Tampereen kehätie
Tampereen kehätie on Tampereen kaupunkiseutua kiertävä kehätie ja merkittävä ohikulkuliikenteen reitti. Se oli aikoinaan kantatie, jonka numero oli alun perin 45, myöhemmin 60, mutta nykyisin sen länsiosa muodostaa osan valtatiestä 3, itäosa taas valtatiestä 9. Tien osista käytetään usein myös omia nimiään Tampereen läntinen kehätie ja Tampereen itäinen kehätie. Läntisen ja itäisen kehätien rajaajana toimii Helsinki–Tampere-moottoritien ja kehätien risteys eli Lakalaivan eritasoliittymä. Läntisen osan pituus on 21 kilometriä ja itäisen 10 kilometriä. Lännestä itään kehätien osat ovat tunnettuja myös nimillä "Nokiantie", "Ylöjärventie" ja "Pyhäjärventie".
Tie kulkee seuraavien kuntien alueella lännestä itään: Ylöjärvi – Tampere – Nokia – Pirkkala – Tampere (uudelleen).
Tampereen kehätie alkaa lännessä Ylöjärveltä valtatie 3:n ja kantatie 65:n eritasoliittymästä, josta valtatie 3 menee Vaasaan ja kantatie 65 Tampereelta Virroille. Ylöjärveltä kehätie kulkee Tampereen ja Nokian rajaa seuraillen Kalkun eritasoliittymään, josta eroaa valtatie 11 Poriin, ja edelleen Pitkäniemen eritasoliittymään, jossa se risteää valtatietä 12 Raumalta Tampereen kautta Lahteen ja Kouvolaan. Tämän jälkeen kehätie ylittää Rajasalmen sillan ja saapuu Pirkkalan kuntaan, kiertää Pirkkalan kuntakeskuksen ja Tampere-Pirkkalan lentoaseman välistä ja saapuu taas Tampereen alueelle. Lakalaivan eritasoliittymässä risteävät valtatiet 3 ja 9 Helsingin ja Turun suuntiin. Lakalaivan liittymän itäpuolella on Karkunvuoren moottoritietunneli. Kehätie päättyy idässä Tampereen Alasjärvelle valtateiden 9 ja 12 liittymään, jossa valtatie 9 jatkuu Jyväskylän kautta Kuopioon ja jo mainittu valtatie 12 Kouvolaan.
Tampereen kehätie on ollut moottoritietä koko pituudeltaan vuodesta 2009 lähtien. Lakalaivan kohdalla on Suomen ainoa nelitasoliittymä. Myös kantatie 60:n/valtatie 3:n ja valtatie 12:n eli kahden moottoritien eritasoliittymä Nokialla on massiivinen Suomen mittakaavassa. Kyseiseen liittymään rakennettiin 25 siltaa vuosina 2003–2006.
Tampereen kehätien vanhin osa on vuonna 1973 valmistunut Rajasalmen (vanha) silta. Läntinen kehätie on valmistunut kokonaisuudessaan 1970- ja 1980-luvun vaihteen tienoilla. Tie oli alun perin moottoriliikennetietä Lakalaivan ja Rajaniemen välillä ja tavallista kaksikaistaista maantietä Rajaniemen ja Ylöjärven välillä. Syksyllä 2006 valmistui Rajaniemen ja Kalkun välinen moottoritieosuus. Samassa yhteydessä valmistuivat Rajasalmen uudet sillat, ja vanha silta jäi palvelemaan paikallista liikennettä. Kehätien loputkin osuudet valmistuivat moottoritieksi vuonna 2008, kun Destia rakensi läntisen kehätien moottoritieksi 114 miljoonan euron kustannuksilla.
Itäinen kehätie on valmistunut vuonna 1994, ja se on ollut alusta saakka kokonaisuudessaan moottoritietä.
Läntisen kehätien valmistuttua valtatiet 3 ja 9 kulkivat edelleen Tampereen keskustan kautta, ja kehätie numeroitiin kantatieksi 45. 1990-luvun puolivälissä itäisen kehätien valmistuttua kehätie numeroitiin uudelleen kantatieksi 60. Samalla myös valtateiden 3 ja 9 reitit siirrettiin kulkemaan kehätien kautta. Kantatienumero 45 siirtyi Helsingistä Tuusulan kautta Hyvinkäälle kulkevalle entiselle maantielle 137, niin sanotulle Tuusulanväylälle. Kuusankosken ja Heinolan välinen tie puolestaan numeroitiin kantatieksi 46. Tienumero 60 poistettiin käytöstä vuonna 2011.
Numero 60 oli aikaisemmin ollut kahdella muullakin kantatiellä. Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 60 oli Haminasta Sippolan Liikkalan ja Myllykosken kautta Kouvolaan kulkenut tie. Kun Kouvolasta Mikkeliin johtanut tie 1970-luvulla valmistui, se yhdessä entisen kantatien 60 kanssa muutettiin valtatieksi 15, joka ulottui nyt Kotkasta Mikkeliin, ja samalla kantatienumero 60 siirtyi Kuusankosken Voikkaan ja Heinolan väliselle tielle, joka nykyisin on kantatie 46.