Tuusniemi
Tuusniemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km².
Keskustaajama sijaitsee valtatie 9:n varrella. Valtatie on tässä kohtaa myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle.
Tuusniemen kirkko valmistui 1869, sen suunnitteli Ernst Lohrmann ja rakensi Mikko Karjalahti.
Vapaa-ajan asuntoja Tuusniemellä on 1 355.
Tuusniemi sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan kaakkoisosassa, Kuopion ja Joensuun puolivälissä. Sen naapurikunnat ovat Heinävesi, Kaavi, Kuopio, Leppävirta ja Outokumpu.
Jääkausi on muovannut Tuusniemelle Seinävuoren rotkolaakson. Se on noin 500 metriä pitkä, 20 - 40 metriä leveä ja korkeimmalla kohdallaan jopa 25 metriä syvä rotko, jonka ympäri kulkee retkeilyreitti.
Enonsalo, Hauranki, Hiidenlahti, Juojärvi, Juurikkamäki, Jänissalo, Kartansalo, Kiukoonniemi, Kojanlahti, Konttimäki, Kosula, Laukka-aho, Laukansalo, Leppäranta, Litmaniemi, Lohilahti, Miettilä, Ohtaanniemi, Paakkila, Petäjämäki, Susiniemi, Syrjäsaari, Tuusjärvi, Tuusniemi, Ukonlahti, Viitamäki, Pajumäki, Soittu.
Vuoden 2017 lopussa Tuusniemellä oli 2 597 asukasta, joista 1 034 asui taajamissa, 1 516 haja-asutusalueilla ja 47 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Tuusniemen taajama-aste on 40,5 %. Tuusniemen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Tuusniemen kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 034 asukasta.
Tuusniemen alueelta on löytynyt merkkejä kivikautisesta asutuksesta.
Ruotsi-Suomen ja Venäjän välinen valtakunnanraja kulki Tuusniemen lähistöllä, mutta Pähkinäsaaren rauhasta Täyssinän rauhaan rajalinja oli epämääräinen ja seudulla oli levottomuuksia. Täyssinän rauhan rajakivi on Ohtaansalmessa, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan rajalla, Virranniemen etelärannalla..
Tuusniemellä toimi vuosina 1904–1975 Paakkilan asbestikaivos.
Tuusniemen kunnanjohtaja vuodesta 2017 on Timo Kiviluoma. Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kahdeksan on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.
Vuonna 2015 kunnassa oli 614 työpaikkaa. Niistä 23% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 60% palveluissa ja 14% jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75%), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3%).
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaavissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta kuuluu Kuopion evankelis-luterilaiseen seurakuntayhtymään, ja se toimii myös Kaavin kunnan ja Kuopion kaupungin alueilla.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tuusniemen alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Tuusniemen kunnan nykyisellä alueella.
Hiilidioksidiekvivalentti (CO-ekv. tai CO-ekvivalentti) on ilmastotieteessä käytetty suure, joka kuvaa kasvihuonekaasujen yhteenlaskettua ilmastoa lämmittävää vaikutusta.
Vuoden 2010 laskelmien mukaan asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Tuusniemellä Pohjois-Savon kolmanneksi pienin: 10 500 CO-ekv./asukas. Laskelmissa on huomioitu mm. lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Pohjois-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 12 700 CO-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13 900 CO-ekv.
Tuusniemellä on 1. syyskuuta 1968 perustettu lukio, jonka rehtorina toimii Vilho Porkola (2017–). Vuonna 2002 lukio siirtyi yläkoulun koulurakennukseen. Syksyllä 2015 avattiin uusi lukiosiipi digiluokkineen.
Tuusniemen paloasemalla Juojärventiellä on kolme ajoneuvoa: sammutusauto PS 661, säiliöauto PS 663 ja miehistöauto PS 667. Asemalla on myös vene ja moottorikelkka. Tuusniemellä sairaankuljetus- ja ensihoitotehtävät hoitaa EPS 338.
2000-vuosikymmenen lopulla Tuusniemi hakeutui Paras-hankkeen ja tulevaisuudennäkymien johdosta Kuopion seutukuntaan, ja voimakkaampaan yhteistyöhön Kuopion kaupungin kanssa, hakien muun muassa palvelutoiminnan keskittämistä suurempiin kokonaisuuksiin ja oman asukasmäärän nousua kasvukeskuksen imussa. Ensimmäisenä konkreettisena toimenpiteenä Tuusniemi erosi joulukuussa 2007 Koillis-Savon kansanterveystyön kuntayhtymästä. Kuopion kaupunki on tuottanut 1. tammikuuta 2009 alkaen Tuusniemen kunnan perusterveydenhuollon palvelut.
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Tuusniemen perinneruoaksi valittiin potattikukko.