Hamid Karzai
Hamid Karzai (paštoksi: حامد کرزي, dariksi: حامد کرزی; s. 24. joulukuuta 1957) oli Afganistanin presidentti 7. joulukuuta 2004 - 29. syyskuuta 2014. Ennen tätä Karzai toimi Afganistanin väliaikaishallinnon puhemiehenä 22. joulukuuta 2001 lähtien ja väliaikaisena presidenttinä 19. kesäkuuta 2002 lähtien. 3. marraskuuta 2004 Karzai julistettiin Afganistanin presidentinvaalien voittajaksi 55,4 % äänisaaliilla. Hän vannoi virkavalan 7. joulukuuta, jolloin hänestä tuli Afganistanin ensimmäinen demokraattisesti valittu johtaja kautta aikain.
Karzai puhuu kuutta kieltä: paštoa, daria, urdua, englantia, ranskaa ja hindiä. Hänen vaimonsa (1998–) Zinat Karzai on lääkäri. Hamid Karzain veli Ahmed Wali Karzai oli Kandaharin maakunnan edustaja Afganistanin valtiopäivillä.
Karzai on syntyisin Kandaharista. Hän on etninen pataani eli afgaani ja voimakkaan Populzain klaanin jäsen. Hänen sukunsa oli voimakkaimpia kuningas Mohammed Zahir Shahin tukijoita. Karzai liittyi politiikkaan jo varhain. Hän opiskeli valtiotiedettä Himalchalin yliopistossa Intiassa 1979–1983 ja toimi sen jälkeen keräten varoja neuvostojoukkojen vastaiseen taisteluun. Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen Karzai oli ministerinä Burhanuddin Rabbanin hallituksessa.
Karzai oli aluksi Talibanin tukija 1990-luvulla, mutta muutti mieltään talibanien Pakistanin yhteyksien vuoksi. Talibanin syrjäytettyä Rabbanin 1996, Karzai kieltäytyi edustamasta Afganistania YK:ssa. Vuonna 1997 hän siirtyi Quettaan Pakistaniin monien sukunsa jäsenten kanssa, jossa he toimivat palauttaakseen Zahir Shahin valtaan. Hänen isänsä salamurhattiin 14. heinäkuuta 1999. Murhaajina olivat luultavasti Talibanin agentit.
Useat lähteet, näkyvimpänä dokumentti "Fahrenheit 9/11", ovat raportoineen Karzain työskennelleen yhdysvaltalaisen öljy-yhtiö Unocalin konsulttina. Unocalin ja Karzain edustajat ovat kieltäneet huhut, tosin ne eivät voineet tehdä niin kaikkien konsortioon kuuluvien yhtiöiden osalta.
Vuonna 2001, syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen, Karzai oli yhteydessä Yhdysvaltain edustajiin tavoitteenaan syrjäyttää Taliban-hallinto ja muodostaa uusi hallitus. 5. joulukuuta 2001 Afganistanin poliittiset pakolaiset, joista monilla ei ollut kannatusta Afganistanissa, kokoontuivat Bonnissa ja nimesivät Karzain uuden 29-jäsenisen hallintokomitean johtoon ja väliaikaishallituksen johtajaksi.
Karzaita vastaan tehtiin murhayritys 5. syyskuuta 2002 Kandaharissa. Hänen autoaan tulitettiin, mutta Karzai selvisi tilanteesta vahingoittumattomana. Sen sijaan autossa ollut Kandaharin kuvernööri Gul Agha Sherzai loukkaantui lievästi. Yhdysvaltain erikoisjoukot, jotka vartioivat Karzain turvallisuutta, ampuivat afganistanilaisen hyökkääjän iskua seuranneessa tulitaistelussa.
Karzain valta pääkaupunki Kabulin ulkopuolella oli niin rajoitettua, että häntä pilkattiin ”Kabulin pormestariksi”.
Karzai voitti 22 vastaehdokastaan Afganistanin presidentinvaaleissa 9. lokakuuta 2004, saaden enemmistön 21:ssä 34:stä maakunnasta. Virkaatekevänä presidenttinä hänellä oli korkea tunnettavuus. Myös Yhdysvaltain hallitus kannatti Karzaita, muut voittoon vaikuttavat tekijät olivat lyhyt, kuukauden mittainen kampanjointi ja hänen vastustajiensa rajoitettu näkyvyys uutisissa. Vaikka kampanjan aikana pelättiin väkivaltaa, vaalit menivät ohi ilman suurempia ongelmia. Vaaleja syytettiin epäselvyyksistä, koska hallinto ei kyennyt merkitsemään äänestäjiä luotettavasti äänensä antaneiksi. YK:n tutkimuksen jälkeen kansallinen vaalikomissio julisti Karzain voittajaksi 55,4 % äänisaaliilla. Tämä oli 4,3 miljoonaa annetuista 8,1 miljoonasta äänestä.
Karzai vannoi virkavalansa 7. joulukuuta 2004 Kabulissa. Seremoniassa olivat mukana entinen kuningas Mohammed Zahir Shah, kolme elossa olevaa entistä Afganistanin presidenttiä ja Yhdysvaltain varapresidentti Dick Cheney.
Karzai on kieltäytynyt Yhdysvaltain vaatimuksista tuhota unikkosatoja lentoruiskutuksilla.
Hän on arvostellut voimakkaasti Yhdysvaltain ja NATO:n joukkoja siviilien surmista niiden taistellessa maassa talibanin kanssa.
Hamid Karzai luultavasti voitti vuoden 2009 presidentinvaalit saaden enemmän ääniä kuin vastustajansa ja noin 54,3 % äänistä, mikä riittää vaalivoittoon ilman toista äänestyskertaa. 20. elokuuta 2009 pidetyissä vaaleissa väitetään esiintyneen laajaa vilppiä, oli olemattomia äänestyspaikkoja ja mm satojatuhansia äänestyslipukkeita väärennetyn Karzain hyväksi. Äänet laskettiin uudestaan äänestyspaikoilla ja hylättiin 80 äänestyspaikalla. Vastaehdokkaan, entisen ulkoministeri Abdullah Abdullahin mukaan keskusvaalilautakunta tuki istuvaa presidentti Karzaita. Syyskuun puolivälissä 2009 ääntenlaskenta eteni hitaasti vilppiepäilyjen takia. Epäiltyjen alueiden äänet päätettiin laskea uudelleen. Jo pelkät vilppiepäilytkin hyödyttivät uudelleen aktivoitunutta, voimistuvaa Talibania. Ne synnyttivät maahan epäluottamusta heikkona pidettyä hallitusta kohtaan, samaan aikaan kun Talibanin maassa olevia ulkomaiden joukkoja vastaan tekemät iskut kiihtyivät. Tienvarsipommit ja muunlaiset iskut tappoivat paikallisia siviilejä, poliiseja ja ulkomaisia sotilaita.. Vaalikomissio ilmoitti alustavasti 16. syyskuuta 2009, että Karzai on voittanut vaalit, ja Karzain tukijat pitivät voittoa käytännössä varmana vaalivalituskomission mukaan vaalivilppi oli törkeää ja laajaa. Myös vastaehdokkaan ääniä oli väärennetty EU:n vaalitarkkailijoiden mukaan. Hamid Karzain mukaan EU:n tarkkailijoiden puheet olivat puolueellisia ja vastuuttomia. Vielä elokuussa EU:n Philippe Morillonin antaman alustavan arvion mukaan vaalit olisivat olleet pääosin rehelliset.
Hamid Karzai valittiin jatkokaudelle presidentin virkaan, kun vastaehdokas Abdullah Abdullah vetäytyi toiselta kierrokselta marraskuussa 2009. Valinnan suoritti Afganistanin vaalilautakunta, koska Karzai olisi ollut ainoa ehdokas uusintakierroksella.
Myöhemmin Karzai syytti länsimaita vaalien ongelmista.
Hän myös uhkasi useaan kertaan liittyä talibaneihin, jos häntä painostettaisiin ulkopuolelta uudistuksiin.