Wäinö Aaltosen museo
Wäinö Aaltosen museo (WAM) on Turussa sijaitseva nykytaiteeseen painottunut taidemuseo. WAM on vuodesta 2009 alkaen hallinnollisesti osa Turun museokeskusta. Näyttelytoiminnan rungon muodostaa Turun kaupungin taidekokoelma, joka sisältää muun muassa huomattavan kokonaisuuden lahjoituksena saatuja Wäinö Aaltosen töitä. Vaihtuvissa näyttelyissä museossa on esillä sekä kansainvälistä että kotimaista modernia taidetta.
Aurajoen itärannalla III kaupunginosassa sijaitseva modernistisen museorakennuksen on suunnitellut Aaltonen yhdessä poikansa arkkitehti Matti Aaltosen ja tämän vaimon arkkitehti Irma Aaltosen kanssa. Museo avattiin vuonna 1967. Wäinö Aaltosen "Työ ja tulevaisuus" -sarjan kolme veistosta seisovat museorakennuksen terassilla vieraiden vastaanottajana. Näistä teoksista on ajan myötä tullut museon ulkoisia tunnuskuvia. Vaalean travertiinipintaisen rakennuksen edustalla vapaasti seisovat hahmot vaikuttavat luonteeltaan erilaisilta kuin medioiden kautta tutuksi tulleet Eduskuntataloon sijoitetut pronssiveistokset.
Museon terassin satamanpuoleisessa päässä on kahvila ”Cafe Wäinö”, ja museorakennuksessa harjoittaa näyttelytoimintaa myös Valokuvakeskus PERI. Museorakennuksen viereisellä tontilla sijaitsee Ekoluoto, jossa museokeskus järjestää erityisesti kaupunkiekologisia aiheita käsitteleviä projektitaideteoksia. Wäinö Aaltosen museon toimialaan kuuluu vaihtuvien näyttelyjen lisäksi monipuolinen museopedagoginen toiminta ja konserttitoiminta.
Turun museokeskus hallinnoi noin kymmenentuhatta taideteosta käsittelevää kuvataiteen kokoelmaa. Kuvataidekokoelmat painottuvat erityisesti Wäinö Aaltosen taiteeseen, kotimaiseen ja kansainväliseen kuvanveistotaiteeseen ja turkulaiseen taiteeseen. Turun museokeskus hallinnoi lisäksi laajaa valokuvakokoelmaa, jossa on noin 1,5 miljoonaa valokuvaa, mukaan lukien Suomen vanhin valokuva.
Viime vuosina Wäinö Aaltosen museossa on nähty muun muassa Suomen Kuvanveistäjäliiton 100-vuotisjuhlanäyttely, taiteilijaseura Arte ry:n 50-vuotisjuhlanäyttely sekä Turun taideakatemian valokuvataiteen koulutusohjelman 20-vuotisjuhlanäyttely. Kaupungin taidekokoelmaa on esitelty muun muassa "Kuolema ja sen monet kasvot" -näyttelyssä vuonna 2010, vuoden 2011 "Vesi – tunteita ja aistimuksia" -näyttelyssä, sekä "Yhtä juhlaa! Juhlat ja juhlakulttuuri suomalaisessa kuvataiteessa" -näyttelyssä vuonna 2012. Vuoden 2011 "Muotoseikkoja"-näyttelyssä nähtiin esineitä kulttuurihistoriallisista kokoelmista rinnakkain taidekokoelman teoksien kanssa.
Wäinö Aaltosen museon 50-vuotisjuhlavuoden kävijämäärät nousivat kaikkien aikojen ennätykseen: museossa vieraili vuonna 2017 yhteensä 92 000 henkilöä. Juhlavuoden näyttelyohjelmistoon kuului muun muassa yhdysvaltalaisen Jacob Hashimoton näyttely Gas Giants and Uncertain Atmospheres, sekä suurnäyttely Wäinö Aaltonen ja itsenäisyyden vuosisata.
Kesäkuussa 2009 Wäinö Aaltosen museossa avattiin näyttely nimeltä "Ympyrä – viiva – piste : Venäläistä avantgardea yksityiskokoelmista". Näyttelyn järjestäjän mukaan se esitteli venäläisen avantgarden pyrkimyksiä ja suuntauksia. Edustettuina olivat muun muassa Kazimir Malevitš ja hänen koulukuntansa, Vladimir Tatlin ja hänen koulukuntansa, Aleksandr Rodtsenko ja Varvara Stapanova, Mihail Larionov ja Natalja Gontšarova sekä Aleksandra Ekster. Mukana oli myös teoksia, joiden tekijät eivät olleet tiedossa. Esillä oli yhteensä noin sata yksityiskokoelmista lainattua teosta.
Taidekriitikko Otso Kantokorpi arvosteli näyttelyn järjestelyjä voimakkaasti. Hän epäili osaa teoksista väärennöksiksi ja ehdotti näyttelyä purettavaksi. Kun muutkin asiantuntijat arvioivat julkisuudessa näyttelyn teosten aitoutta kyseenalaiseksi, museo ilmoitti 30. heinäkuuta 2009 sulkevansa näyttelyn "teosten tekijyyteen kohdistuneiden jatkotutkimusten vuoksi". Sama näyttely päätettiin myös olla järjestämättä Hämeenlinnan taidemuseossa syksyllä 2009 "teosten tekijyyteen kohdistuneiden epäilyjen vuoksi".
Väärennetyt teokset ovat samoja, joita poliisi tutki salakuljetusjutun yhteydessä jo vuosina 1996 ja 1997. Teosten varmistuminen väärennöksiksi vahvistettiin syyskuussa 2010.
Juttu laajeni myöhemmin käsittämään useita haaroja. Poliisi epäili yli 20 ihmisen kaupanneen väärennettyä taidetta Suomen rikoshistorian suurimman taideväärennösjutun lonkeroiden ulottuessa muun muassa Venäjälle, Ranskaan, Viroon ja Ruotsiin. Järjestäytyneeseen rikollisuuteen viittaa se, että kaksi rikollisjärjestö MOREn kuulunutta jäsentä tuomittiin elokuussa 2015 Turun hovioikeudessa.