Volgan tataarit
Volgan tataarit ovat turkkilainen kansa jotka asuvat Euroopan-Venäjän keski- ja itäosissa. Nykyään termillä "tataarit" viitataan usein pelkästään Volgan tataareihin. Muita tataariryhmiä ovat mm. Krimin tataarit, Kaukasuksen tataarit ja Siperian tataarit. Myös Suomessa asuu mišääritataareista polveutuva tataarivähemmistö.
Suurin Volgan tataarien ryhmä on Kazanin ("Qazan") tataarit. Kazanin tataareista suuri osa asuu Tatarstanin tasavallassa Venäjällä.
1000-luvulta 1500-luvulle suurin osa turkinsukuisista heimoista asui nykyisten Venäjän ja Kazakstanin alueella. Nykyisen Tatarstanin alueella asui Volgan bolgaareja, jotka asettuivat asumaan Volgan seudulle 8. vuosisadalla ja kääntyivät Islamiin vuoden 922 jälkeen Ahmad ibn Fadlanin harjoittaman lähetystyön aikana. Myöhemmin bolgaarit sekoittuvat skyytteihin ja suomalais-ugrilaisia kieliä puhuviin kansoihin. Mongolien valloitusretkien aikana bolgaarit lyötiin ja heidän vanhat asuinalueensa liitettiin Kultaisen Ordan valtakuntaan. Hiljalleen Kultaisen Ordan mongolivalloittajat sulautuivat alkuperäisväestöön ja kääntyivät Islamiin. Kun valtakunta alkoi rapistua 1400-luvulla, Volgan alue päätyi Kazanin ja Astrahanin kaanikuntien hallintaan. 1500-luvlla Venäjän imperiumi liitti alueet itseensä.
Vuonna 1910 tataareja oli Kazanin kuvernementissä noin puoli miljoonaa. Tatarstanissa tataareista asui noin 400 000, Samarassa ja Simbirskissä 100 000 ja joitain kymmenen tuhansia lähistön suurissa kaupungeissa. Noin 15 000 oli muuttoliikkeen mukana asettunut Rjazaniin. 1500- ja 1600-luvuilla tataareja oli myös muuttanut Liettuaan ja Puolaan (Płockin alueelle).
Vuonna 1920 perustettiin Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, 1990 perustettiin lyhytikäinen neuvostotasavalta. Vuonna 1992 perustettiin Venäjän federaatioon kuuluva Tatarstanin tasavalta.
Kazanin tataarit puhuvat turkin sukuista kieltä, johon on sekoittunut sanastoa venäjästä ja arabiasta. Tataarit eivät ole etnisesti kovin yhdenmukaisia, vaan Euroopan tataareista osa on suomalais-ugrilaisia, osa slaaveja ja Siperian tataarit taas muistuttavat ulkonäöltään mongolideja. Suurin osa Kazanin tataareista on sunnimuslimeja, mutta pieni osa tunnustaa ortodoksista uskoa.
Astrahanin tataarit ovat ryhmä joka polveutuu Astrahanin kaanikunnan väestöstä. Astrahanin tataareja on noin 70 000 ja suurin osa heistä asuu Astrahanin alueella. Vuoden 2000 väestönlaskennassa suurin osa Astrahanin tataareista piti itseään "tavallisina" tataareina ja vain pieni osa erillisenä ryhmänään.
Kasimovin tataarit asuvat Rjazanin alueella sijaitsevassa Kasimovin kaupungissa ja sen ympäristössä. Alueella on arviolta 1 000 tataaria. Myöhäiskeskiajalla siellä sijaitsi tataarien hallitsema Qasimin kaanikunta.
Misääritataarit ovat Volgan tataarien ryhmä, jonka alkuperä saattaa olla suomalais-ugrilaisissa kansoissa. Misäärit puhuvat tataarin läntistä murretta. Misäärien synnyinseudut ovat lähinnä Nižni Novgorodin, Rjazanin ja Penzan alueilla, mutta myöhemmin heitä on muuttanut myös Tatarstanin itä- ja eteläosiin sekä Baškortostaniin.
Suomessa on asunut tataariperheitä jo 1800-luvun alkupuolelta asti. Heistä ensimmäiset muuttivat Suomeen kauppiaiksi pian Suomen sodan jälkeen Venäjältä. Helsingin tataarit perustivat Suomen ensimmäisen Islam-yhdistyksen 1830 ja seurakunnan 1925. Nykyisin Suomessa on 700–900 tataaria, joilla on moskeija Helsingin lisäksi Järvenpäässä, Tampereella, Turussa ja Kotkassa. He ovat pysyneet erillään myöhemmin Suomeen saapuneista muslimeista, eikä seurakuntiinkaan oteta jäseniksi muita kieliä puhuvia.