Maailman väkiluku
Maailman väkiluku on vuonna 2017 arviolta 7,6 miljardia ja edelleen kasvussa. Yhdistyneet kansakunnat (YK) arvioi maailman väkiluvun ylittäneen seitsemän miljardia 31. lokakuuta 2011. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston arvion mukaan seitsemän miljardin raja ylitettiin 12. maaliskuuta 2012.
YK:n vuoden 2017 ennusteen mukaan väkiluku on 8,6 miljardia vuonna 2030 ja 9,8 miljardia vuonna 2050. Väestön vuosikasvu on noin 83 miljoonaa.
Maailman väestön jakautuminen alueittain (2010):
Näissä luvuissa Venäjän väkiluku on laskettu kokonaan osaksi Eurooppaa, Australian ja Uuden-Seelannin väkiluvut osaksi Oseaniaa ja Länsi-Intia osaksi latinalaista Amerikkaa.
Maailman väestössä tapahtui suuri niin sanottu pullonkaulailmiö noin vuonna 70 000 eaa. Tuolloin Toban tulivuori Sumatran saarella purkautui, mistä seurasi ilmastokatastrofi, jonka uskotaan laskeneen ihmisten lukumäärän jopa vain muutamaan tuhanteen. Maatalouden kehittymiseen mennessä maailman väkiluku oli vakiintunut luultavasti miljoonaan tai joihinkin miljooniin ja väestötiheys oli kaikkialla hyvin matala.
Hyvin pitkän aikaa maailman väkiluvussa tapahtui vain hitaita muutoksia. Ihmisten kokonaismäärä oli varsin alhainen aivan viime vuosisatoihin asti. Vuoteen 1000 mennessä maapallolla ei elänyt edes nykyisten Yhdysvaltojen kokoista väestöä. Noin vuodesta 10 000 eaa. vuoteen 1 asti väestön kasvuvauhdin arvioidaan olleen noin 0,04 prosenttia vuodessa. Vuosina 1–1800 kasvuvauhti kaksinkertaistui noin 0,09 prosenttiin, pääasiassa maatalouden yleistymisen ja tehostumisen vuoksi. Sen jälkeen maapalloa on kohdannut todellinen väestöräjähdys. Kasvuvauhti kiihtyi yli kymmenkertaiseksi aiempaan nähden. 1800-luvulla se oli 0,6 %, 1900-luvun alkupuoliskolla 0,9 % ja 1900-luvun alkupuoliskolla sekä toisen maailmansodan jälkeen 1,8 %.
Rooman alueen ruttoepidemian takia Euroopan väkiluku puoliintui vuosien 541–900 aikana. Euroopan väestö oli hieman yli 70 miljoonaa vuonna 1340. 1300-luvulla musta surma laski maailman väestöä noin 450 miljoonasta 350–375 miljoonaan. Kesti lähes 200 vuotta ennen kuin Euroopan väkiluku palautui vuoden 1340 tasolle.
Ming-dynastian perustamisen jälkeen vuonna 1368 Kiinan väkiluku oli luultavasti noin 60 miljoonaa, mutta dynastian lopussa vuonna 1644 se oli jo 150 miljoonaa.
Amerikan mantereen väkiluku vuonna 1500 oli luultavasti 50–100 miljoonaa. Näinä aikoina arkeologisten todisteiden mukaan 90 prosenttia Amerikan alkuperäisasukkaiden kuolemista johtui eurooppalaisista taudeista kuten influenssasta, sillä eurooppalaiset olivat jo kehittäneet melko hyvän vastustuskyvyn näihin tauteihin. 1500-luvulta lähtien Amerikan väkiluku nousi pääasiassa eurooppalaisten siirtolaisten ja Afrikasta tuotujen orjien ansiosta.
Teollisen vallankumouksen jälkeen elinajanodote nousi erittäin paljon. Lontoossa alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuus laski vuosina 1730–1830 74,5 prosentista 31,8 prosenttiin. Euroopan väestö tuplaantui 1700-luvulla sadasta miljoonasta kahteensataan miljoonaan. 1800-luvulla väestömäärä oli jo kolmesataa miljoonaa.
Väestönkasvusta tuli vielä nopeampaa rokotusten ja kehittyneempien lääkkeiden keksimisen jälkeen. Kun elinolosuhteet ja terveydenhuolto paranivat 1800-luvulla, Britannian väkiluku nelinkertaistui vuosisadassa. 1800-luvun alussa Britannian väkiluku oli 10 miljoonaa, mutta 1800- ja 1900-luvun taitteessa se oli jo 40 miljoonaa.
Alla olevassa taulukossa on esitetty maapallon väkiluvun kehitys vuosina 1750–2010. Vuosien 1750–1900 väkiluvut perustuvat Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston koosteeseen, väkiluvut vuodesta 1950 alkaen YK:n tietoihin.
Maailman väkiluku saavutti miljardin ihmisen rajan vuonna 1804, kaksi miljardia 1927, kolme miljardia 1960, neljä miljardia 1974, viisi miljardia 1987, kuusi miljardia 1999 ja seitsemän miljardia 2011. Ei ole tarkkaa arviota, milloin maailman väestö saavutti miljardin ja kahden miljardin ihmisen rajan. Kolmen ja neljän miljardin rajapyykkejä ei virallisesti huomioitu, mutta Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto asettaa ne heinäkuuhun 1959 ja huhtikuuhun 1974. YK juhli viiden miljardin rajapyykin ylittymistä 12. heinäkuuta 1987 ja kuuden miljardin 12. lokakuuta 1999. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi, että kuuden miljardin ihmisen rajapyykki ohitettiin muutamaa kuukautta aiemmin, 21. huhtikuuta 1999. YK arvioi seitsemän miljardin ihmisen määrän ylittyneen 31. lokakuuta 2011, Yhdysvallat 12. maaliskuuta 2012. Maailman väkiluku on siis kolminkertaistunut 72 vuodessa ja kaksinkertaistunut 38 vuodessa vuoteen 1999. Vastaavasti, väkiluvun kolminkertaistuminen kesti 159 vuotta vuodesta 1802, mutta enää 72 vuotta vuodesta 1927 vuoteen 1999.
Ennusteen mukaan maailman väkiluku saavuttaa kahdeksan miljardia vuonna 2025. Vuosina 2045–2050 väkiluku on luultavasti noin yhdeksän miljardia, arviot tosin vaihtelevat 7,4 miljardista 10,6 miljardiin. Arvioita on vaikea tehdä esimerkiksi kokonaishedelmällisyysluvun laskujen ja nousujen takia. Pitkän ajan arvioissa vuodeksi 2150 arviot vaihtelevat 3,2 miljardista (alhainen arvio) 24,8 miljardiin (korkea arvio). Mikäli kokonaishedelmällisyysluku jää vuoden 1995 tasolle, väestömäärä olisi jo 256 miljardia. Teollisuusmaissa väestönkasvu on kuitenkin hidastunut aina 1960-luvun lopulta lähtien. Myös useissa kehitysmaissa syntyvyys on kääntynyt laskuun. Laskusuuntaus on nähtävissä myös Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, vaikka syntyvyys siellä on edelleen korkealla tasolla. Syntyvyyden laskun vaikutukset näkyvät vasta vuosien kuluttua. Ajanjaksolla 2010-2015 Aasiassa syntyi keskimäärin 2,20 lasta, Afrikassa 4,72, Euroopassa 1,60, latinalaisessa Amerikassa 2,14, Oseaniassa 2,41 ja Pohjois-Amerikassa 1,85 lasta jokaista naista kohden.
YK:n arvio maailman väkiluvun tulevasta kehityksestä: