hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Jan Mazoch
Jan Mazoch (s. 5. syyskuuta 1985 Celacma-Frjdek) on tšekkiläinen mäkihyppääjä. Hänen veljensä Jiří Mazoch on mäkihyppääjä kuten oli myös veljesten isoisä Jiří Raška.
Mazoch teki ensiesiintymisensä mäkihypyn maailmancupissa 13. maaliskuuta 2002 Falunissa, Ruotsissa. Tšekin mäkihypyn maajoukkueeseen hän on kuulunut vuodesta 2003 lähtien. Hän on osallistunut maailmanmestaruuskisoihin Italian Val di Fiemmessä 2003 ja Saksan Oberstdorfissa 2005. Olympialaisiin hän on osallistunut Salt Lake Cityssä 2002 ja Torinossa 2006. Paras arvokisasijoitus henkilökohtaisissa lajeissa on Oberstdorfin MM-kisojen normaalimäen 28. sija ja joukkuekilpailuissa samojen kisojen normaalimäen joukkuekilpailun seitsemäs sija. Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui normaalimäessä kolmanneksi vuonna 2003.
Mazoch loukkaantui vakavasti maailmancupin osakilpailussa Puolan Zakopanessa 20. tammikuuta 2007, kun tuuli paiskasi hänet maahan kesken hänen toisen kierroksen hyppyään. Mazoch iski päänsä alastulorinteeseen ja hänet kiidätettiin Krakovan sairaalaan hengenvaarallisessa tilassa ja vaivutettiin koomaan. Hänen tilansa vakiintui yön aikana. Mazoch herätettiin koomasta 25. tammikuuta. Hänen tilansa koheni ja hän siirtyi 31. tammikuuta Prahaan kuntoutukseen. Sairaalasta tuli myös tieto, että Mazoch voi palata mäkihyppääjäksi. Kaatumisensa jälkeen hän hyppäsi mäestä ensimmäisen kerran elokuussa 2007, ja marraskuussa 2007 hän palasi Tšekin A-maajoukkueeseen.
Kriittinen polku
Kriittinen polku () on niiden peräkkäin suoritettavien asioiden kokonaisuus, jotka on toteutettava aikataulussa, jotta koko projekti ei myöhästyisi.
Kriittinen polku selvitetään luetteloimalla projektiin liittyvät tehtävät, mallintamalla niiden väliset riippuvuudet (mikä tehtävä on suoritettava ennen toista). Kun riippuvuudet on mallinnettu mietitään jokaisen tehtävän kesto, ja lasketaan jokaisen polun kesto lisäämällä ensimmäisen tehtävän kestoon toinen, lisäämällä näiden summaan kolmannen kesto jne. Pisin kaikista mahdollisista poluista on projektin kriittinen polku.
Kun kriittinen polku on määritetty projektinhallinta (johtaminen ja monitorointi) keskittyy kriittisen polun hallintaan.
TOC-ajatteluun pohjautuvassa projektinhallinnassa kriittisen polun lisäksi huomioidaan muut rajoitteet kuten resurssit, jotka eivät voi työskennellä useassa tehtävässä samaan aikaan. Tätä kutsutaan kriittiseksi ketjuksi.
Philae-laskeutuja
Philae-laskeutuja on Rosetta-komeettaluotaimen mukana matkannut laskeutuja. Philae laskeutui 67P/Tšurjumov–Gerasimenko -komeetalle 12. marraskuuta 2014. Kyseessä oli ensimmäinen laskeutuminen komeetalle.
Se rakennettiin Saksan avaruustutkimuslaitoksen DLR:n johdolla.
Philaen kuusikulmainen laatikkorunko on tehty kevyestä hiilikuidusta. Sivut on päällystetty aurinkokennoilla, jotka toimivat tehonlähteenä. Radiolinkki Maahan tapahtuu Rosetta-luotaimen välityksellä, koska laskeutujan radion teho ei riitä suoraan yhteyteen. Koko laskeutujalle kertyy massaa 100 kg.
Laskeutuja lähestyi komeettaa ballistisesti, ja laskeuduttuaan kolmen jalkansa varaan se ampui kiinnitysharppuunan.
Philae-laskeutuja onnistui laskeutumaan komeetalle 12.11.2014. Laskeutuminen epäonnistui osittain, minkä johdosta aurinkopaneelit eivät saaneet tarpeeksi valoa: akut tyhjentyivät muutama päivä laskeutumisen jälkeen, ja alus vaipui horrostilaan. Aurinkopaneelit saivat kuitenkin osittain valoa, ja uudelleenkäynnistys oli mahdollista vuoden 2015 elokuussa.
Jeremian kirje
Jeremian kirje () on deuterokanonisiin kirjoihin eli Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluva kirja, joka on mukana Septuagintassa sekä katolisessa ja ortodoksisessa Raamatussa. Katolisessa Raamatussa se on mukana Barukin kirjan kuudentena lukuna, ortodoksisen kirkon Raamatussa puolestaan omana kirjana. Kirja ei kuulu juutalaiseen Raamattuun Tanakiin eikä varsinaiseen protestanttisten Raamattujen kaanoniin.
Kirje esittää olevansa profeetta Jeremian kirjoittama ja osoitettu Babylonin vankeuteen joutuneille pakkosiirtolaisille. Suurin osa nykyisistä tutkijoista katsoo, että kirje on pseudepigrafinen ja sen kirjoittaja oli todellisuudessa joku Aleksandriassa elänyt hellenistinen juutalainen. Kirjoittajan tarkoituksena oli joka tapauksessa opastaa juutalaisia välttämään babylonialaisten jumalien palvomista ja palvomaan vain Jahvea. Kirjeen ajoitus on epävarma.
Wayland (jumala)
Wayland (myös "Wayland the Smith", "Weyland", "Weland", "Veland", "Wieland", "Watlende", "Völundr", "Völund") on muinaisgermaanisen ja anglosaksisen taruston seppäjumala sekä joidenkin tarujen mukaan myös haltijoiden valtias, joka esiintyy muun muassa Eddan sankarirunojen Völundarkvida-runossa ja Beowulf-eepoksessa.
Joidenkin tarinoiden mukaan Wayland oppi erinomaiset taitonsa alun perin Mimir-jättiläiseltä. Myöhemmin hän oppi lisää kahdelta kääpiöltä. Waylandin takomissa miekoissa oli taikavoimaa. Yhden hän takoi aasoille, toisen Beowulfille.
Edda kuvaa, miten Wayland kohtasi kahden veljensä kanssa kolme joutsenneitoa järven rannalla. He pysyttelivät yhdessä seitsemän vuoden ajan, kunnes joutsenneidot lensivät pois.
Ruotsin kuningas Nidud vangitsi myöhemmin Waylandin ja pakotti hänet työskentelemään kuninkaallisessa pajassaan. Kostoksi Wayland tappoi kaksi kuninkaan nuorta poikaa ja teki heidän kalloistaan juoma-astioita, jotka lähetti näiden isälle. Lisäksi Wayland raiskasi poikien sisaren Bödvildin, kun tämä oli tuomassa kultasormusta korjattavaksi. Sen jälkeen seppäjumala pakeni ilmojen halki tekemillään siivillä.
Englannin kansanperinteen mukaan eräs hautaholvi lähellä White Horse Hilliä, Berkshiressä, tunnetaan Waylandin sepänpajana. Paikallinen taru kertoo, että holvissa asuu näkymätön seppä, joka kengittää matkalaisen hevosen, kounhan tämä jättää kivelle kolikon ja poistuu työn ajaksi. Jos matkalainen jää katsomaan tai edes vilkaisee pajan suuntaan, lumous haihtuu. Samanlaisia tarinoita kerrotaan myös Saksassa, Tanskassa ja Belgiassa. Ruotsissa ja Tanskassa on lisäksi suuria kivilohkareita, joita on perinteisesti kutsuttu Waylandin haudoiksi.
Yhtä soittoa
Yhtä soittoa on vuonna 1980 julkaistu albumi, jolla esiintyy Alan Miehet -niminen trio.
Albumi on ensimmäinen Suomessa tehty suorakaiverruslevy, joissa levyn kumpikin puoli äänitetään kerralla suoraan levyn aihioksi. Äänitystekniikasta johtuu, että kappaleiden välillä on huomattavan pitkä tauko.
Helena Ranta
Meri Helena Ranta (o.s. Tamminen, s. 11. kesäkuuta 1946 Kajaani) on oikeushammaslääkäri Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen laitoksella.
Helena Ranta on toiminut useiden kansainvälisten oikeuslääketieteellisten tutkijaryhmien johtajana ja jäsenenä. Hän on ollut näissä tehtävissä Bosnia ja Hertsegovinassa 1996–1997, Kosovossa 1998–2001, Kamerunissa 2002, Perussa 2002, Irakissa 2004, Kaakkois-Aasian hyökyaalto-onnettomuuden selvittelyissä 2005 sekä Tšetšeniassa. Lisäksi hän on ollut mukana Etelä-Amerikkaan kohdistuneissa oikeuslääke- ja oikeushammaslääketieteellisissä koulutusprojekteissa mm. Perussa ja Kolumbiassa.
Ranta on tunnistanut Estonian onnettomuuden uhreja, hän on tutkinut EU:n toimeksiannosta Kosovon tapahtumia ja hän oli todistajana Haagissa vuonna 2003 Slobodan Miloševićin oikeudenkäynnissä.
Suomessa hän on myös ollut mukana Helsingin yliopiston arkeologian professori Mika Lavennon johtamissa Lappeenrannan Huhtiniemen joukkohautojen vainajien tutkimuksissa. Näiden oletettiin aluksi olleen toiseen maailmansotaan ja laittomiin teloituksiin liittyviä. Tutkimukset kuitenkin osoittivat, että kyseessä olivat mahdollisesti johonkin kulkutautiin liittyvät 1800-luvun venäläiset sotilashaudat.
Ranta on tutkinut myös Nikolai II:n kalloksi epäillyn kallon hampaat, eikä ollut lainkaan vakuuttunut että kallo olisi Nikolain.
Hän on toiminut myös Suomen Akateemisten Naisten Liiton, Plan Suomi Säätiön ja Suomen UN Womenin puheenjohtajana.
Helena Rannalle myönnettiin vuonna 2006 tunnustuksena hänen ansioistaan professorin arvo hänen loppuvirkakaudekseen Helsingin yliopistossa.
Ranta on nimetty myös vuoden naiseksi, vuoden Eevaksi, vuoden käyttäytyjäksi ja vuoden alumniksi. Hän on myös Suomen Akateemisten Naisten Liiton sekä Suomen forensisen arkeologian ja osteologian seuran FAFAAn kunniajäsen.
Perun katolinen yliopisto (Pontificia Universidad Católica del Perú) nimitti Helena Rannan kunniaprofessoriksi merkittävästä työstä oikeuslääketieteellisen antropologian alalla vuonna 2009.
Vuonna 2017 Helena Rannalle myönnettiin kansainvälinen rauhanvälityksen Lysistrata-palkinto.
Vuonna 2018 arkkipiispa Kari Mäkinen myönsi Rannalle Pyhän Henrikin ristin hänen ulkomaille suuntautuneista humanitaarisista ansioistaan.
Ranta on julkaissut useita tieteellisiä artikkeleita seuraavilta aloilta:
2-heksanoli
2-heksanoli on orgaaninen yhdiste (alkoholi), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHOH ja rakennekaava on CH(CH)CHOHCH. 2-heksanolista käytetään myös nimityksiä "sek-heksyylialkoholi" ja "butyylimetyylikarbinoli".
2-heksanolin moolimassa on 102,2 g/mol, sulamispiste −23 °C, kiehumispiste 136 °C, suhteellinen tiheys 0,8 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukenee huonosti veteen, leimahduspiste 41 °C ja CAS-numero 626-93-7.
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
2-heksanolilla on kaksi muuta isomeriaa, 1-heksanoli ja 3-heksanoli, jotka eroavat toisistaan alkoholin toiminnallisen ryhmän (-OH) paikalla. Muita 2-heksanolin kanssa isomeerisia yhdisteitä ovat ainakin:Lyhytaikainen altistus ärsyttää ihoa. Aineelle altistumisesta voi seurata vaikutuksia keskushermostossa.
Pipo
Pipo on päälaen peittävä vaatekappale, jota usein käytetään kylmällä säällä pitämään päälaki ja korvat lämpiminä. Jotkut kuitenkin käyttävät pipoa kesälläkin varsin lämpimillä ilmoilla, joskus vain muodikkuuden takia.
Pipo valmistetaan usein villalangasta neulomalla tai virkkaamalla. Teollisesti tuotetuissa pipoissa käytetään usein keinokuituja.
"Kommandopipo" on vaatekappale, jota käytetään peittämään kasvoja. Kommandopipoa käytetään varsinkin kylmissä olosuhteissa ja joissakin urheilulajeissa, mutta sitä käyttävät myös terroristit ja varkaat, jotta eivät tulisi tunnistetuiksi rikosta tehdessään. Kommandopipoja valmistetaan erilaisista materiaaleista, kuten silkistä ja puuvillasta. Norjassa sitä kutsutaan nimellä "Finlandshette".
Aliákmonas
Aliákmonas (, ), antiikin Haliakmōn (), on joki, joka virtaa Länsi- ja Keski-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. Se on Kreikan pisin joki ja sen pituus on 297 kilometriä. Joki saa alkunsa Grámmos-vuorelta pohjoisesta Píndos-vuoristosta ja se laskee Thermaïkóslahteen Egeanmeren pohjoisosassa.
Aliákmonas on pisin kokonaan Kreikan alueella virtaava joki. Pisin joki, joka virtaa vain pienemmältä osaltaan Kreikan alueella, on kuitenkin Struma eli Strymónas. Aliákmonas virtaa Kastorián, Grevenán, Kozánin, Imathian ja Pierian alueyksiköiden läpi. Joen suisto Thermaïkóslahdella yhtyy Axiós-joen suistoon. Suistoalueet kuuluvat yhdessä Axióksen suiston kansallispuistoon.
Aliákmonaksen sivujokia ovat muun muassa Grámmos, Ladopótamos, Pramóritsa, Grevenítikos, Venétikos, Sarantáporos ja Tripótamos. Joessa on lukuisia patoja, joita käytetään muun muassa sähköntuotantoon ja tulvasuojeluun. Antiikin aikana ja vielä keskiajalla jokea pitkin pystyi purjehtimaan Thessalonikin tasangon poikki, mutta nykyisin Véroian eteläpuolinen voimalaitospato estää laivaliikenteen. Kozánin alueyksikön alueella joessa on suuri pato, joka muodostaa Polýfytos-tekojärven, joka on yksi Kreikan suurimpia. Järven ylittää suuri silta, joka kulkee Sérviasta Neráidaan. Joen suurin leveys tekojärviä lukuun ottamatta on noin 120 metriä ja sen virtausnopeus on noin 1 metri sekunnissa.
Kreikkalaisessa mytologiassa Haliakmon oli Okeanoksen ja Tethyksen poika. Historian aikana joki on toiminut luonnollisena puolustusrajana pohjoisesta tulevia hyökkääjiä vastaan useita kertoja. Ennen patojen rakentamista joen tulviminen oli suuri ongelma erityisesti sen alajuoksulla Alexándreiassa ja Véroiassa.
Alice Springs
Alice Springs on kaupunki Australian Pohjoisterritorion eteläosissa. Kaupunki on väkiluvultaan territorion toiseksi suurin, asukasluvultaan 23 728 vuoden 2016 väestönlaskennassa.
Alice Springs sijaitsee Australian mantereen keskellä ja aivan Kauriin kääntöpiirin vieressä. Kaupunki sijaitsee erämaassa, jossa kesäaikaan lämpötilat ovat korkeita. Alice Springs perustettiin 1870-luvulla Toddjoen varrelle puhelinlinjoja edeltänyttä pohjois-eteläsuuntaista lennätinlinjaa varten. Toddjoessa on vettä vain osan aikaa vuodesta, mutta tällä paikalla oli lähde, englanniksi Springs. Alun perin kaupungin nimi oli Stuart. Lähde sai nimensä lennätinlaitoksen ylitarkastajan Charles Toddin vaimon Alicen mukaan ja 1930-luvulla kaupungin nimi muuttui Stuartista Alice Springsiksi.
Alice Springs on Australian kuivien keskiosien keskus, ja se oli lyhytikäisen Keski-Australian territorion pääkaupunki
1926-1931. Kaupunki on rautatien ja valtatien risteysasema, ja sen kautta kulkee lähiseuduilla kaivettuja malmeja ja kasvatettua karjaa.
Alice Springsin ympäristössä on keinokasteltuja hedelmätarhoja ja lypsykarjatiloja. Kaupunki toimii tukikohtana lentävälle lääkäripalvelulle ja harvaanasutun alueen lapsille tarkoitetulle radiokoululle (joka toimii nykyisin satelliittidatasiirron avulla).
Turistikohde Uluruun on Alice Springsistä noin 450 km päällystettyä tietä pitkin.
Vuoden lämpimintä aikaa on joulukuusta helmikuuhun, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 35.5 °C. Viileintä on kesäkuusta elokuuhun, jolloin keskimääräinen alin jää viiden asteen alapuolelle. Sadetta saadaan ympäri vuoden, vähiten elo- ja syyskuussa.
Emil Aaltosen säätiö
Emil Aaltosen säätiö on Tampereella toimiva vuorineuvos Emil Aaltosen vuonna 1937 perustama säätiö.
Säätiö myöntää apurahoja luovan tieteellisen työn tukemiseen. Esimerkiksi vuonna 2011 säätiö jakoi yhteensä 5,5 miljoonaa euroa apurahoja. Yhteensä säätiö on jakanut noin 86,7 miljoonaa euroa.
Säätiöön kuuluu myös "Teollisen kulttuurin tutkimusrahasto". Säätiön jakamien apurahojen tyyppejä ovat:
Säiliömuoto
Säiliömuoto () on tiedostoformaatti, joka voi sisältää standardoitujen koodekkien pakkaamaa dataa. Säiliötä käytetään eri datatyyppien tunnistamiseen ja lomittamiseen. Yksinkertaisemmat säiliöt voivat tukea monia äänikoodekkeja, kun taas kehittyneemmät mahdollistavat äänen, videon, tekstityksen, kappaleiden ja metadatan (tägi) sisällyttämisen – nämä yhdessä synkronointi-informaation kanssa, jota tarvitaan eri datavirtojen toistamiseen yhdessä.
Jotkin säiliöt ovat yksinomaan äänelle:Muut joustavat säiliöt voivat sisältää monentyyppistä ääntä ja videota, kuten myös muuta mediaa. Suosituimmat multimediasäiliöt ovat:
On monia muita säiliömuotoja, kuten NUT, MPEG, MXF, ratDVD, SVI, DivX Media Format ja VOB.
Muut säiliöt ovat ainoastaan still-kuvia varten:
Eri säiliömuodot poikkeavat toisistaan pääasiassa seuraavilla tavoilla:
Kazimiyya
Kazimiyya tai al-Kazimiyya () on Irakin pääkaupunki Bagdadin luoteinen kaupunginosa Tigrisin varrella. Hallinnollisesti se muodostaa yhden Bagdadin maakunnan piirikunnista. Vuonna 2013 Kazimiyyan piirikunnan asukasluvun arvioitiin olevan 12 prosenttia koko maakunnan väkiluvusta (6 696 596), jolloin Kazimiyyan piirikunnan (kaupunginosan) asukasluvuksi saadaan noin 800 000. Sittemmin (2014–2015) Bagdadiin on muuttanut väkivaltaisuuksia paenneita evakkoja esimerkiksi Irakin länsiosan Anbarin maakunnasta, ja suurkaupungin väkiluvun arvioidaan kasvaneen vuodesta 2013.
Kaupunki on šiiamuslimien pyhiinvaelluskohde. Siellä sijaitsee eräs maailman suurimmista šiiamuslimien moskeijoista (Kazimiyyan moskeija, valm. 1515).
Maan tiivistyminen
Viljelysmaan tiivistyminen on seurausta maatalousmaan käsittelystä mekaanisesti useimmiten liian märkänä.
Hyvärakenteisessa viljelysmaassa on kestävä mururakenne, maa kestää muokkausta, se ei liety eikä kuivu kovaksi. Ilmahuokosten yhtenäinen rakenne ulottuu syvälle.
Tehokkuusvaatimusten kasvaessa maata käsittelevien koneyksiköiden pyörien aiheuttama pintapaine vaikuttaa haitallisesti maan rakenteeseen. Käsittelykertojen lukumäärä korreloi edelleen tiivistymisen etenemiseen. Luonnon oma muokkaava vaikutus eli routa palauttaa tehokkaasti maan rakennetta ennalleen. Maan tiivistyminen on erityisesti hienojakoisten savi- ja hiesumaiden ongelma. Jos maan kuormittaminen on jatkuvaa, maan tiivistyminen ei poistu pellosta. Kriittisiä työvaiheita ovat lannan levitys aikaisin keväällä, kun maa on vielä märkää ja myöhään syksyllä tapahtuva sadonkorjuu ja maan muokkaus.
Talvien muuttuessa vähäroutaisemmiksi ainoa keino säästää viljelymaan rakennetta on siirtyä entistä enemmän suorakylvöön peltoja kyntämättä ja muokkaamatta. Toinen merkittävä maan rakenteen parantaja on sopiva kasvinvuorotus: vilja, öljykasvi, nurmi ja mahdollisesti vielä viljan kanssa samanaikaisesti kasvatettava aluskasvi, joka viljankorjuun jälkeen jää maahan maanparannusaineeksi.
Maan tiivistyminen huonontaa satoa heikentämällä kasvien ravinteiden saamista. Maan tiivistymisen arvioimiseksi on olemassa mittalaitteita ja myös yksinkertainen lapiotesti.
Ogün Samast
Ogün Samast (s. 1990) on turkkilainen mies, joka ampui toimittaja Hrant Dinkin.
Samast ampui Dinkin "Agos"-lehtitoimiston edessä Istanbulissa 19. tammikuuta 2007. Poliisi pidätti epäillyn seuraavana päivänä Samsunissa 32 tuntia jatkuneiden etsintöjen päätteeksi. Samastin isä oli nähnyt poikansa televisiossa, ja poliisi löysi pojan hallusta epäillyn surma-aseen.
Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğan vahvisti pidätyksen.
Samast on kotoisin Trabzonista. Turkin tiedotusvälineet ovat ilmoittaneet hänen keskeyttäneen koulun, olevan työtön ja mahdollisesti huumeriippuvainen. Samast myönsi teon, mutta ei kadu. Aiemmin paikallisen McDonald's-ravintolan pommituksesta tuomittu Yasin Hayal myönsi yllyttäneensä Samastin murhaamaan toimittajan.
Samast kertoi tunteneensa vihamielisyyttä Dinkiä kohtaan. Toimittaja oli suututtanut varsinkin äärinationalistisia tahoja kirjoittamalla 1900-luvun armenialaisten kansanmurhasta, jota Turkki ei myönnä tehneensä. Samastin lisäksi myös muita henkilöitä pidätettiin epäiltyinä sotkeutumisesta henkirikokseen.
Oikeudenkäynti alkoi 2. heinäkuuta 2007. Dinkin murhasta sai syytteet kaikkiaan 18 henkilöä, Samast mukaan lukien. Syyttäjät vaativat Samastille 18–24 vuoden rangaistusta alaikäisenä tehdystä murhasta ja 8–18 vuoden rangaistusta äärioikeistolaiseen terroristijärjestöön kuulumisesta. Kahdelle syytteessä olleelle äärioikeistolaisen terroristijärjestön johtoon kuuluvalle miehelle vaadittiin elinkautista vankeutta. Muille viidelletoista syytetylle vaadittiin 7–25 vuoden vankeusrangaistusta.
Oikeus tuomitsi heinäkuussa 2011 Samastin vankeuteen liki 23 vuodeksi.
Sivu syyttömistä
Sivu syyttömistä on Nicolen kolmas albumi, joka julkaistiin 2007. Levyllä vierailee Kreatorista ja Waltarista tuttu kitaristi Sami Yli-Sirniö kappaleessa Kyynelmaa. Albumi nousi ilmestymisviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 11. Albumin nimi tulee suomalaisesta uskomusperinteestä; se on lyhyt loitsu kalman väen karkoitukseen. Kappaleesta 8442 on kuvattu musiikkivideo, numerot 8442 viittaavat sanaan "viha" kirjoitettuna matkapuhelimen tekstiviestin automaattisyötöllä.
Sävellykset ja sovitukset Nicole.
SEAT Córdoba
SEAT Córdoba on SEATin vuosina 1993–2009 valmistama pieni henkilöautomalli, joka esiteltiin alun perin SEAT Ibizan sedan-koriseksi rinnakkaismalliksi. Se korvasi markkinoille tullessaan SEAT Málagan. Auto on nimetty espanjalaisen Córdoban kaupungin mukaan.
Ensimmäisen sukupolven Córdoba esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä 1993 sedan-versioksi SEAT Ibizalle, joka oli tullut markkinoille aiemmin samana vuonna. Moottorivalikoimassa olivat aluksi 1,6- (75 hv), 1,8- (90 hv) ja 2,0-litraiset (115 hv) bensiinimoottorit sekä dieselit 1,9 D (68 hv) ja 1,9 TD (75 hv). Vuoden 1994 alussa valikoimaa täydensi 1,8 16V (129 hv), myöhemmin samana vuonna myös 1,4-litrainen (60 hv).
Syksyllä 1995 1,6-litraisesta tuli tarjolle 100-hevosvoimainen versio. Uutena dieselmoottorina oli 1,9 SDI (64 hv).
Vuonna 1996 esiteltiin coupé-korinen Córdoba SX. Myöhemmin samana vuonna mallisto koki pienen kasvojenkohotuksen, johon kuului muun muassa uudenlainen etusäleikkö. Moottoriosastolla 16-venttiilisen 1,8-litraisen korvasi 2,0 16V (150 hv) ja uutena dieselmoottorina esiteltiin suorasuihkutteinen 1,9 TDI (90 hv), joka vuoden loppuun mennessä korvasi 1,9 D:n. Keväällä 1997 siitä tuli saataville myös 110-hevosvoimainen versio, joka korvasi aiemman 1,9 TD:n. Samaan aikaan esiteltiin 100-hevosvoimainen versio 1,4-litraisesta.
Vuonna 1997 esiteltiin farmarikorinen Córdoba Vario.
Córdoba-mallisto koki perusteellisemman uudistuksen vuonna 1999, jolloin sekä keula- että peräosan ilmettä nykyaikaistettiin. Sisällä kojelauta vaihdettiin uuteen. Joillekin markkinoille pienimmäksi moottoriksi tuli 1,0-litrainen (50 hv). Keväällä 2000 esiteltiin lisäksi turboahdettu 1,8-litrainen (155 hv), joka oli urheilullisessa Cupra-mallissa.
Toisen sukupolven Córdoba esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä 2002, ja se oli jälleen Ibizan sedan-versio. Se perustui samalle pohjalevylle kuin esimerkiksi Volkswagen Polo IV ja Škoda Fabia.
Bensiinimoottorit olivat aluksi 1,4- (75/100 hv) ja 2,0-litraiset (115 hv), dieselmoottorit 1,4 TDI (75 hv), 1,9 SDI (64 hv) ja 1,9 TDI (100/130 hv). Jo vuoden 2003 alussa mallistoa täydensi 1,2-litrainen (64 hv) bensiinimoottori.
Keväästä 2005 lähtien 1,4 TDI:n tehovaihtoehdot olivat 70 ja 80 hevosvoimaa, ja samaan aikaan 1,9 SDI poistui valikoimasta.
Kesällä 2006 esiteltiin uusi 1,6-litrainen (105 hv) bensiinimoottori. 75-hevosvoimainen 1,4-litrainen jäi tarjolle vain automaattivaihteisena, ja 100-hevosvoimainen korvattiin 85-hevosvoimaisella versiolla. Lisäksi 1,2-litraisen teho nousi 69 hevosvoimaan.
Empusa
Empusa () on kreikkalaisessa mytologiassa hirviömäinen naispuolinen henkiolento, jonka jaloista toinen oli pronssinen ja toinen aasin jalka. Tosin Aristofanes kertoo toisen jalan olevan kuparia ja toisen lehmän lantaa, kun Dionysos ja Ksanthias kohtasivat empusan matkalla Haadeeseen.
Empusat olivat Hekaten seuralaisia, ja hän lähettikin niitä pelottelemaan matkalaisia. Nämä muodonmuuttajat ilmestyivät tällöin muuttaen jatkuvasti hahmoaan, mutta niiden vaarallisuus oli hyvinkin kyseenalaista, koska jatkuvasti solvaamalla ne sai helposti pakenemaan kirkuen pois.
Myös lamiat lasketaan kuuluviksi empusoihin.
Holstein-karja
Holstein (myös holstein-friisiläinen) on Hollannin Friisinmaalta peräisin oleva lypsykarjarotu ja maailman käytetyin lypsyrotu. Rotua on jalostettu erityisesti Alankomaissa, etenkin sen pohjoisosissa ja Friisinmaan provinssissa. Rodun lähtökohtina ovat olleet mustat ja valkoiset karjarodut, joita on esiintynyt alueella noin 2 000 vuoden ajan. Monen vuoden ajan holsteineihin valittiin vain yksilöitä, joilla oli parhaat heinänkäyttöominaisuudet. Ominaisuuteen keskityttiin, koska alueiden heinä oli erityisen satoisaa. Lopputuloksena syntyi mustavalkeatäpläinen, suurituotoksinen lypsykarjarotu. Kehitystyötä jatkettiin Pohjois-Amerikassa Friisistä tuotujen yksilöiden pohjalta 1800-luvulla.
Holstein on Suomessa toiseksi yleisin lypsyrotu 25,9 prosentin osuudella lehmistä. Nykyinen suomalainen holsteinkarja pohjautuu friisiläisrotuun, jota tuotiin ensi kertaa maahan Ruotsista 1960-luvulla. Pian kannan jalostukseen alettiin käyttää Pohjois-Amerikan holsteinia, ja suomalaisen kannan jalostuksen edettyä pidemmälle holsteinlinjat nousivat vallitsevaan asemaan. Nykyisin kyse on käytännössä melkein puhtaasti holsteinin kantaan pohjautuvasta rodusta ja myös rodun nimitys Suomessa on muuttunut ajan myötä pelkäksi holsteiniksi. Myös rodun suomalainen Fr-lyhenne on vaihdettu Hol-lyhenteeksi.
Holstein-karja on kookas, erittäin runsastuotoksinen ja selkeän lypsytyyppinen nautarotu. Väritys on useimmiten mustavalkean, joskus punavalkean laikukas. Sarvet ovat verrattain lyhyet ja voivat kasvaa kieroiksi. Vasikat syntyvät noin 40 kg:n painoisina. Täysikasvuinen holsteinlehmä painaa keskimäärin yli 600 kg, kookkaimmat yksilöt jopa 800 kg. Holstein-sonnit voivat saavuttaa 1 200 kg:n painon.
Holstein-lehmä tuottaa Suomessa lypsykautta kohden keskimäärin noin 9 400 kiloa maitoa, josta keskimääräinen rasvapitoisuus on 3,95 prosenttia ja valkuaispitoisuus 3,32 prosenttia. Suomalainen vuosituotosennätys on yli 21 000 kiloa. Keskimäärin holstein-lehmä tuottaa maitoa kuutena vuotena.
Vitim (taajama)
Vitim (, ) on kaupunkimainen taajama Lenajoen länsirannalla Sahan tasavallan Lenskin piirissä, Siperiassa. Taajama sijaitsee aivan Sahan tasavallan lounaisrajalla, paikassa jossa joen vastarannalla Lenaan yhtyy sen sivujoki Vitim.
Vitimissä on jokisatama ja lentokenttä. Lähialueella sijaitsee tuottoisa Talakanin maaöljyesiintymä.
Paikkakunta tunnetaan jo 1600-luvulta. 1800-luvulla sitä käytettiin poliittisten vankien karkotuspaikkana.
Asukasluvun kehitys:
Henokin kirja
Henokin kirja (tai joskus Eenokin kirja, "mets’iḥāfe hēnoki") on nimitys, joka on annettu kolmelle Henokin, Nooan esi-isän, nimiin laitetulle Vanhan testamentin apokryfisiin kirjoihin kuuluvalle kirjoitukselle. Nimellä viitataan yleensä Ensimmäiseen Henokin kirjaan eli Etiopialaiseen Henokin kirjaan, joka on säilynyt ainoastaan ge’ezin kielellä. Toinen Henokin kirja, joka on peräisin noin ensimmäiseltä vuosisadalta, on säilynyt vain kirkkoslaavilla. Kolmas Henokin kirja on peräisin 400–500-luvuilta. Kirjoissa Henok oppii tuntemaan maailmankaikkeuden rakenteen ja muita jumalallisia salaisuuksia. Suurin osa tutkijoista katsoo kaikkien Henokin kirjojen olevan pseudepigrafisia.
Ensimmäinen Henokin kirja ei kuulu kristinuskon valtavirran Raamatun kaanoniin. Jotkut kristilliset kirkot, kuten Etiopian ortodoksinen kirkko, lukevat kirjan kaanoniinsa. Nykyisin tunnetut Henokin kirjan tekstit on ajoitettu makkabealaisajalle noin 160-luvulle eaa. Uuden testamentin Juudaksen kirje siteeraa Henokin kirjaa kanonisena teoksena.
Henokin kirja on kirjoitettu alun perin jollakin seemiläisellä kielellä, mahdollisesti hepreaksi tai arameaksi. Se on säilynyt kokonaisena ge'ezin kielellä ja lisäksi siitä on säilynyt osia arameaksi, kreikaksi ja latinaksi. Qumranista on löydetty luolasta "4" yksitoista arameankielistä fragmenttia ja luolasta "1" kolme hepreankielistä fragmenttia Henokin kirjasta.
1. Henokin kirja ei ole yhtenäinen teos, vaan se on kokoelma, johon on kerätty sekä toisen temppelin juutalaisuuden aikaisia kirjoituksia sekä varhaiskristillisiä kirjoituksia.
Kirja koostuu viidestä melko erillisestä osasta:
Kirja taivaallisista valaisimista on tähtitieteellinen kirjoitus, jossa arkkienkeli Uriel opettaa Henokille auringon ja Kuun liikkeistä ja vaiheista. Kirjassa selitetään myös juutalaista kalenteria, ilmansuuntia ja tuulia. Kirja loppuu apokalyptiseen kuvaukseen luonnon ja taivaallisen järjestyksen tuhoutumisesta ihmisten syntien takia.
Etiopian ortodoksinen kirkko uskoo, että 1. Henokin kirja on Henokin itsensä kirjoittama teos. Kirkko myös uskoo, että se on alun perin kirjoitettu muinaisetiopiaksi. Kirkko uskoo, että kirjan aloittava lause on ihmiskunnan vanhin kirjoitettu teksti:
Box Elderin piirikunta
Box Elder on piirikunta Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yhdysvaltain vuoden 2000 väestönlaskennassa piirikunnassa oli 42 745 asukasta. PIirikunnan hallinnollinen keskus on Brigham City.
Box Elderin piirikunta rajautuu pohjoisessa Idahoon ja lännessä Nevadaan. Idässä sen naapuripiirikunnat ovat Cachen piirikunta ja Weberin piirikunta ja etelässä Tooelen piirikunta. Lisäksi piirikunta koskettaa Davisin piirikunnan luoteista nurkkaa.
Piirikunnan kokonaispinta-ala on 17 428 km², josta 14 823 km² on maata ja 2 605 km² vettä.
Tara Correa-McMullen
Tara Correa-McMullen (oik. Shalvah McMullen, s. 24. toukokuuta 1989 Westminster, Vermont – 21. lokakuuta 2005 Inglewood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnettiin roolistaan sarjassa "Amyn lailla" ("Judging Amy"). Hän esiintyi myös komediassa "Rebound" (2005).
Correa-McMullen oli Devra Correan ja Thomas McMullenin tytär. Hän muutti Los Angelesiin, jossa hän lauloi kuorossa ja tanssi.
Correa-McMullen sai surmansa henkirikoksen uhrina. Hänet ammuttiin Kalifornian Inglewoodissa. 20-vuotias Damien Watts sai syytteen Correa-McMullenin murhan lisäksi kahdesta murhan yrityksestä: hän ampui kohti kahta Correa-McMullenin seurassa ollutta mieshenkilöä.
Padjelanta
Padjelanta on kansallispuisto Pohjois-Ruotsissa Jokimukan kunnan alueella. Se rajoittuu idästä Sarekin kansallispuistoon, mutta sillä on yhteistä rajaa myös Stora Sjöfalletin kansallispuiston kanssa. Lännestä Padjelanta rajoittuu Norjaan. Yhdessä Padjelanta, Stora Sjöfallet ja Sarek muodostavat Euroopan suurimman ja vanhimman luonnonpuistoalueen, jota kutsutaan Laponiaksi. Padjelantan kansallispuisto perustettiin vuonna 1963, ja pinta-alaa sillä on 198 400 ha eli 1984 km²).
Alueella on useita vuorenhuippuja, joista korkeimmat yltävät lähes kahteentuhanteen metriin. Padjelanta on kuuluisa kauniista järvimaisemistaan ja monipuolisesta luonnostaan. Alueella elävät muun muassa naali, tunturipöllö, ahma, maakotka ja tunturisopuli. Kansallispuistoalueella on useita merkittyjä vaellusreittejä ja yöpymispaikkoja.
Kansallispuisto toimii myös poronhoitoalueena: siellä laiduntavat kesäisin kolmen saamelaiskylän porot.
V – Hävitetty
V: Hävitetty on suomalaisen Moonsorrow-yhtyeen viides albumi, joka julkaistiin 10. tammikuuta 2007. Albumi sisältää vain kaksi erittäin pitkää kappaletta, jotka sulautuvat yhdeksi kokonaisuudeksi. Levyn lauluosuudet on miksattu alemmas kuin edellisillä albumeilla ja ne jäävät soittimien varjoon, joten sanoista saattaa olla hieman vaikea saada selvää.
__notoc__
Saksanpihta
Saksanpihta ("Abies alba", syn. "A. pectinata") on ainavihanta, paljassiemeninen havupuu. Lajista on käytetty myös nimityksiä "saksanjalokuusi" ja "saksankuusi".
Saksanpihta kasvaa alkuperäisellä levinneisyysalueellaan yleensä 30–50 metriä korkeaksi, mutta Suomessa laji jää yleensä 10–15 metrin pituiseksi. Latvus on leveähkön kartiomainen. Runko on väriltään harmaa ja sen kuoressa on pihkarakkuloita. Nuorena rungon kuori on sileä, mutta vanhana matalaan pitkittäisuurteinen. Kuluvan kesän kasvainranka on lyhyt- ja pystykarvainen, talvisilmut ovat ruskeita, pihkattomia, muodoltaan munanmuotoisia. Litteät, kiiltävän tummanvihreät neulaset eli lehdet ovat pituudeltaan 15–30 mm ja leveydeltään 1,5–2,5 mm. Lehdet siirottavat kampamaisesti sivuille ja yläviistoon, ja jättävät haararangan paljaaksi. Lehtien yläpinta on ilmaraoton, alapinnalla on kaksi kapeaa ja harmaata 7–9-jonoista ilmarakojuovaa. Pihkatiehyet ovat lehtien pinnan lähellä.
Saksanpihdan kukinto on käpy. Hedekukat ovat riippuvia kun taas emikukat ovat pystyjä. Kukat ovat yksineuvoisia, kehättömiä ja pieniä. Suomessa saksanpihta kukkii kesäkuussa. Pysty, pitkänomainen käpy on hyvin lyhytperäinen ja suippo- tai tylppäkärkinen. Kävyn peitinsuomujen kärjet ovat pitkät ja taakäänteiset. Kooltaan käpy on 9–17 x 2–4 cm. Kävyt kypsyvät kukintavuoden syksyllä, jolloin käpysuomut irtoavat, mutta pysty käpyranka jää kiinni haaraan. Siemen on ohutkuorinen ja siivekäs.
Suurin mitattu saksanpihta on ollut 68 metriä korkea, ja halkaisijaltaan 3,8 metriä. Puu kasvoi Saksan Schwarzwaldissa.
Saksanpihta on peräisin Etelä- ja Keski-Euroopasta: Pohjois-Espanjasta Keski-Ranskaan, Etelä-Italiaan ja Pohjois-Kreikkaan sekä edelleen Romaniaan, Etelä-Puolaan ja -Saksaan. Erityisesti lajia tavataan ylänkö- ja vuoristoalueilta Pyreneillä, Alpeilla, Apenniineilla, Balkanilla ja Karpaateilla. Suomessa saksanpihta on harvinainen viljelykarkulainen Ahvenanmaalla ja aivan eteläisimmässä Suomessa.
Saksanpihta kasvaa tuoreissa, keski- ja runsasravinteisissa metsissä etenkin yhdessä euroopanpyökin ("Fagus sylvatica") ja euroopankuusen ("Picea abies" subsp. "abies") kanssa, harvemmin yksinään. Laji viihtyy 140–2 100 metrin korkeudessa, parhaiten alueilla, joilla sataa 1 000–2 500 millimetriä vuodessa.
Saksanpihta on laji, jota käytettiin ensimmäisenä joulukuusena. Nykyään kaukasianpihta ("A. nordmanniana") ja metsäkuusi ("Picea abies") ja muut lajit ovat suurilta osin syrjäyttäneet saksanpihdan käytön joulukuusena.
Saksanpihdan puuaines on pehmeää, joustavaa ja vaaleaa. Sitä käytetään yleisesti rakennuksien, huonekalujen ja paperin raaka-aineena. Puuaines soveltuu hyvin myös soitinten rakentamiseen ja lahonkestävyytensä ansiosta myös vesirakentamiseen ja kattopäreisiin. Aikaisemmin saksanpihtaa käytettiin erityisesti kaivoskäytävien tukemiseen. Tämä johtui siitä, että saksanpihdan puuaines natisi kovaäänisesti joutuessaan liiallisen paineen alle ja varoitti näin kaivostunnelien romahtamisvaarasta.
Saksanpihta on levinneisyysalueensa ulkopuolella yleinen koristepuu, joskus myös viljelymetsäpuu.. Suomessa saksanpihta menestyy viljeltynä sisämaassa Keski-Suomen korkeuksille, rannikolla Oulun korkeudelle saakka.
Ayrshire
Ayrshire on Skotlannin Ayrin kreivikunnasta peräisin oleva lypsykarjarotu. Se on kehitetty risteyttämällä skottilaista alkuperäiskarjaa muiden rotujen, etenkin teeswater-, west highland-, shorthorn- ja channel island -rotujen kanssa. Ayrshire-rodulle perustettiin kantakirja vuonna 1877. Rotu on Suomen lypsykarjaroduista yleisin.
Ayrshire-nauta on sarvekas ja väriltään valkoinen punaruskein laikuin. Ruskean sävyt vaihtelevat kellervänvaaleasta tummanruskeaan. Ayrshire tunnetaan tehokkaasta korsirehunkäytöstä, hyvästä lisääntymiskyvystä ja pitkäikäisyydestä. Keskimäärin ayrshire-rotuinen lehmä painaa 450–590 kiloa. Suomen karjantarkkailussa ayrshirelehmät lypsivät vuonna 2008 keskimäärin noin 8 500 kiloa maitoa tuotantokaudessa. Keskimääräinen rasvapitoisuus oli 4,33 % ja valkuaispitoisuus 3,48 %. Rotua pidetään hyväluonteisena.
Suomen ensimmäiset ayrshireyksilöt tuotiin maahan 1800-luvun puolivälissä. Vuosina 1847–1858 Suomeen tuotiin yhteensä noin viittätoista rotua Euroopasta. Ayrshirea oli näistä eläimistä valtaosa, ja rotu oli tuoduista ainoa, joka vakiintui Suomeen. Tuontien yhteydessä levinneet karjarutto ja naudan tuberkuloosi tappoivat suuren osan muunrotuisista tuonneista.
Suomen valtio tuki ayrshiren tuontia vuosina 1947–1985, koska rotua pidettiin Suomen olosuhteisiin parhaiten sopivana. Nykyään ayrshire on Suomen yleisin lypsyrotu.
Luettelo Ranskan avointen naisten kaksinpelin voittajista
Tämä on luettelo Ranskan avoimen tennisturnauksen naisten kaksinpelin voittajista.
Billy Zane
William George ”Billy” Zane Jr. (s. 24. helmikuuta 1966 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä, tuottaja ja ohjaaja. Hänet tunnetaan luultavasti parhaiten Caledon Hockleyn roolista elokuvasta "Titanic" sekä miespääosasta elokuvassa "Mustanaamio" (1996). Hän on näytellyt urallaan kymmenissä elokuvissa sekä vieraillut lukuisissa tv-sarjoissa, muun muassa sarjassa "Twin Peaks" (1990). Hän on ollut naimisissa Lisa Collinsin kanssa vuosina 1988–1995.
Tuomaan teot
Tuomaan teot on Uuden testamentin apokryfisiin kirjoituksiin kuuluva gnostilainen kirjoitus, joka kertoo apostoli Tuomaan lähestysmatkoista Intiassa ja päättyy hänen marttyyrikuolemaansa.
"Tuomaan teot" on kirjoitettu 200-luvulla. Sen kirjoittajana pidetään Leukiosta, joka oli Epifanioksen mukaan Johanneksen kumppani: Epifanios antaa ymmärtää, että tekoja luettiin laajalti 300-luvulla. Kirjoitus on säilynyt kokonaisena syyrian ja kreikan kielillä, sen lisäksi siitä on säilynyt useita katkelmia. Tutkijoiden mukaan kirjoitus kirjoitettiin alun perin syyriaksi. Säilyneet syyriankieliset versiot on kuitenkin siivottu selvimmin gnostilaisista ajatuksista, joten sisältö on säilynyt alkuperäisemmin kreikankielisissä versioissa.
"Tuomaan teot" on osa laajaa apostolien teoista kertovaa kirjallisuutta ("passio"-kirjallisuus), jota syntyi ensimmäisinä kristillisinä vuosisatoina. Ne yhdistelevät erilaisia legendoja ja ajan tilanteen mukaan sovitettuja opetuksia. "Tuomaan tekoja" ei tule sekoittaa "Tuomaan evankeliumiin".
"Tuomaan tekoihin" kuuluu osana niin kutsuttu "Helmihymni", runo, joka oli suosittu varhaiskristittyjen parissa. Se on "Tuomaan tekoja" vanhempi ja arvokas itsessäänkin.
Helmihymni
Helmihymni ("Apostoli Juudas Tuomaan hymni, kun hän oli intialaisten maassa", myös "Sielun hymni") on gnostilainen apokryfisiin kirjoituksiin kuuluva runo, joka tunnetaan yleisemmin osana "Tuomaan tekoja". "Tuomaan teoissa" apostoli Tuomas laulaa hymnin rukoillessaan itsensä ja vankitoveriensa puolesta.
"Helmihymni" on peräisin 200-luvulta iranilais-parthialaisesta ympäristöstä. Monet tutkijat katsovat, että hymni on itse "Tuomaan tekoja" vanhempi, mutta ei ole kuulunut alun perin tekoihin, koska se esiintyy ainoastaan yhdessä tekojen syyrian- ja yhdessä kreikankielisessä käsikirjoituksessa. Hymni on säilynyt ennen kaikkea manikealaisessa perinteessä, mutta hymni on ollut arvostettu myös ortodoksisessa perinteessä.
Hymni kertoo "kuninkaiden kuninkaan" pojasta, joka lähetetään Egyptiin hakemaan helmi sitä vartioivalta käärmeeltä. Matkalla egyptiläiset kuitenkin viettelevät hänet uneen, ja hän unohtaa alkuperänsä ja perheensä. Kuninkaiden kuningas lähettää hänelle kuitenkin kirjeen, joka muistuttaa poikaa menneisyydestään. Kun poika saa kirjeen, hän muistaa tehtävänsä, kaappaa helmen ja palaa.
Hymni tulkitaan usein gnostilaisena näkemyksenä ihmisen tilasta: ihmiset ovat hukkuneet materian maailmaan ja ovat unohtaneet todellisen jumalallisen alkuperänsä, mutta sitten jumalaluus lähettää viestin saadakseen ihmiset muistamaan alkuperänsä "gnosiksen" välityksellä. Viesti voi saapua esimerkiksi ilmestyshahmoisena, mikä on gnostilaisuudessa usein Jeesuksen tehtävä.
FurryMUCK
FurryMUCK on yksi vanhimmista ja suurimmista muuhun kuin taistelunmelskeeseen keskittyvistä MUD-tyylisistä peleistä. Se perustettiin vuonna 1990 kokoontumispaikaksi ja roolipeliympäristöksi antropomorfisten, ihmisenkaltaisten eläinhahmojen ystäville, furry-intoilijoille. Sittemmin siitä on tullut keskeinen elementti antropomorfismin faneille, ja pelissä on usein paikalla yli 400 käyttäjää. Monet antropomorfismin ystävät sanovat, että heidän ensimmäinen kosketuksensa harrastukseen tapahtui FurryMUCKissa, ja useat harrastukseen liitettävät suositut sanonnat ovat saanet alkunsa tässä virtuaaliympäristössä.
Lomautus
Lomautus on työnantajan toimenpide, jolla väliaikaisesti keskeytetään työnteko ja palkanmaksu. Lomautus edellyttää työnantajalta tuotannollisia tai taloudellisia syitä tai tilapäistä heikennystä työantajan mahdollisuudessa tarjota töitä. Lomautus voidaan toteuttaa myös työaikaa lyhentämällä. Vaikka lomautus keskeyttää työnantajan palkanmaksuvelvollisuuden ja työntekijän työntekovelvollisuuden, se ei katkaise työsuhdetta.
Työntekijä ansaitsee lomautusaikana vuosilomaa.
Lomauttamisesta on ilmoitettava työntekijälle viimeistään 14 päivää ennen lomautuksen alkua. Ennen ilmoitusta työnantajan on annettava työntekijälle selvitys lomautuksesta tai neuvoteltava asiasta työntekijöiden kanssa. Jos lomautus on voimassa toistaiseksi, työnantajan täytyy ilmoittaa työnteon uudelleenalkamisesta viimeistään seitsemän päivää etukäteen. Joissakin työehtosopimuksissa on sovittu pidemmistä lomautusilmoitusajoista siten, että ilmoitusaika on sidottu työsuhteen kestoon. Lomautusilmoitus on annettava lomautettavalle henkilökohtaisesti. Jollei tämä ole mahdollista, lomautusilmoitus voidaan toimittaa kirjeitse tai sähköisesti. Työntekijällä on aina oikeus saada lomauttamisesta kirjallinen ilmoitus.
Vaikka lomautuksen aikana työsuhde on voimassa, jotkin sen ehdot muuttuvat. Työntekijällä on oikeus ottaa muuta työtä sekä irtisanoa työsuhde ilman irtisanomisaikaa, jos lomautuksen loppumiseen on vähintään seitsemän päivää. Uutta työsopimusta tehdessään työntekijän on kuitenkin otettava huomioon, että aikaisemmin tehty työsopimus on ensisijainen.
Määräaikaisessa työsuhteessa olevan henkilön saa lomauttaa vain, jos työntekijä on vakituisessa työsuhteessa olevan henkilön sijainen ja työnantajalla olisi oikeus lomauttaa vakituinen työntekijä. Jos määräaikainen lomautetaan, hänellä on oikeus purkaa työsopimus. Lomautuksen kestäessä hänellä on oikeus myös irtisanoa se.
Luottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun saa lomauttaa ainoastaan samoilla perusteilla, joilla heidät saadaan irtisanoa.
Päivärahaa saadakseen tulee lomautetun ilmoittautua aina henkilökohtaisesti tai TE-toimiston verkkosivulla viimeistään ensimmäisenä lomautuspäivänä. Päivärahaoikeus voi alkaa aikaisintaan siitä päivästä, jolloin työnhaku työ- ja elinkeinotoimistossa on ollut voimassa.
Taisto Tammi
Taisto Lundberg, taiteilijanimeltään Taisto Tammi, (10. joulukuuta 1945 Kuusankoski – 5. helmikuuta 1979 Tampere) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli ensimmäinen äänilevylle laulanut suomalainen romanilaulaja ja tuli tunnetuksi etenkin Toivo Kärjen tangojen tulkitsijana. Tammen ura alkoi hänen voitettuaan Kotkassa iskelmälaulukilpailun vuonna 1962. Hänen suurin suosionsa ajoittui 1960-luvun alkupuolelle, jolloin hänen tunnetuimpia kappaleitaan olivat ”Tango merellä”, ”Tangotyttö” ja ”Rakkauden rikkaus”. Viimeksi mainitulla kappaleella hän osallistui Eurovision laulukilpailun Suomen-karsintaan vuonna 1964. Tammi menehtyi yllättävän sairaskohtauksen seurauksena Tampereen yliopistollisessa keskussairaalassa vuonna 1979 vain 33-vuotiaana.
Miitti
Miitiksi (englannin sanasta "meeting") kutsutaan arkikielessä usein Internet-yhteisön, IRC-kanavan tai keskustelufoorumin, jäsenten fyysistä tapaamista. Lyhyt tapaaminen voidaan järjestää julkisella paikalla kuten kahvilassa, baarissa tai jonkin tapahtuman yhteydessä tai jonkun osallistujan kotona, usean päivän kestävä tapaaminen esimerkiksi tarkoitusta varten vuokratussa leirikeskuksessa tai risteilyllä. Tapaaminen saattaa sisältää pelkkää yhdessä oleilua, keskustelemista ja tutustumista tai ryhmää kiinnostavien asioiden tekemistä yhdessä. Etenkin pidemmissä tapaamisissa saattaa myös olla miitin järjestäjien vetämää ohjattua toimintaa.
Internet-yhteisöt keskittyvät yleensä johonkin tiettyyn aiheeseen, joten miitit mahdollistavat samoista asioista kiinnostuneiden ihmisten tapaamisen ja sosiaalisten suhteiden solmimisen. Näin ollen miitit saattavat antaa ujoillekin ihmisille lisää mahdollisuuksia sosiaaliseen toimintaan, kun muihin "miittaajiin" on saanut ensin tutustua Internetissä nimettömyyden suojassa. Verkkotuttavien tapaamisessa on kuitenkin myös riskejä, ja tämän vuoksi etenkin ensimmäistä kertaa miittiin osallistuvia muistutetaan, että Internetissä kaikki eivät ole sitä mitä väittävät olevansa.
Tubettajien järjestettyä tapaamistapahtumaa kutsutaan Meet & Greetiksi, ja niissä normaalisti otetaan kuva, sekä mahdollisesti pyydetään nimikirjoitus.
International Union of Socialist Youth
International Union of Socialist Youth (IUSY) (suomeksi "Sosialististen nuorten kansainvälinen liitto") on maailman suurin 
kansainvälinen poliittinen nuorisojärjestö. Siihen kuuluu jäseniä 100 eri valtiosta, ja se koostuu 143 erilaisesta sosiaalidemokraattisesta järjestöstä. Suomesta järjestöön kuuluvat Demarinuoret ja SONK. Järjestön keskustoimisto sijaitsee Itävallassa. IUSY:llä on toimistoja kaikissa maanosissa.
Järjestön presidenttinä toimii tällä hetkellä eteläafrikkalainen Fikile Mbalula ANC-puolueesta. IUSY on European Youth Forumin täysivaltainen jäsen. EYF taas toimii sekä Euroopan neuvostossa, että Euroopan Unionissa. Lisäksi ECOSY tekee tiivistä yhteistyötä IUSYn kanssa.
IUSY perustettiin 30. syyskuuta 1946 Pariisissa, mutta järjestö kokee jatkavansa vuonna 1907 perustetun ensimmäisen kansainvälisen sosialistisen nuorisojärjestön, Sosialististen nuorisojärjestöjen kansainvälisen liiton, toimintaa.
IUSY:n keskeisiä tavoitteita ovat vapaus ja ihmisoikeudet, tasa-arvo, demokratia, kansainvälinen solidaarisuus ja ongelmien ratkaisu poliittisin keinoin. 
Kansainväliset nuorten tapaamiset, joissa on jopa 50 000 osallistujaa (1929 Wien), on erittäin tärkeä perinne sosialistisilla nuorisojärjestöillä. Vuonna 1952 IUSY aloitti tämän perinteen ensimmäisellä IUSY leirillä Wienissä.
Amga
Amga (, ) on 1 462 kilometriä pitkä joki Sahan tasavallan kaakkoisosassa Aldanin, Amgan, Tšuraptšan, Tattan ja Tompon ulusien alueilla. Amga saa alkunsa Aldanin ylängöltä Sahan etelärajan tuntumasta, josta se virtaa kohti koillista ja laskee Aldaniin. Amga on suurin Aldaniin laskevista joista. Joen valuma-alue kattaa 69 300 neliökilometriä. Amga on jäässä lokakuun alkupuolelta toukokuuhun. Kevätulva touko-kesäkuussa, joka edustaa 63 % vuosivirtaamasta. Kesätulvat mahdollisia. Jokien varsilla metsästetään turkiseläimiä ja riistalintuja. Alajuoksun vettä käytetään kasteluun.
Leukios Kharinos
Leukios, jota Konstantinopolin patriarkka Fotios kutsuu nimellä Leukios Kharinos, oli kristillinen opettaja ja kirjailija, jonka katsotaan kirjoittaneen joukon apostoleista kertovia legendoja, joista monet olivat hyvin suosittuja, ennen kuin ne hylättiin Nikean toisessa kirkolliskokouksessa vuonna 787. Leukios ei ole varhaisempien Ireneuksen nimeltä luettelemien harhaoppisten opettajien joukossa, vaikka apostolien ihmeteoista kertovaa kirjallisuutta oli laajalti liikkeellä jo tuolloin.
Laajimman selonteon Leukioksesta antaa Fotios (Codex 114), joka kuvaa apostolien tekojen kirjaa, joka sisälsi Pietarin, Johanneksen, Andreaan, Tuomaan ja Paavalin teoista kertovat kirjat. Hän tuomitsi ne valheellisiksi, itsensä kanssa ristiriitaisiksi ja jumalattomiksi. Epifanios ("Haer". 51.427) sanoo Leukioksen olleen Johanneksen oppilas, joka vastusti yhdessä tämän kanssa ebioniitteja. Tämä on epätodennäköistä, koska muut patristiset kirjoittajat katsovat Leukioksen kirjoitusten olleen luonteeltaan doketistisia, eli kieltäneen Kristuksen ihmisyyden. Augustinus tunsi Leukioksen kirjoitukset, mainiten niiden kirjoittajaksi "Leutiuksen". Augustinuksen mukaansa hänen kiistakumppaninsa Faustus katsoi, että katoliset olivat tehneet väärin jättäessään Leukioksen kirjoitukset pois Raamatusta.
Leukioksen kirjoittamiin apostolien tekoihin luetaan seuraavat kirjat:Leukioksen apostolisia tekoja muokattiin myöhemmin oikeaoppisemmiksi todennäköisesti paljonkin. Viidestä tekojen kirjasta Johanneksen teot ja Tuomaan teot ovat kuitenkin edelleen muita gnostilaisempia.
Vuoden 1903 konklaavi
Vuoden 1903 konklaavi eli paavin valitseva kardinaalien kokous pidettiin 31. heinäkuuta - 4. elokuuta 1903 Sikstuksen kappelissa Vatikaanissa. Konklaavissa valittiin seuraaja neljännesvuosisadan eli kolmanneksi pisimpään hallinneelle paaville Leo XIII:lle. Kokoukseen osallistui 62 kardinaalia.
Pääehdokkaaksi nousi kardinaalivaltiosihteeri Mariano Rampolla. Konklaavien suljetussa tilassa pitämisen ja ulkopuolisilta tietojen saamisen vuoksi tarkat äänimäärät eivät ole selvillä, mutta tietojen mukaan Rampolla sai kahden ensimmäisen äänestyskierroksen aikana enemmistön äänistä. Ennen kolmannen äänestyksen aloittamista Krakovan kardinaaliarkkipiispa esitti keisari Frans Joosef I:n nimissä keisarin tahdon, jonka mukaan Rampollaa ei pitäisi valita paaviksi. Kyseessä oli katolisen kirkon "veto exclusionis", katolisille valtioille myönnetty epävirallinen veto-oikeus estää epämieluisien kardinaalien valitseminen paaviksi. Virallisesti veto-oikeutta ei koskaan ollut myönnetty, mutta koko paaviuden historiassa kardinaalit olivat aina hyväksyneet veto-oikeuden käytön. Kardinaalit esittivät vastalauseensa, mutta tästä huolimatta Rampollan saamat äänimäärät laskivat ja seitsemännellä äänestyskierroksella Giuseppe Sarto valittiin paaviksi ja hän otti nimekseen Pius X.
Veto exclusionis
Veto exclusionis on katolisten valtioiden epävirallinen veto-oikeus paavinvaalissa eli konklaavissa. Oikeutta ei ole koskaan virallisesti myönnetty millekään valtiolle, vaan kardinaalit saavat tehdä päätöksensä uuden paavin valinnasta itse. Huolimatta veto-oikeuden epävirallisesta asemasta kardinaalit ovat aina paaviuden historian aikana mukautuneet veto-oikeutta käyttäneen valtionpäämiehen tahtoon, vaikkakin ovat paikoin esittäneet protestinsa. Veto-oikeudella katoliset valtiot ovat pyrkineet varmistamaan, ettei paavinistuimelle nousisi niille epäedullista ehdokasta. Viimeisen kerran veto-oikeutta käytettiin vuoden 1903 konklaavissa, missä keisari Frans Joosef I esti liian ranskalaismielisenä pitämänsä Mariano Rampollan valinnan paaviksi. Tämän konklaavin jälkeen veto-oikeus poistettiin katolisilta valtioilta, eikä sitä siten ole voitu käyttää sitten vuoden 1903.