Imhotep
Imhotep (muinaisegyptin ""Rauhassa tuleva"", ; 2600-luku eaa.) oli alhaista syntyperää oleva yleisnero, joka toimi arkkitehtina ja Ptah-jumalan ylipappina, Ra-jumalan ylipappina Heliopoliissa sekä visiirinä muinaisen Egyptin vanhan valtakunnan 3. dynastian aikaan. Hän palveli neljää Egyptin kuningasta, mutta leimallisinta hänen vaikutuksensa oli farao Djoserin aikana. Imhotepia pidetään myös ensimmäisenä nimeltä tunnettuna arkkitehtina, insinöörinä ja lääkärinä.
Imhotepin farao Djoserin palveluksessa rakennuttamista rakennuksista kuuluisin oli Sakkaran porraspyramidi, joka oli mittaluokassaan ensimmäinen kivimonumentti koko maailman historiassa. Porraspyramidi poikkesi ratkaisevasti varhaisemmista mastaba-haudoista, paitsi porrasmaiselta ulkomuodoltaan, myös rakennusmateriaaliltaan: mastaba-haudat rakennettiin auringossa kuivatuista savitiilistä. Mallia otettiin mahdollisesti myös sumerien zikkurateista, jotka nekin oli rakennettu tiilestä.
Imhotepista tuli hyvin kuuluisa, ja noin 2000 vuotta kuolemansa jälkeen häntä alettiin palvoa jumalana. Häntä kutsuttiin ylipappiutensa vuoksi "Ptahin Pojaksi", mutta myöhemmässä vaiheessa hänen kulttinsa ylitti jopa hänen jumalallisen isänsä suosion. Kreikkalaiset yhdistivät hänet lääketieteen jumala Asklepiokseen. Imhotep kuvattiin istuvana miehenä, jolla oli paljaaksi ajeltu pää (papin tunnusmerkki) ja papyruskäärö polvillaan. Häntä palvottiin tiedon ja parannustaidon jumalana.
Muinaiset egyptiläiset pitivät Imhotepia monien keksintöjen isänä. Hänen kerrotaan muun muassa keksineen papyruskäärön tai kehittäneen sitä. Imhotep kehitti myös ensimmäisen pyramidin (Sakkara).
Imhotepia pidetään muinaisegyptiläisen lääketieteen perustajana. Tätä kautta hänen uskotaan vaikuttaneen myös länsimaisen lääketieteen syntyyn, sillä "lääketieteen isäksi" kutsuttu Hippokrates opiskeli Imhotepin temppelissä.
Kreikkalaisen historioitsija Manethon mukaan Imhotep keksi taidon rakentaa kivestä. Tämä ei pidä paikkaansa, mutta Djoserin hautakompleksin muodostava pyramidi ympäröivine temppeleineen oli aikansa suurin kokonaan kivestä rakennettu monumentti. 
Syy perinteisestä tiilisestä mastabahaudasta kiviseen kuusiportaiseen pyramidiin siirtymiseen saattoi olla Mesopotamian zikkurateista otettu esikuva, mutta yhtä lailla muutos kuvastaa faraon vallan kasvua sekä työvoiman että resurssien suhteen. Kivimonumentti oli huomattavasti tiilistä vaikeampi rakentaa.
Hautakompleksi on myös edeltäjiään paljon suurempi, ja alkuperäistä suunnitelmaa on ilmeisesti laajennettu parin vuosikymmenen aikana. Esimerkiksi pyramidista oli tarkoitus tulla alun perin nelikerroksinen kuusikerroksisen sijaan.
Pyramidin alla risteilee labyrinttimainen verkosto kuiluja ja gallerioita, joiden tarkoitus oli suojella hautaa ryöstäjiltä ja toimia säilytystiloina hautauhreille. Kuudessa eteläisessä galleriassa oli noin 40 000 kiviastiaa erilaisten tuonpuoleisessa tarvittavien asioiden säilyttämiseen. Näin massiivinen hautaesineistö ei olisi mahtunut perinteiseen mastabaan.
Pyramidin nurkat osoittavat pääilmansuuntiin, ja niiden virhe on vain 3 astetta.
Imhotep saattoi olla ensimmäinen, joka käytti pylväitä kantavina rakenteina.
Imhotep oli yksi muinaisen Egyptin tunnetuimmista runoilijoista ja ajattelijoista, jonka kirjoituksia pidettiin arvossa vielä ptolemaiolaisellakin kaudella (305 eaa.-30 eaa.). Varmuudella hänen kirjoittamiaan tekstejä ei nykyään kuitenkaan enää tunneta.
Imhotepin ja Vanhan testamentin Joosefin, Jaakobin pojan välillä on yhtäläisyyksiä, joiden pohjalta jotkut pitävät heitä yhtenä ja samana henkilönä. Joosef oli tarinan mukaan Imhotepin lailla faraon käskynhaltija, ja molempia kunnioitettiin viisautensa vuoksi. Kumpikin oli alhaista syntyperää, mutta vahvimmin heidän yhteydestään puhuu kummankin rooli unientulkitsijana ja Egyptin pelastajana seitsemän vuoden nälänhädältä. Elefantinessa sijaitseva ptolemaiolaiselle kaudelle ajoitettu "nälänhätästeela" kertoo faraon näkemästä unesta, jonka Imhotep tulkitsi jumala Khnumin sanomaksi siitä, kuinka vallitseva seitsemän vuoden kuivuus saataisiin päättymään. Farao Djoserin aikana Egyptiin rakennettiin suuressa mittakaavassa uusia viljasiiloja, joista osa sijaitsee myös Sakkarassa.
Egyptologit ovat viime vuosina panostaneet Imhotepin haudan etsimiseen. Haudan uskotaan sijaitsevan Sakkarassa, lähellä Djoserin pyramidia, mitä näyttäisi tukevan Imhotepin temppelin sijainti alueella. Tohtori Zahi Hawass on esittänyt myös mahdollisuuden, että Imhotep olisi haudattu itse pyramidiin. Koska Djoserin 11 tytärtä on haudattu porraspyramidiin, ei ole lainkaan mahdoton ajatus, että myös faraolle erittäin tärkeän arkkitehdin viimeinen leposija sijaitsisi tämän vierellä.
Vuosien 2005 ja 2006 mittausten aikana "The Saqqara Geophysical Survey Project" paikansi kaksi aiemmin tuntematonta suurta hautakompleksia, joista toinen saattaisi kuulua Imhotepille. Suurempi haudoista on lähes täydellinen kopio Djoserin pyramidin ympärysmuurista, mikä haudan sijainnin ja kokoluokan (ympärysmuurin koko on 40mx70m) huomioon ottaen johtaa epäilemään Imhotepia haudan omistajaksi. Alueelle on kuitenkin asetettu kaivauskielto herkän luonnon takia.
Vuonna 1932 tehdyssä yhdysvaltalaisessa kauhuelokuvassa "Muumio" samoin kuin vuonna 1999 tehdyssä samannimisessä elokuvassa ja sen jatko-osassa "Muumion paluu" esiintyvä henkiinherännyt muumio on nimetty Imhotepin mukaan.