sektori 27 % ja kauppa, liikenne, ravintola- ja majoituspalvelut 22 %. Maa-, metsä- ja kalatalous 20 %, rakentaminen 8 %, teollisuus 7 % ja muut 16 %,
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Maansiirto Backman, kirjolohia kasvattava Puumalan Lohi ja PuuLem, joka harjoittaa maatalouteen liittyvää hakkuu-, kuljetus-ja metsänparannustöitä ja liikennettä.
Verrattuna muihin alueen kuntiin, Puumala voi taloudellisesti erinomaisesti. Puumalan tulot ylittävät menot ja ylijäämää syntyi vuonna 2017 1,6 miljoonaa euroa. Puumalan vuosikate on eräitä Suomen suurimmista. Kunnalla on enemmän varoja, kuin velkaa, ja se teki vuonna 2017 neljättä kertaa putkeen ennätystuloksen. Puumalaa kutsutaankin eräänä lempinimenään "Saimaan talousihmeeksi"
Puumalan keskusta sijaitsee kantatie 62 varrella. Keskustaajamassa sijaitsee Saimaan silta, jonka alitse kulkee Saimaan syväväylä.
Mikkelin, Puumalan, Imatran, Juvan ja Sulkavan välillä kulkevat linja-autot. Puumalan lähimmät rautatieasemat sijaitsevat noin 64 kilometrin päässä Imatralla ja noin 72 kilometrin päässä Mikkelissä. Lähimmät lentoasemat sijaitsevat Puumalasta noin 80–100 kilometrin etäisyyksillä Lappeenrannassa ja Mikkelissä.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Puumalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Puumalan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Puumalan keskustassa toimii yhtenäiskoulu, jonne oppilaat kuljetetaan myös kunnan muista osista. Puumalan lukio lakkautettiin vuonna 2015. Kolme kyläkoulua on lakkautettu 2000-luvulla.. Keskustassa toimii lisäksi R-kioski, K-market Apaja, Sale, Väri- ja vapaa-aika Tiusanen, kahvilat Soroppi, Kuittinen ja Satama cafe, kukkakauppa, ravintolat Hovi ja Virta, apteekki, Halpalinna, Puumalan muotipuoti, Puumalan konepiste, sekä Huikon Auto, eli Puumalan Teboil.
Kirkonkylällä palvelevat myös mm. kirjasto, tennishalli ja terveysasema.