Somerniemi
Somerniemi () on nykyisessä Varsinais-Suomen maakunnassa sijaitseva entinen Suomen kunta. Itsenäisenä kuntana se kuului Hämeen lääniin ja sen rajanaapureita olivat Somero, Tammela, Pusula, Nummi ja Kiikala. Somerniemi liitettiin Someroon vuonna 1977. Kuntaliitoksen jälkeen yhdistynyt Somero siirtyi Hämeen läänistä Turun ja Porin lääniin vuonna 1990 ja tuli kuulumaan uuteen Länsi-Suomen lääniin vuonna 1997.
Somerniemi sijaitsee Kolmannen salpausselän harju- ja vedenjakaja-alueella, josta vedet virtaavat neljään suuntaan:
Valtatie 2 kulkee Somerniemen koilliskulman poikki. Somerniemen keskiosien halki kulkee seututie 280, joka jatkuu luoteessa Someron keskustaajamaan asti ja kaakossa Nummi-Pusulan suuntaan. Somerniemen eteläosassa on yhdystie 2801, joka erkanee seututieltä 280 ja jatkuu länteen.
Somerniemi oli alkujaan Someron alaisuudessa toiminut kappeliseurakunta, joka erotettiin Somerosta omaksi seurakunnakseen 1901. Somerniemen ensimmäinen kappelikirkko rakennettiin perimätiedon mukaan vuonna 1682 ja kappeliseurakunta sai ensimmäisen oman papin vuonna 1695. Nykyinen Somerniemen puukirkko on vuodelta 1813 (A. V. Arppe).
Somerniemellä sijaitsevat Palikaisten ja Kopilan kartanot. Näistä Palikaisten kartanon maisema on määritelty yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Kunnan ja sitä edeltäneen kappeliseurakunnan nimi "Somerniemi" () perustuu nimellä "Munck af Sommernäs" aateloidun Palikaisten kartanon herran Anders Munck af Sommernäsin aatelisnimeen. Kappeliseurakunnan ja kulmakunnan vanhempia nimiä ovat olleet "Ylistaro" ja "Naara". Somerniemen historiaan Palikaisten kartanon kautta kautta liittyviä sukuja ovat muun muassa Munck ja Ramsay, ja Somerniemellä on vaikuttanut myös Achreniusten pappissuku.
1900-luvulla Somerniemen Härjänojalla vietti kesiään paikkakunnan luontoa ja ihmisiä tuotannossaan kuvannut, äitinsä puolelta somerniemeläinen kirjailija Helvi Hämäläinen, jonka muistojuhlaa vietettiin vuonna 2003. Somerniemen Härjänlahden kylästä oli kotoisin kansanedustaja ja ministeri Aleksi Aaltonen.
Kirjailija Kaari Utrio asuu Somerniemellä. Vuonna 1975 perustettu kotiseutuyhdistys Somerniemi-seura järjestää kotiseutujuhlia ja kesätoritapahtumia ja harjoittaa julkaisutoimintaa. Runsasjärvinen ja alle 100 kilometrin päässä Helsingistä sijaitseva Somerniemi on myös vilkas kesämökkipaikkakunta.
Somerniemen nähtävyyksiä ovat ateljee Hiidenlinna ja Ämyrin tanssilava sekä Somerniemen Kesätori.
Vuonna 1922 Somerniemellä oli 10 kylää: Härjänlahti, Härjänoja, Jakkula, Keltiäinen, Kopila, Oinasjärvi, Palikainen, Salkola, Vesanoja ja Viuvala. Somerniemeen liitettiin vuonna 1924 Somerosta Mäyrämäki (yksinäistalo) sekä vuonna 1927 Suojoki ja Kaskisto luukuunottamatta Uusi-Kaskisto-nimistä kulmakuntaa.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Somerniemellä ei ollut lainkaan taajamia.
Somerniemen kunnantoimisto sijaitsi Jakkulan kylässä.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Somerniemen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.
Vuonna 1927 Somerniemeen liitettiin Someron kunnasta alue, jossa oli 488 asukasta. Kyseessä olivat Kaskiston ja Suojoen kylät lukuun ottamatta Uuden-Kaskiston kulmakuntaa Kaskiston kylässä. Kylien siirrosta Somerrniemeen oli päätetty jo Somerniemen kuntaa perustettaessa, mutta koska ne eivät olleet kuuluneet Somerniemen kappeliseurakuntaan, siirto oli mahdollinen vasta Someron kirkkoherran vaihtuessa. Näistä kylistä oli jo vanhastaan käyty kirkossa Somerniemellä. Samalla oli päätetty myös Mäyrämäen kylän siirrosta Somerosta Somerniemeen, mutta sen kohdalla siirto toteutui jo vuonna 1924, kun Somerniemen kunta osti Mäyrämäen yksinäistalon.
Vuoden 1975 lopussa itsenäisessä Somerniemen kunnassa oli 1 457 asukasta. Vielä vuoden 1950 väestönlaskennassa Somerniemen väkiluku oli ollut 2 473 asukasta. Vuonna 2011 entisen Somerniemen kylissä oli asukkaita 965.