Brooklyn
Brooklyn on väkirikkain New Yorkin kaupungin viidestä hallintoalueesta ("borough") noin 2,5 miljoonalla asukkaallaan. Pinta-alaltaan se on 251 neliökilometriä, josta 182,9 neliökilometriä on maata ja 68,1 neliökilometriä vettä. Brooklyn sijaitsee Long Islandin läntisessä päässä. Se muodostaa nimellisesti oman piirikuntansa, Kingsin piirikunnan, joskaan sillä ei käytännössä ole omaa hallintoa.
Brooklyn on etnisesti hyvin monimuotoinen, ja se koostuu lukuisista keskenään hyvin erilaisista kaupunginosista, joilla on oma identiteettinsä. Brooklynin tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Brooklyn Bridge, yksi Yhdysvaltain vanhimmista riippusilloista, ja Coney Islandin huvipuisto.
Brooklyn sai nimensä Breukelenin kaupungin mukaan. Vuonna 1664 hollantilaiset menettivät kaupungin briteille.
Brooklynin alueen asuttivat ensin hollantilaiset 1630-luvulla, ja sinne syntyi pian kuusi maatalousvaltaista kaupunkia: Brooklyn, Flatlands, Flatbush, New Utrecht, Bushwick ja Gravesend. Ne yhdistettiin Kings County -nimiseksi piirikunnaksi vuonna 1683. Yhdysvaltain vapaussodan aikana Brooklynissa käytiin Long Islandin taistelu 27. elokuuta 1776. Kun britit olivat vallanneet New Yorkin, heidän pahamaineiset vankilaivansa olivat ankkurissa Wallabout Bayn lahdessa. Niissä kuoli tuhansia sotavankeja, joille on pystytetty muistomerkki Fort Greene Parkiin. 
1800-luvun alussa Brooklynista kehittyi maailman ensimmäinen moderni esikaupunki, ja Brooklyn Heights muuttui varakkaiden asuinalueeksi. Brooklynista tuli itsenäinen kaupunki vuonna 1834, ja siellä otettiin käyttöön samanlainen ruutuasemakaava kuin Manhattanilla. 1880-luvulla Brooklynissa oli 20 000 teollisuustyöpaikkaa ja siellä rakennettiin enemmän laivoja kuin New Yorkissa. Sisällissodan aikana maailman ensimmäinen panssarilaiva Monitor rakennettiin Greenpointissa. Brooklynissa oli oma musiikkiakatemia (1859), historiallinen seura (1863) ja keskuspuisto, ja 1800-luvun lopulla se oli yksi Yhdysvaltojen suurimmista kaupungeista. Kuitenkin liike-elämän etu vaati läheisempiä suhteita suurkaupunkiin, ja vuonna 1883 valmistunut Brooklyn Bridge tuomitsi Brooklynin itsenäisyyden tuhoon. Paikallisen demokraattisen puolueen vastustuksesta huolimatta Brooklyn liittyi osaksi New Yorkia vuonna 1898. Yhdistyminen hyväksyttiin vain 277 äänen erolla.
Lisäyhteyksiä Manhattanille saatiin, kun Williamsburg Bridgen ja Manhattan Bridgen sillat rakennettiin vuosina 1903 ja 1909. Vuonna 1950 tehtiin vielä Batteryn tunneli. 1920-luvulla metro ulottui jo Coney Islandiin saakka, ja vuonna 1931 Brooklyniin perustettiin New Yorkin ensimmäinen lentokenttä, Floyd Bennett Field, jonka paikalla on nykyään Gatewayn virkistysalue. Brooklynissa oli myös oma, rakastettu baseball-joukkueensa, Dodgers, joka kuitenkin muutti Kaliforniaan 1957.
Nykyinen Brooklyn on säilyttänyt paljon itsenäisen teollisuuskaupungin piirteitä. Siellä on oma ostosparatiisi Flatbush Avenuen seudulla, kulttuuri- ja hallintokeskus () ja jopa kiinalaiskaupunginosa Chinatown Sunset Parkissa. Brooklyn on kuuluisa lukuisista kirkoista ja muista temppeleistä, jotka palvelevat eri uskontokuntia ja asuinalueita.
Vaikka Brooklynissa on paljon omakotitalojakin, suurin osa ihmisistä asuu kerros- ja rivitaloissa. Bedford-Stuyvesantissa ja Brownsvillessä on joitakin New Yorkin pahimpia slummeja, joissa on kortteleittain poltettuja ja hylättyjä rakennuksia. Crown Heightsin alueella on ollut pitkään konflikteja afroamerikkalaisten ja hasidijuutalaisten välillä, ja ryhmien välit ovat yhä jännittyneet. Toisaalta suojelumääräyksien avulla monet historialliset alueet ovat säilyneet elävinä. Myös uusia alueita on rakennettu ja vanhoja laitureita on otettu uudestaan laivaliikenteen käyttöön.
Brooklynissa sijaitsee Brooklyn Museum, joka on yksi Yhdysvaltain suurimmista museoista. Koripallojoukkue Brooklyn Nets pelaa ammattilaiskoripallon NBA-sarjassa. Kaudesta 2015–2016 alkaen NHL-jääkiekkojoukkue New York Islanders siirtyy pelaamaan kotiottelunsa Brooklyniin 2012 valmistuneeseen monitoimihalliin Barclays Centeriin.
Vuoden 2010 väestönlaskennassa brooklynilaisista 42,8 % oli valkoisia, 34,3 % mustia, 10,5 % aasialaisia (enimmäkseen kiinalaisia) ja 0,5 % intiaaneja. Latinoja oli 19,8 %.