Suomen Meripelastusseura
Suomen Meripelastusseura ry (SMPS; ) on vapaaehtoisten meri- ja järvipelastusyhdistysten keskusjärjestö Suomessa.
SMPS:ään kuuluu kaikkiaan 59 jäsenyhdistystä, joista 29 sijaitsee ympäri Suomen rannikkoa ja 30 sisävesillä. Seuran laivastoon kuuluu yli 140 erityyppistä pelastusalusta, joiden miehistönä toimii yli 2 000 meripelastajaa. Kaikkien alusten miehistö toimii vapaaehtoispohjalta, eikä saa palkkaa työstään. Vuosittain SMPS:n vapaaehtoiset suorittavat noin kaksituhatta erilaista pelastus- ja avustustehtävää.
Merialueella alukset toimivat yhteistyössä meripelastuksen vastuuviranomaisen, eli Rajavartiolaitoksen kanssa. Käytännössä läheisimpänä yhteistyökumppanina on paikallinen merivartiosto ja meripelastus- tai meripelastuslohkokeskus. Sisävesillä vastuuviranomaisena toimii paikallinen pelastuslaitos sekä hätäkeskus.
Meripelastusalukset päivystävät tavallisesti koko avovesikauden, noin vapusta marras-joulukuun vaihteeseen. Alukset ovat tavallisesti noin 15–60 minuutin lähtövalmiudessa ympäri vuorokauden. Monet alukset ovat etenkin kesäviikonloppuisin usein välittömässä valmiudessa. Tällöin alus on joko liikkeellä omalla toiminta-alueellaan tai miehistö päivystää asemalla.
Tyypillisiä hälytystehtäviä ovat mm. konevikaisten ja karilleajaneiden huviveneiden avustukset ja hinaukset, erilaiset etsinnät merialueilla ja saaristoissa sekä vuotavien alusten avustamiset. Kaikilla meripelastusaluksilla on myös valmius perusensiavun antamiseen, useilla myös sairaankuljetus- ja ensivastetehtäviin sekä tulipalojen sammuttamiseen.
Kaikki merellä sattuvat vahingot, jotka katsotaan meripelastustehtäviksi, ovat avuntarvitsijalle ilmaisia. Muista tehtävistä, kuten konevikaisen aluksen siirtohinauksesta esimerkiksi saaresta mantereelle peritään kulukorvaus. Tällaisten tapausten varalta on veneilijöiden mahdollisuus liittyä SMPS:n Trossi-palveluun. Trossi takaa maksuttoman avun veneelle myös tilanteissa, joissa ihmishenkiä ei ole vaarassa. Palvelu kattaa veneen korjausavun vesillä tai sen hinaamisen lähimpään korjauspaikkaan. Tarpeen vaatiessa avustetaan korjaajan ja veneen väliaikaisen säilytyspaikan hankkimisessa.
Alusten miehistöjen koulutus perustuu SMPS:n järjestämiin kursseihin, paikallisyhdistysten järjestämiin koulutuksiin sekä ulkopuolisten järjestöjen pitämiin kursseihin ja tutkintoihin. Useimmilla paikallisyhdistyksillä on omat vaatimuksensa miehistön koulutuksessa. Parhaillaan SMPS on luomassa uutta koulutusjärjestelmää, jonka tavoitteena on luoda yhdenmukainen koulutus koko maan meripelastajille.
SMPS:llä oli vuosina 1997–2006 oma koulutuskeskus Itäisellä Suomenlahdella, Loviisan edustalla sijaitsevalla Boistön saarella. Keväällä 2009 avattiin SMPS:n uusi koulutuskeskus Merivartiostolta vapautuneelle Bågaskärin saarelle.
Tulokkaat
MiehistöPäällystö
Vuosittain loppukesällä järjestetään Meripelastustaitokilpailut jossa kolmimiehiset joukkueet mittaavat taitojaan erilaisilla meripelastukseen liittyvillä rasteilla. Rastien aiheet ovat: ensiapu, navigointi, viestiliikenne, vedenvarasta nostaminen, merimiestato ja ajankohtainen aihe. Virhepisteet rasteilla ja kokonaisaika ratkaisevat voittajan.
Suomen Meripelastusseuralla on eri aikoina ollut monenlaisia lippuja. Yksi ensimmäisistä oli kokovalkoinen, jonka tangonpuoleisessa yläkulmassa oli ristikkäiset ankkurit punaisen kreikkalaisen ristin päällä. Tämä lippu korvattiin jo ennen sotia uudella: se oli Suomen lippu, jonka ristin keskipisteessä oli seuran merkki sinireunaisessa valkopohjaisessa ympyrässä. Tällä lipulla ei tarkkaan ottaen ollut virallisen kansallislipun asemaa, vaikkakin sitä käytettiin sellaisena uuteen lippulakiin asti. Lipun hankki Meripelastusseuralle yhteisön valtuuskunnan eli korkeimman päättävän elimen pitkäaikainen puheenjohtaja, merenkulkuneuvos Antti Wihuri.
Kun laki Suomen lipusta vuonna 1978 uudistettiin, kiellettiin eräitä laissa nimenomaan lueteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta käyttämästä Suomen lipussa mitään lisäkuvioita.. Niinpä myös Meripelastusseuran lippu oli poistettava käytöstä vuoden 1981 alkuun mennessä ja korvattava pursilipusta muunnetulla, jossa sinisten raitojen keskelle lisättiin valkoiset. Tällä muutoksella se saatiin ujutettua pursilippujen joukkoon ja siten pelastettua kokonaan poistamiselta.
Punainen Risti riitautti Meripelastusseuran oikeuden käyttää merkissään punaista ristiä. Punainen Risti katsoi, että heillä on siihen yksinoikeus Geneven sopimusten ja Suomen kansallisen lainsäädännön perusteella. Lisäksi korostettiin, että meripelastajat käyttävät yleensä merkkinään Yrjön ristiä. Pitkän käräjöinnin jälkeen merkki uusittiin. Punaisen kreikkalaisen ristin tilalle vaihdettiin punainen Yrjön risti, joka on lävistetty valkoisella kreikkalaisella ristillä. Muutoin merkki pysyi ennallaan.