KWH Group
KWH-yhtymä Oy (ruotsiksi KWH-koncernen Ab, englanniksi KWH Group Ltd) on Pohjanmaalla toimiva suomalainen perheyritys, joka valmistaa ja markkinoi hiomatarvikkeita ja muovituotteita sekä tarjoaa huolinta- ja logistiikka-alan palveluita. Se syntyi vuonna 1929 perustetun Oy Wiik & Höglund Ab:n ja 1930-luvun lopulla perustetun Oy Keppo Ab:n fuusioituessa vuonna 1984.
KWH Group koostuu kolmesta itsenäisestä liiketoimintaryhmästä, jotka ovat Mirka (KWH Mirka vuoteen 2016 asti), KWH Logistics ja KWH Invest. KWH Logisticsiin kuuluvat Oy KWH Freeze Ab sekä Backman-Trummer-konserni, joka juontaa juurensa 1800-luvulle ja johon kuuluvat Oy Adolf Lahti Yxpila Ab, Oy Backman-Trummer Ab, Oy Blomberg Stevedoring Ab, Oy Moonway Ab, Oy M. Rauanheimo Ab, Stevena Oy, Oy Otto Rodén Ab ja A. Jalander Oy. KWH Investiin kuuluu Oy Prevex Ab, joka valmistaa vesilukkoja. Lisäksi KWH Invest hallinnoi strategisia osakeomistuksia ja teollisuuskiinteistöjä.
KWH Group kuuluu kahdensadan suurimman suomalaisen yrityksen joukkoon. Yrityksen merkittävin osa on hiomatuotteita valmistava Mirka. Yrityksen liikevaihto pieneni huomattavasti, kun KWH Pipe siirtyi vuonna 2013 osaksi Uponorin kanssa perustettua yhteisyritystä.
Elokuussa 1929 vaikeuksiin joutuneen Hellnäsin sahan konttoristi Emil Höglund ja sahalle puuta välittävä Edvin Wiik päättivät yhteisen puutavaraliikkeen Wiik & Höglundin perustamisesta. Tarkoituksena oli käydä kauppaa pyöreällä puutavaralla, kaivospölkyillä ja paperipuulla. Wiik huolehtisi ostoista, Höglund hoitaisi myynnin ja kirjanpidon.
Ensimmäisen tilivuoden tulos oli hyvä, mutta 1930-luvun lama vaikeutti kaupantekoa seuraavina vuosina. Ostoasiamiehet eri kunnista olivat miltei toimettomia. Vuonna 1931 myynti jäi vain puoleen kaavaillusta. Kaiken lisäksi kesä 1932 oli niin kuiva, että puutavarauitot onnistuivat vasta myöhäissyksyllä.
Kesällä 1933 Peräseinäjoella raivosi suuri metsäpalo, joka tuhosi yli tuhat hehtaaria metsää. Edvin Wiik teki tarjouksen sen hakkuuoikeudesta, ja tämän kaupan ansiosta yhtiön laajentuminen pääsi vauhtiin. 1930-luvun jälkipuoliskolla Wiik & Höglundin ostajat liikkuivat ympäri Suomea Rovaniemeltä Viipuriin. Pysyviä konttoreita oli Vaasan lisäksi Rovaniemellä, Kokkolassa, Laihialla, Kristiinankaupungissa ja Porissa. Vuonna 1939 Wiik & Höglundista oli tullut maan suurin puutavaranviejä. Sen osuus koko maan tukkipuuviennistä oli 26 % ja paperipuuviennistä noin 20 %.
Yritys osti Petsmon sahan vuonna 1936. Vuonna 1950 yhtiö omisti jo viisi omaa sahaa. Wiik & Höglund osti myös Vasa Rederi Ab -varustamon ja alkoi hankkia Pietarsaaren Selluloosan osakkeita. 1960-luvulla sekä Wiik & Höglund että Keppo olivat noin 15 %:n osuudella Oy Wilh. Schauman Ab:n suurimmat yksityiset osakkaat.
Sotavuosina Wiik & Höglund toimitti polttopuuta ja autojen häkäpönttöihin tarvittua koivuhaketta Saksan ja Suomen armeijalle. Sodan jälkeen yhtiön toiminta keskittyi taas pyöreän puutavaran vientiin. Voitot investoitiin ostamalla metsäalueita, kuten Kemiön saarelta vuonna 1949 ostetut Skinnarvikin kartano ja Lennäsin tila.
Syksyllä 1951 Wiik & Höglund laajentui yllättäen muovialalle. Yrityksen puutavara-asiakas Holmsund AB Uumajan lähellä oli jo jonkin aikaa valmistanut muovisia lattialaattoja ja tarjosi Wiik & Höglundille laatanvalmistuksen yksinoikeutta Suomessa. Sopimus aloitti Wiik & Höglundin muutoksen kauppayhtiöstä teollisuusyritykseksi. Muovivalmistus aloitettiin asuintalon kellarissa Vaasassa, kunnes vuonna 1952 hankittiin Suomen Forsiitti-Dynamiitti Osakeyhtiöltä vuokraoikeus alueeseen, jolla osakkuusyhtiö Uponor Infra Oy:n Vaasan tehtaat yhä sijaitsevat.
Muovituotantoa varten perustettiin Oy Wiik & Höglund Chemicals Ab vuonna 1953. Raaka-aineiden tuontisäännöstely teki muovibisneksen hankalaksi. Enemmän raaka-ainetta oli mahdollista saada tuotevalikoimaa laajentamalla. Lattialaatoista Wiik & Höglund laajensi muovieristeisiin sähkökaapeleihin ja polyeteenikalvojen ja -putkien sekä PVC-letkujen valmistukseen. Säännöstelyn vapauduttua 1957 huomattiin pian että liian laaja tuotevalikoima hajotti resursseja. Yritys päätti keskittyä saksalaisen Farbwerke Hoechst AG:n kanssa kehitetyin menetelmin jopa 400 millimetrin läpimittaisiin polyeteeniputkiin ja niiden hitsaustekniikkaan. Aivan uutta oli 1964 esitelty 600 mm muoviputki, ja maailmanennätystehtailu jatkui: vuonna 1965 800 mm, sitten 1200 mm vuonna 1969 kunnes vuonna 1976 maksimiläpimitta oli kasvanut 1600 millimetriin.
1960-luvulla Wiik & Höglund luopui puutavara-alasta ja varustamostaan ja keskittyi muoviteollisuuteen, jonka vahvistukseksi se osti pietarsaarelaisen kilpailijansa Oy Nars Ab:n. Yhteisellä nimellä Yhtyneet Muovitehtaat Oy se oli Suomen suurin muoviyritys joka työllisti viitisensataa ihmistä. Tuotanto laajeni heikolla menestyksellä Saksaan ja paremmalla menestyksellä Kanadaan.
Oy Keppo Ab sai alkunsa 1937 Emil Höglundin turkistarhausharrastuksesta ja kasvoi niin, että oli vuonna 1964 maailman suurin minkkitarhuri yli 100 000 minkinnahan vuosituotannolla. Emil Höglundin kuollessa 1973 Keppo tuotti 10 prosenttia Suomen ja 2 prosenttia koko maailman minkinnahoista. 1980-luvulla Keposta tuli maailman suurin ketunnahkojen tuottaja. Yritys toimi myös eläinrehun ja turkistarhalaitteistojen valmistajana.
Vuonna 1963 Keppo Oy oli ostanut Helsingistä Jepualle siirtyneen hiomatarvikeyritys Mirkan, jonka tuotanto viisinkertaistettiin 1970-luvun lopulla. Vuonna 1966 Emil Höglund osti Kepolle Oravaisten verkatehtaan, jonka perinteinen kehruu- ja kutomotoiminta hiipui 1970-luvun lopulla. Tehdas kuitenkin jatkoi turkistuotteiden ja naistenvaatteiden tekoa vuoteen 1987, jolloin KWH Group luopui näistä toimialoista.
Vuonna 2013 Kilpailuvirasto esti KWH Pipen ja Uponorin suunnitelmat yhdistää yhdyskuntaputkien tuotanto ja markkinointi yhteiseksi Uponor Infra Oy:ksi. Markkinaoikeus kuitenkin hyväksyi yhteisyrityksen perustamisen 24.5.2013. Uponor Infra Oy aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 2013. KWH-yhtymä omistaa Uponor Infra Oy:stä 44,7 %.