Kajaanin paperitehdas
Kajaanin paperitehdas oli Kajaanin Tihisenniemellä sijainnut UPM-Kymmene-konserniin kuulunut tuotantolaitos, joka toimi 30. lokakuuta 1919 – 17. joulukuuta 2008. Tehtaassa oli lopettamisvaiheessa kolme paperikonetta ja se oli UPM:n mittakaavassa keskimääräistä suurempi paperitehdas. Se on myös suurin Suomessa suljetuista paperitehtaista ja oli toimiessaan eräs Euroopan suurimmista sanomalehtipaperitehtaista.
Paperitehdas perustettiin vuonna 1919, mutta kemiallisen puunjalostuksen perinteet Kajaanissa ulottuvat vuoteen 1909, jolloin Pohjois-Suomen ensimmäinen sellutehdas, Kajaanin sellutehdas aloitti toimintansa. Yritys toimi aiemmin nimillä Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö ja myöhemmin Kajaani Oy vuoteen 1989 saakka, jolloin Yhtyneet Paperitehtaat Oy osti Kajaani Oy:n. Tehtaan ensimmäinen paperikone PK1 oli toiminnassa vuosina 1919–1983. Kone myytiin vuonna 1988 Kiinaan, jossa se on edelleen toiminnassa. Myös sellutehdas lopetettiin 1980-luvun alussa. Tehdasalueella on myös vuonna 1907 toimintansa aloittanut saha, joka jatkaa toimintaa paperitehtaan lopettamisen jälkeen.
Tehtaan yhteydessä toimii lisäksi Kainuun Voima Oy:n höyryvoimala, joka toimittaa tehtaalla tarvittavan prosessihöyryn lisäksi suurimman osan Kajaanin kaupungissa tarvittavasta kaukolämpöenergiasta. UPM-Kymmene Oyj luopui omasta höyryvoimalastaan vuonna 1999 ja tarvittava prosessihöyry ostettiin Kainuun Voiman höyryvoimalaitokselta tehtaan lopettamiseen saakka. UPM omistaa Kainuun Voimasta 50 prosenttia ja toinen 50 prosenttia on Kajaanin kaupungilla. Paperitehdas oli suurin yksityinen työnantaja Kajaanissa. Tehdasalueella on myös tehdasalueen paloasema, UPM:n metsäosaston toimistoja, tuoreveden ottamo, jäteveden puhdistuslaitos, kytkinkenttä, korjaamotiloja, punnitus- ja mittaus-asema ja Kajaanin saha.
Hasetec Oy:llä on liimahirsiaihiotehdas Tihisenniemellä entisessä sahan höyläämörakennuksessa. Tehdas on toiminut Kajaanissa keväästä 2008 alkaen. Myös Huurinainen Oy:llä on toimintoja (polttojätteen murskausta) alueella. Lisäksi alueelle on tulossa lukuisia toimijoita tehtaan lopettamisen jälkeen. Alue on nimetty Renforsin Ranta -yritysalueeksi. Näistä merkittävimmät ovat Empower, SOK ja Protacon.
Kajaanissa valmistettiin loppuvaiheessa SC-aikakauslehtipaperia, MFS-erikoissanomalehtipaperia ja sanomalehtipaperia (news), jotka olivat halvimpia markkinoilla olleita paperilaatuja. Kajaanissa valmistetulle paperille on painettu muun muassa Kainuun Sanomat, Helsingin Sanomat, Kaleva, Pohjolan Sanomat, Lapin Kansa ja Pirkka, Etelä-Suomen Sanomat. Myös saksalainen Bild der Frau ja italialainen Life Style on painettu kajaanilaiselle paperille. Massanvalmistuslinjoista SC-hiomon (SGW) kapasiteetti oli 125 000 t/a ja painehiomon (PGW) 130 000 t/a. Kuumahierrettä valmistavan TMP1:n kapasiteetti oli 85 000 t/a ja TMP2:n kapasiteetti 230 000 t/a. Paperikone 1:llä oli myös oma hiomo aina PK2:n valmistumiseen saakka. Lisäksi tehtaalla oli vuosina 2007-2008 mäntykuitua käyttävä koelinja.
Kajaanin paperitehdas koostui kahdesta osasta: vanhasta paperitehtaasta (PK1) ja uudesta paperitehtaasta (PK2, PK3, PK4), joka jakautui kahteen osaan: PK2 ja PK3 yhteinen halli sekä erillinen halli PK4:lle..
Paperikone:
Ruotsalaisen Karlstads Mekaniska Verkstadin valmistamassa PK1-paperikoneessa oli korkeapaineperälaatikko. Kiillotukseen käytettiin Appleton-kiillotuskalanteria, rullaus tapahtui Jagenberg-rullaimella ja arkeiksi paperit leikattiin Hamblet-Maxon-arkkileikkurilla.Uuden paperitehtaan koneiden (PK2, PK3, PK4) yhteinen kapasitetti oli noin 640 000 tonnia vuodessa. Paperikoneiden kapasiteettia oli tarkoitus kasvattaa investoinnein ja toimintaa tehostamalla 665 000 tonniin vuodessa vuoteen 2010 mennessä, mutta tehtaan lopettaminen lopetti nämä suunnitelmat. Paperikone PK4 pysäytettiin 27.2.2008 kymmeneksi kuukaudeksi, mutta tehtaan lopettamisen myötä seisokki muuttui pysyväksi. Konetta pidettiin usean kuukauden ajan muutaman päivän käynnistysvalmiudessa.
Paperikoneet:
Superkalanteroitu aikakauslehtipaperi (SC):
Erikoissanomalehtipaperi (MFS):
Sanomalehtipaperi (News):Kajaanin paperitehtaan pääasiallinen raaka-aine oli Kainuusta saatu kuusipuu. Tuonnin osuus Venäjältä oli vähäinen. Tehdas käytti paperin-valmistukseen noin 1,4 miljoonaa kuutiometriä puuta vuodessa. Puu tuotiin tehtaalle noin 150 km:n säteeltä Pohjois-Pohjanmaalta, Kainuusta, Pohjois-Karjalasta sekä Pohjois-Savosta. Kuusirankojen lisäksi raaka-aineena käytettiin lähialueen sahoilta saatua kuusihaketta, jonka osuus koko raaka-aineesta oli noin 25 %.
Paperin valmistuksessa tarvittava raakavesi otettiin Kajaaninjoesta. Prosessista tulevat jätevedet käsiteltiin tehtaan puhdistamolla mekaanisesti ja biologisesti, minkä jälkeen puhdistettu vesi johdettiin takaisin jokeen.
UPM-Kymmene Oyj toteutti mäntykuidun käyttökokeilun paperinvalmistuksessa Kajaanin tehtaalla vuosina 2007-2008. Mäntyä oli jo aiemmin kokeiltu Kajaanin tehtaalla useamman vuoden ajan. UPM kehitti menetelmän, jonka avulla paperinvalmistuksessa haitallinen männyn pihka saatiin pilkottua otsonilla UPM:n ja saksalaisen ITT Wedecon kehittämässä menetelmässä. Mäntyhanke Otzo8 alkoi maaliskuussa 2008 ja tuotannon testaus aloitettiin kuusella. Männyn käyttöä lisättiin asteittain. Kajaanin tehdas oli sulkemisvaiheessa ainoa mäntypaperin valmistaja maailmassa. Investointi maksoi 11,3 miljoonaa euroa.
Koetulokset olivat myönteisiä, mutta mäntypaperilla on vieläkin haasteita voitettavana. Yksi ongelma on sen vaaleus. Myös paperiprosessin pihkanpoiston tehokkuus vaatii vielä kehittelyä. Pihkaisuus on rajoittanut männyn käyttöä paperinvalmistuksessa. Mänty on uusi vaihtoehtoinen puulaji mekaanisen massan valmistukseen ja sen oli tarkoitus olla merkittävä kilpailutekijä tehtaalle. 24.7.2008 UPM Ilmoitti jatkavansa mäntykoeajoja paperikone PK3:lla. Lopettamisilmoituksen yhteydessä 10.9.2008 UPM ilmoitti lopettavansa mäntykokeilun raaka-aineiden hintamuutoksista johtuen.
Tehtaalla toteutettiin koko sen olemassaolon aikana useita kehitysprojekteja. Viimeisimpiä niistä olivat esimerkiksi:17.12.2007 UPM ilmoitti, että Kajaanin tehtaalla suljetaan sanomalehtipaperia tuottava paperikone PK4 kymmeneksi kuukaudeksi 26.2.2008 alkaen. Sulkemisen perusteena oli konsernitasolla tehty kattava analyysi jokaisesta paperikonelinjasta. Analyysissa tarkasteltiin jokaisen paperikonelinjan tuotteita, tuotantotekniikkaa ja kustannusrakennetta.
21. heinäkuuta 2008 Kauppalehti uutisoi Kajaanin paperitehtaan olevan kahdeksan uhanalaisen tehtaan joukossa Suomessa Venäjän puutullien vuoksi. Samaa olivat uutisoineet myös Tekniikka & Talous sekä Taloussanomat aiemmin vuosina 2007 ja 2008. Vuonna 2008 lakkautushuhut voimistuivat merkittävästi ja 10.9.2008 UPM ilmoitti Kajaanin paperitehtaan lopettamisesta jouluun mennessä. Tehdas suljettiin 17.12.2008.
Tehdas lopetettiin kalliista energia-, kuitupuu- ja kuljetuskustannuksista johtuen. Merkittävänä tekijänä lopettamiseen liittyen olivat myös tehtaan valmistamat halvimmat paperilajit, joista saatu tuotto oli pieni. Myös kyseisten papereiden kysyntä oli laskeva ja pääsääntöisesti ko. lajit valmistetaan kierrätyskuidusta. Tehdas oli myös tappiollinen.Lisäksi tehdas oli mukana eurooppalaisessa vapaaehtoisessa ympäristöasioiden hallintajärjestelmässä EMASissa.
Tehtaalla työskenteli loppuvaiheessa noin 535 henkilöä (vuonna 2006 720, vuonna 2007 577) ja yhteensä UPM työllisti Kajaanissa noin 1000 henkilöä. Naisia on koko henkilöstömäärästä oli 16 %.
UPM:n Kajaanin yksiköiden henkilöstön tiedotuslehtenä on huhtikuusta 2008 alkaen ollut Tihinen-niminen A4-kokoinen paperijulkaisu. Tihinen korvasi aiemman Kajaanin kuulumisia-lehden (aikaisemmin ), joka oli ilmestynyt yli 65 vuotta vuodesta 1942. Vuosina 1975-1989 ilmestyi lisäksi Kajaviesti, Kajaani Oy:n sisäinen tiedotusviesti.UPM-Kymmene Oyj:n nykyinen toimitusjohtaja Jussi Pesonen toimi SC-paperitehtaan (PK2) johtajana vuosina 1993–1998. Kari Pasanen toimi SC-paperitehtaan johtajana vuosina 1998-2002.Kajaanin paperitehdas osti tarvitsemansa höyryn Kainuun Voima Oy:n höyryvoimalaitokselta, jossa on pää- ja varakattila. Kajaanin paperitehtaan oma höyryvoimala poistui käytöstä vuonna 1999. Vesivoimalat oli myyty Kainuun Voimalle jo aiemmin 1990-luvulla. Kajaanin paperitehdas oli Suomen neljänneksi suurin sähkönkuluttaja. Sähköenergiaa tehtaalla kului vuosittain noin 1 400 GWh ja lämpöä noin 800 GWh.
Poistetut kattilat:
Vanha höyryvoimala purettiin 2000-luvun alussa. Höyryvoima-asemalta ohjattiin myös Katerman, Kallioisen, Koivukosken ja Ämmäkosken vesivoimalaitoksia.
Alkuperäisessä höyryvoimalassa oli vuonna 1910 5 kattilaa, jotka oli suunniteltu tuottamaan höyryä sellutehtaalle. Nämä kattilat poistettiin vuonna 1941. Vuonna 1922 hankittiin hilikäyttöinen kattila. Vuonna 1925-1927 rakennettiin kokonaan uusi höyryvoima-asema, johon myös nykyinen tiilinen savupiippu kuului. Vuonna 1932 hankittiin suurtehohöyrykattila, jonka tulipinta oli 397 m² Kaikki nämä kattilat poistettiin jo aiemmin. Vuonna 1978 höyryvoimalan teho oli 216 MW, josta kattila 5:n teho oli 110 MW.
Poistetut turbiinit:
Vuonna 1978 käytössä olleiden turbiinien yhteisteho oli 41,9 MW, josta pääosan mudosti 25 MW pääturbiini.Turbiineihin oli yhdistettynä generaattorit sähkön tuottamista varten.
Tehtaalla oli oma tehdaspalokunta, jonka virallinen nimi oli UPM-Kajaanin Tehdaspalokunta (TPK). Tehdaspalokunta toimi kaikkien UPM:n Kajaanin yksiköiden (aik. Kajaani Oy:n ja myöh. Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n Kajaanin yksiköiden) tarpeita varten ja sillä oli sopimus myös Kainuun Pelastuslaitoksen kanssa ulkopuolisista avustustehtävistä.
Palokunnalla oli käytössään ainakin seuraava ajoneuvokalusto:Tehdaspalokunta toimi tehdasalueella sijaitsevan vanhan pääportin vieressä olevalla paloasemalla. Tehdaspalokunta lakkautettiin tammikuussa 2009. Siihen kuului 15 miestä, joista 2 oli päätoimisesti palokuntaan kuuluvia.Tehtaan vanha punatiilinen osa purettiin höyryvoimalan lopetettua toimintansa 2000-luvulla oltuaan sitä ennen suurilta osin käyttämättömänä runsaat parikymmentä vuotta paperikone ykkösen ja sellutehtaan lopettamisen jälkeen. Myös alueen kokonaiskuvaa hallinnut vanha höyryvoimala (kattilat 4 ja 5) on purettu. Entinen sellupaalivarasto toimii nykyään sahan varastona ja osaa vanhoista sellukattiloista käytettiin höyryakkuina. Nyttemmin höyryakuksi on muutettu höyryvoimalan entinen raskasöljysäiliö. Säilytettyjä rakennuksia ovat vanha paperikonesali (PK1) ja konepajarakennus sekä aluetta hallitseva punatiilinen vanhan höyryvoimalan savupiippu. Myös vedenottamo toimii edelleen vanhoissa rakennuksissa.
Kajaanin tehtaan slogan oli pitkään "Perinteet - osaaminen - laatu". Sittemmin ne olivat yhtenevät UPM-Kymmene Oyj-konsernin arvojen kanssa. (We lead - we learn).
Kajaanin paperitehtaalle on myös suunnitteilla uusi supertietokone, jonka omistaa Tietotekniikan Keskus CSC Oy. Supertietokoneen ja palvelinkeskuksen tilojen rakennustyöt alkavat tämän vuoden syksyllä. Keskus käynnistyi vuoden 2012 alkupuolella. Kustannusarvio on noin 60 miljoonaa.