Wari
Wari () oli muinainen intiaanikulttuuri Perussa noin 500–1200 jaa. juuri ennen inkoja. Wari-kulttuuria ei pidä sekoittaa Amazonin sademetsissä elävään wariheimoon. Warin kulttuuriin liittyy monia mysteerejä, koska siitä ei ole säilynyt perimätietoa, lähinnä radiohiiliajoitettuja rakennelmia. Warin pääkaupunki Wari oli nykyisen Ayacuchon joen laaksossa. Siellä oli muureja, pyramideja ja aukioita. Warin keskusta rakennettiin shakkiruutumaisen kaavan mukaan vuoden 700 tienoilla. Siellä saattoi asua jopa 40 000 asukasta. Wari oli miltä luultavimmin sotaisa yhtenäinen suurvalta, jota johtivat meille tuntemattomat kuninkaat. Löydöt kertovat myös intiaaneille tyypillisestä uskonnollisesta kultista.
Wari alkoi laajeta voimakkaasti vuoden 600 tienoilla, ja sen valta ulottui lopulta Perun pohjoisosiin Viracochapampaan asti.
Monet Warin kaupungit olivat melko lyhytikäisiä, mikä viittaa Warin vallan olleen laajoilla alueilla melko lyhytaikainen. Warin kulttuuria luonnehtivat maaseuduille rakennetut terassiviljelmät ja tieverkosto, jotka tuovat mieleen inkavaltakunnan. Koska Warin valta ulottui myöhemmälle inkojen ydinalueelle, on ajateltavissa, että inkat olisivat saaneet ajatuksen suuren valtionsa perustamiseen luhistuneesta Warista.
Wari liittyy Perun historiassa niin kutsuttuun keskihorisonttiin, jolloin kaksi valtakuntaa, Bolivian ja Etelä-Perun Tiwanaku ja Keski-Perun Wari ulottivat valtaansa laajalle alueelle Andeilla. Warin keskusalue oli nykyisessä Keski-Perussa Ayacuchon ja Quinuan kaupungin lähellä Ayacuchon laaksossa. Nykyisestä Ayacuchon kaupungista 11 km koilliseen sijainneen Warin pääkaupungin pinta-ala oli 10–15 neliökilometriä ja siellä saattoi asua 20 000 tai jopa 40 000 ihmistä. Siellä oli muurien sulkemia alueita, katuja, pinnan alinen viemäriverkosto jne.
Wari oli kulttuurivaikuttajana melko lyhytikäinen. Warissa oli monia inkavaltion piirteitä, kuten suurvaltapolitiikka, terassiviljelmät, tieverkko, työverotus ja hallintokeskukset. Waria luonnehti myös inkavaltion tapainen militarismi joka näkyi kaupunkeja ympäröivissä suojamuureissa. Warin nousu saattoi perustua juuri terassiviljelmiin ajanjaksona jolloin Andeilla oli kuivaa.
Taiteen perusteella on epäilty Warin ihmisten puhuneen aimarakieliä. Tämäkään ei ole varmaa, koska Andien kansat käyttivät monesti apunaan valloitettujen kansojen käsityöläisiä. Warin muurit oli rakennettu melko pienistä, karkeista kivistä savilaastilla muuraamalla ja siten erottuvat selvästi inkojen rakentamista muureista, joissa on suuria kiviä saumattomasti toisiinsa liittyneinä. Warille oli tyypillistä pohjakaavaltaan D:n muotoinen temppeli.
Warin kulttuuri kehittyi Ayacuchon laaksossa asteittain. Ayacuchon laaksossa on asuttu pitkään ainakin vuodesta 7000 eaa. Tähän liittyi muun muassa Huarpan kulttuuri noin 200 eaa. - 550 jaa. ja Chonchopatan keskuksen synty Ayacuchon laaksoon Huamangan altaaseen. Hieman ennen 550 jaa. moni keskus Ayacuchon laaksossa näyttää tulleen hylätyksi yksi toisensa jälkeen, minkä on tulkittu liittyvän valloitussotiin ja kaupunkien tyhjentämiseen väestöstä. Alussa Quebrada de Ocros -vaiheen alussa noin 550–700 jaa. Wari ei ollut vielä suuri keskus, Conchopata pyrki ylivaltaan Ayacuchon laaksossa. 500-luvun lopulla Warin kulttuuriin ilmestyi Tiwanakun piirteitä.
Warin ja samaan aikaan olleen Tiwanakun kulttuurin suhteesta on kiistelty. Warin kuvanveistotaide oli Tiwanakun kuvanveistotaidetta yksinkertaisempaa ja jotkut päättelevät tästä, että Warin kulttuuri olisi ollut Tiwanakun kulttuuria yksinkertaisempaa. On väitetty Warin jo melko varhain, noin 550–700 jaa., vallanneen Tiwanakun ja vieneen sieltä työvoimaa rakennustöihin, koska silloin Wariin ilmestyi Tiwanakun arkkitehtuurin piirteitä. Wari näyttää omaksuneen monia kulttuurin piirteitä Tiwanakun kulttuurista, muun muassa niin sanotun sauvajumalan. Warin ja Tiwanakun rakennustaide muistuttivat toisiaan, mutta Warin keramiikka oli yleensä erilaista, vaikka osa Warinkin keramiikasta muistuttaa Tiwanakun tyyliä.
Wari laajeni melko alussa Pachacamaciin, missä Wari näyttää säilyttäneen alkuperäisen kulttuurin melko muuttumattomana. Pachacamacissa oli pyhä oraakkeli, jota kunnioitettiin koko Perun Andien alueella. Warin vaikutus tuntui myös muualla rannikolla. Perulaisten arkeologien mukaan Limasta löydetyt 1160 vuoden ikäiset muumiot ovat peräisin Warista.
Moraduchayuq-jaksolla. 700-900 jaa. Wari laajeni Pohjois-Perun vuorille. Sinne rakennettiin Viracochapampan keskus noin 700 km pohjoisluoteeseen Ayacuchon laaksosta samalla tyylillä kuin Warin kaupunki. 300 km kaakkoon Cuzcon seuduille ilmestyi Pikillaqtan Wari-keskus. Sekä Viracochapampa ja Pikillaqta oli rakennettu erittäin säännöllisen ruutukaavan mukaan, mikä kertoo tarkoin ohjatusta keskitetystä taitavasta rakentamisesta. Viracochapampa hylättiin jo rakennusvaiheessa. Rannikolla Wari levisi nimenomaan Perun eteläiselle ja pohjoiselle rannikolle. Lopulta Wari valtasi Mochenkin alueen Pohjois-Perun rannikolla. Siellä mochet hylkäsivät aiemman pääkaupunkinsa Sipánin ja tilale tulivat Pampa Grande ja Galindo.
Warin suurvalta säilyi noin 300 vuotta, eli neljä kertaa pidempään kuin inkojen suurvaltavaihe. Toisten mukaan Warin suuruudenaika olisi kestänyt vain sata vuotta. Wari ulotti vaikutuksensa inkoja edeltäneeseen Cuzcon laaksoonkin.
Wari alkoi taantua noin 800 jaa. Itse Wari näyttää romahtaneen melko äkkiä ehkä joskus vuonna 950-1100 jaa. Warin rakennusperinne ja muut kulttuuripiirteet hylättiin laajoilla alueilla. Tämä viittaa yhtenäisen valtion romahtamiseen mahdollisesti luonnononnettomuuden ja/tai vieraan valloittajan takia. On arvailtu keskiajan lämpökauden päättymiseen liittynyttä ilmastonmuutosta, johon liittyi kuivuminen je viileneminen. Aivan Warin loppuvaiheessa oli käynnissä uusi kaupungin rakennusvaihe, johon liittyi uudenlainen puolisuunnikasrakentaminen suorakulmioiden sijaan.
Noin vuoden 1000 jaa. tienoilla Warin kaupungin hallinto romahti. Warissa asui löydöistä päätellen keskenään kilpailevia, taistelevia ihmisryhmiä. Kaupungin väkiluku oli romahtanut ja aiempia temppeli- ja hallinnon alueita käytettiin kaatopaikkoina. Ihmiset asuivat lähellä kaupungin reunaa, eivätkä luultavasti pelänneet ulkoa tulevaa hyökkäystä.
Tämän jälkeen eteläinen suuri Wari-keskus Piqillakta jatkoi vielä 100–200 vuotta. Warin taidekin säilyi siellä pääkaupunkiaan pidempään. Ayacuchon laaksoon ilmestyi kokonaan uudenlainen kulttuuri. Olivatko tämän kulttuurin ylläpitäjät Warin tuhoajia ei tiedetä. Ayacuchon laaksossa oli Warin luhistuttua Huamanga-jakso 1050–1200 ja chankojen kulttuuri vuodesta 1200 noin vuoteen 1440 ennen inkavalloitusta.. Uusien Vilcabambasta tehtyjen hautalöytöjen mukaan Warit asuttivat tätä aluetta ennen inkoja, ja näin ollen warit saattoivat antaa sysäyksen inkavaltion synnylle.