Mänttä-Vilppula
Mänttä-Vilppula on metsäteollisuuden ympärille syntynyt kaupunki Ylä-Pirkanmaalla, Keski-Suomen maakunnan vastaisella rajalla. Mänttä-Vilppulan naapurikunnat ovat Keuruu, Juupajoki, Jämsä, Ruovesi ja Virrat. Kaupungin virallinen pinta-ala on  km², josta  km² on maata, ja väkiluku asukasta.
Suurista kaupungeista Mänttä-Vilppulaa lähimpänä sijaitsevat Jyväskylä (etäisyys n. 80 km) ja Tampere (90 km).
Vuonna 2007 Ylä-Pirkanmaalla käynnistettiin kunta- ja palvelurakenneselvitys Mäntän ja Virtain kaupunkien sekä Ruoveden ja Vilppulan kuntien kesken. Lopulta Ruovesi ja Virrat jäivät kuntaliitosvalmistelusta pois ja saatiin aikaan Mänttä-Vilppulan kaupunki, kun Mänttä ja Vilppula yhdistyivät 1.1.2009.
Uusi kaupunki piti Vilppulan vaakunan, mutta hallinnon sijaintipaikaksi tuli Mäntän keskustaajama. Taajama itse asiassa kattaa myös aiemmin oman taajamansa muodostaneen Vilppulan asemanseudun, mutta tarkkaan ottaen keskuspaikkana on entisen Mäntän kaupungin keskusta.
Mänttä-Vilppula tunnetaan ennen kaikkea taidekaupunkina sekä yhtenä suomalaisen paperi- ja metsäteollisuuden historiallisista pitäjistä. Molempien taustalla on vaikuttanut vahvasti Serlachiuksen suku.
Mänttä-Vilppulan kaupungin vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson.
Vanha Vilppula on kaupungin länsiosassa, Mänttä itäosassa. 
Mäntän keskusta sijaitsee Keurusselän ja Kuorevesi-järven välisellä kannaksella, jonka poikki Keuruun reitin vedet laskevat Ruovettä kohti. Mäntän tunnetuin luonnonnähtävyys on 190 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Mäntänvuori keskustan kaakkoispuolella. Vilppulan alue sijaitsee pääosin 100–150 metrin korkeudella merenpinnasta ja vain muutamat pienet alueet entisen kunnan länsi- ja lounaisrajalla ylittävät 150 metrin tason. Korkein maastonkohta on 214 metrin korkeuteen ulottuva Kankaanpäänvuori. Yleiskuvaltaan Vilppulan maisema on varsin mäkistä. Kokemäenjoen vesistön latvavesiin kuuluvan Keuruun reitin vedet jakavat Vilppulan kahteen osaan, ja syvässä jokiuomassa kirkonkylän kohdalla on Vilppulankoski, jonka putouskorkeus on 2,3 metriä.
Kaupungissa on kaikkiaan 136 järveä, joista suurimmat ovat Keurusselkä-Ukonselkä, Ruovesi ja Tarjanne.
Mänttä-Vilppulan Natura-kohteita ovat karu humusjärvi Tarjannevesi, ja vanhojen metsien kohteet Riihijärvi, Lauttajärvi, Elämänmäki ja Mäntänvuori.
Kolhon taajama sijaitsee kaupungin pohjoisosissa, Pohjaslahti Tarjanneveden rannalla.
Vanhan Vilppulan muita kyliä olivat Ajostaipale, Elämäntaipale, Huhtijärvi, Huopioniemi, Kurkijärvi, Leppäkoski, Loila, Maakasperä, Suluslahti, Tyynysniemi, Vitsakoski.
Mäntässä oli Alaranta, Aravala, Asemankulma, Isoniemi, Joenniemi, Juhola, Keikanniemi, Keskikauppala, Koskela, Kukkarokivi, Käänninniemi, Länsi-Koskela, Moisio, Monhanrinne, Mustalahti, Mäkikylä, Pättiniemi, Raja-aho, Rusinniemi, Savosenmäki, Seppälä, Sillanpää, Tammikangas, Tammiranta, Vuohijoki, Vuohimetsä, Vuorenalusta.
Vuoden 2017 lopussa Mänttä-Vilppulassa oli 10 256 asukasta, joista 8 408 asui taajamissa, 1 742 haja-asutusalueilla ja 106 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Mänttä-Vilppulan taajama-aste on 82,8 %. Mänttä-Vilppulan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Entisen Vilppulan kuntakeskus, Vilppulan asemanseutu on kasvanut yhteen Mäntän keskustaajaman kanssa. Mäntän keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Jämsän kaupungin alueelle.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mänttä-Vilppulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mänttä-Vilppulan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mänttä-Vilppulan kaupungin nykyisellä alueella.
Vilppulasta tuli Ruoveden kappeliseurakunta vuonna 1891 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1904, jolloin siihen liitettiin osia myös Keuruusta. Vilppulan kirkko on valmistunut 1900-luvun alussa.
Vilppulan eristyneisyys väheni, kun vuonna 1870 alkoi laivaliikenne Ruovedelle, ja rautatie valmistui Tampereelta Vilppulan ja Haapamäen kautta Vaasaan vuonna 1883. Samoihin aikoihin rakennettiin myös maantie Ruovedeltä Vilppulan ja Mäntän kautta Keuruulle. G. A. Serlachius rakennutti vuosina 1895–1897 kapearaiteisen rautatien Vilppulan rautatieasemalta Mänttään.
Mäntän tehdasyhdyskunta irtautui Vilppulasta 1921. Pohjaslahden kunnasta liitettiin yli kaksi kolmasosaa vuonna 1973 Vilppulaan.
Vuonna 2007 Ylä-Pirkanmaalla käynnistettiin kunta- ja palvelurakenneselvitys Mäntän ja Virtain kaupunkien sekä Ruoveden ja Vilppulan kuntien kesken. Lopulta Ruovesi ja Virrat jäivät kuntaliitosvalmistelusta pois ja saatiin aikaan Mänttä-Vilppulan kaupunki, kun Mänttä ja Vilppula yhdistyivät 1. tammikuuta 2009.
Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtaja Esa Sirviö siirtyy keväällä 2018 Kotkaan.
Kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista 13 on SDP:n hallussa kaudella 2017–2021.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Mäntän Seudun Osuuspankki, Lastensuojeluyksikkö Siivet ja alihankintakonepaja TK-Vilmet.
Alla on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.