hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Ögödei-kaani
Ögödei-kaani (myös Ögädäi, Ögedäi, Ogotai, Ugedai, 1186 – 11. joulukuuta 1241) oli Tšingis-kaanin kolmas poika ja mongolivaltakunnan toinen suurkaani. Muiden Tšingis-kaanin poikien kanssa hän osallistui vahvasti Länsi-Kiinan ja Keski-Aasian valloitukseen. Hänen aikanaan valloitettiin suuri osa läntistä Venäjää. Häntä seurasi hallitsijana leski Töregene ja sen jälkeen suurkaanina poika Güyük-kaani.
Ögödei oli lapsuudessaan aika ajoin Tšingis-kaanin suosikkipoika. Hän oli erittäin karismaattinen ja tunnettu kyvystään vakuuttaa epäilijät persoonallisuudellaan. Ögödei oli fyysisesti isokokoinen ja joviaali, ja näytti haluavan ennen muuta mukavaa elämää. Hänellä ei ollut Tšingis-kaanin nerokkuutta, mutta hän oli silti älykäs ja luonteeltaan tasapainoinen, lukuun ottamatta alkoholismiaan. Osittain karismansa ansiosta hän onnistui säilyttämään isänsä luoman valtakunnan.
Ögödein valintaan suurkaaniksi kurultai-kokouksessa vaikutti voimakkaasti se, että Tšingis-kaanin tiedettiin halunneen seuraajakseen Ögödein. Ögödein kuolema sydänkohtaukseen vuonna 1241 johti sotapäällikkö Subutain johtaman Euroopan hyökkäyksen keskeytymiseen. On arvioitu, että jollei Ögedei olisi kuollut vain 12 hallintovuoden jälkeen, olisivat mongolit valloittaneet myös Euroopan Moskovan ruhtinaskunnan ja Kiinan tavoin, sillä eurooppalaiset ritaritaktiikat osoittautuivat heikoiksi mongoleita vastaan Puolan Legnicassa ja Unkarin Mohissa 1241 .
Elsi Borg
Elsi Naemi Borg (3. lokakuuta 1893 Nastola – 30. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänen suunnittelemiaan rakennuksia ovat mm. Helsingin Lastenlinna, Taulumäen kirkko Jyväskylässä, Pirkanpohjan taidekeskuksen Sininen talo Ähtärissä sekä Teuvan kirkko. Lisäksi hän on ollut suunnittelemassa Viipurin sotilassairaalaa yhdessä Olavi Sortan kanssa.
Lemun kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on hänen teoksensa vuodelta 1949.
Elsi Borgin puoliso oli taidemaalari Anton Lindforss. Borgin veli oli arkkitehti Kaarlo Borg ja sisaria olivat taidegraafikko ja piirustuksenopettaja Ester Borg ja kansanedustaja Margit Borg-Sundman.
Maallikkosaarnaaja
Maallikkosaarnaajaksi kutsutaan puheen pitäjää herätyskristillisissä seuroissa tai jumalanpalveluksessa. Maallikkosaarnaajalla ei ole pappisvihkimystä eikä hän välttämättä toimi kirkon virassa.
Saban kuningaskunta
Saba oli muinainen kuningaskunta, joka mainitaan Vanhassa testamentissa ja Koraanissa. Vanhan testamentin mukaan Saba oli olemassa Salomon aikana, jolloin sitä hallitsi Saban kuningatar. Kuningattaresta kerrotaan myös Etiopian kristittyjen Kuninkaiden kunniassa ja hän hallitsi mahdollisesti vuosina 970–940 eaa. Itsenäinen kuningaskunta lakkasi olemasta vuonna 275, kun Himyar valloitti Saban.
Saban kuningaskunnan on 1900-luvun loppuun asti arveltu syntyneen 800–700-luvuilla ennen ajanlaskun alkua, mutta todennäköisesti se oli ainakin 500 vuotta vanhempi. Valtakunta on pitkään yritetty sijoitettu Etiopiaan. Se on kuitenkin todennäköisemmin sijainnut nykyisen Jemenin alueella.
Puhe
Puhe on ainoastaan ihmiselle ominainen keino tuottaa ja ilmaista kielellisiä viestejä käyttäen hyväksi ihmisäänen tuottamisen mahdollistavia anatomisia rakenteita. Puhesignaali syntyy hengitys-, fonaatio- ja artikulaatioelimistön yhteistyönä ja se siirtyy akustisesti ilman välityksellä vastaanottajan korvaan ja edelleen aivoihin, jossa tapahtuu viestin tulkitseminen.
Puhe koostuu äänteistä, jotka jaetaan konsonantteihin ja vokaaleihin.
Köö
Köö (, alk. ) eli biljardisauva on nimitys, jota käytetään biljardipelissä käytettävästä mailasta eli kepistä. Köö on lyöntipäätä kohden kapeneva keppi, joka tyypillisesti on noin puolentoista metrin pituinen ja 510–600 gramman painoinen. Se on tavallisesti tehty puusta, toisinaan jostain muusta materiaalista kuten grafiitista, grafiitilla vuoratusta puusta tai alumiinista. Kööstä on kaksi perustyyppiä, yksiosainen ja kaksiosainen. Kaksiosainen on jaettu keskeltä kahteen irrotettavaan osaan, mikä helpottaa kuljettamista. Olemassa on myös kolmiosaisia breakereita ja jumpereita eli aloitus- ja hyppylyönneissä käytettäviä fenolikärkisiä keppejä.
Leusiini
Leusiini eli 2-amino-4-metyylipentaanihappo (CHNO) on yksi geneettisen koodin 20 aminohaposta. Se on ravinnossa välttämätön aminohappo. Leusiini on isoleusiinin isomeerinen muoto. L-leusiinin moolimassa on 131,173 g/mol ja CAS-numero 61-90-5.
Mosaiikkibetoni
Mosaiikkibetoni on paikallavalettu tai tehdasvalmisteisista laatoista tehty pinnaltaan täplikkään kirjava lattianpäällyste. Mosaiikkibetonista valmistetaan myös esimerkiksi tehdasvalmisteisia askel- ja rintalankkuja portaisiin. Materiaalina mosaiikkibetoni on kulutusta kestävää ja helppohoitoista.
Mosaiikkibetoni valmistetaan sementin, kiviaineksen, veden ja väriaineiden seoksesta. Pinnan täplikkyys tulee esille, kun betonin pinta hiotaan. Näin saadaan näkyviin betonin kivirakeet, kooltaan 0–12 mm. Pinnan ulkonäköä voidaan vaihdella valitsemalla erivärisiä ja erikokoisia kivirakeita, massan eri väriaineita ja erilaisia muotoja valettavalle kappaleelle.
Paikallavalettu mosaiikkibetoni sementoidaan valun ja hionnan jälkeen. Näin saadaan hionnassa esiin tulleet huokoset ja halkeamat umpeen. Seuraavaksi tehtävän hienohionnan jälkeen lattia pestään ja suojakäsitellään. Suojakäsittelyaine estää lian imeytymästä betonin huokosiin.
Kuten muutkin betonit mosaiikkibetoni kutistuu kuivuessaan, jolloin siihen syntyy helposti halkeamia. Jakamalla paikallavalettu lattiapinta listoilla pienempiin osiin ei kutistumisrako ilmaannu keskelle laattaa vaan listasaumaan. Lisäksi jakolistoilla voidaan kuvioida lattiaa. Eri osiin voidaan myös käyttää eri väristä massaa tai kiviainesta. Jakolistat ovat yleensä messinkiä, ruostumatonta terästä tai muovia, aiemmin käytettiin myös sinkkisiä listoja.
Mosaiikkibetoni tarvitsee alleen kuormaa kantavana rakenteena toimivan betonilaatan. Pintaan tulevan mosaiikkibetonivalun paksuus on normaalisti 50–70 mm. Jos joudutaan tekemään ohuempi 30 mm laatta, käytetään polymeerisementtibetonia eli muovibetonia. Tällöin betonimassaan lisätään polymeeridispersiota, joka parantaa tiiviyttä ja tartuntaa alustaan.
Mosaiikkibetonilaatta on joko valettu kahdesta erilaisesta betonikerroksesta, alapuoli tavallisesta betonista ja pinta mosaiikkibetonista, tai se on tyypiltään yksikerroslaatta, joka on kokonaan mosaiikkibetonia. Tehdasvalmisteisen mosaiikkibetonilaatan paksuus on 16–28 mm. Laatat ladotaan asennusbetonin päälle ja saumataan tiiviiksi lattiapinnaksi. Uudemmat 16–19 mm paksut yksikerroslaatat asennetaan samoin kuin kaakelilaatat. Laattojen koko on yleensä 297 x 297 mm tai 400 x 400 mm.
Närästys
Närästys on polttava tunne rintalastan takana. Närästyksen aiheuttaa yleensä refluksitauti eli mahalaukun happaman sisällön pääsy väärään suuntaan eli ruokatorveen. Närästykselle altistavat muun muassa rasvainen ruoka, tulinen ruoka, runsas syöminen, suklaa, kahvi, väkevät alkoholit ja happamat mehut, tupakointi, yövalvominen, tai elimellinen vika, kuten esimerkiksi palleatyrä.
Närästys on useimmiten lievä sairaus ilman vakavia komplikaatioita. Närästystä esiintyy kaiken ikäisillä ja se on hyvin yleinen oire. Arvioidaan, että enemmän kuin joka kymmenes kokee sitä viikoittain ja että suomalaisista jopa 30 prosentilla sitä esiintyy ajoittain.
Jo pienillä vauvoilla voi esiintyä närästyksen aiheuttamaa yskää tai kipuilua, kun ruokatorvi on tulehtunut. Lapsella tila ei välttämättä johdu ravinnosta vaan siitä, että mahansuu eli kardia on rakenteellisesti löysä. Lasten närästystä osataan epäillä harvoin, mutta se voi pitkittyessä johtaa jopa Sandifferin oireyhtymään (kipukrampit), syönnin vaikeutumiseen ja kehityksen viivästymiin. Usein lasten närästys diagnosoidaan poissulkemalla, lääkekokeiluiden avulla. Myös pH-mittaus on osin käytössä, lääkäristä ja sairaalasta riippuen.
Epätyypillisiä oireita närästykselle ovat muun muassa astmatyyppinen yskä ja liki sydänkohtausta muistuttava rintakipu. Pitkittynyt yöyskäkin voi olla oire närästyksestä. Hoitamaton närästys voi myös laukaista astmakohtauksen, vaurioittaa hampaan kiillettä ja lisätä syöpäriskiä. Pitkään jatkunut hoitamaton närästys voi altistaa ruokatorven syövälle tai ruokatorven repeytymiseen.
Närästyksen voi poistaa nopeasti nauttimalla vatsan happamuuden neutraloivaa ainetta (esimerkiksi kalsiumin ja magnesiumin karbonaattisuoloja sisältävää lääkettä eli antasidia). Pidempiaikaisia vaikutuksia saa mahan protonimoottorin suolahapon muodostusta hillitsevillä lääkkeillä eli PPI-lääkkeillä (esimerkiksi dekslansopratsolia, esomepratsolia, lansopratsolia, omepratsolia, pantopratsolia, rabepratsolia tai tenatopratsolia sisältävä lääke). Yölliseen närästykseen saattaa auttaa sängyn pääpuolen korottaminen, ei kuitenkaan lisäämällä tyynyjä, vaan laittamalla sängyn jalkojen alle 10–15 cm korotus. Mikäli lääkehoito ei auta, tai oireet ovat epätyypillisiä, voidaan tehdä ruokatorven ja mahalaukun tähystys eli gastroskopia.
Apua anovat kädet
Juutalaispakolaisten muistomerkki "Apua anovat kädet" sijaitsee Helsingin Ullanlinnassarinteessä lähellä Makasiiniterminaalia. Teoksen ovat suunnitelleet Rafael Wardi ja Niels Haukeland ja se paljastettiin 5. marraskuuta 2000. Veistos on omistettu kahdeksan Suomen natsi-Saksaan toisen maailmansodan aikana luovuttaman juutalaispakolaisen muistolle. Heistä vain yksi selvisi natsien tuhoamisleireiltä elävänä.
Muistomerkissä on seuraava omistusteksti:
Edessäsi avautuvasta Eteläsatamasta Suomen valtiollinen poliisi lähetti 6. marraskuuta 1942 1
kahdeksan Suomeen vastaanotettua juutalaista pakolaista Tallinnaan luovutettaviksi Saksan 
viranomaisille ja sitä tietä Polttouhriin.
Heillekin minä luon kunniakkaan muistomerkin ja nimen pyhäkössäni ja muurieni sisäpuolella. (Jesaja 56:5)
Kunnia
Kunnia tarkoittaa yleistä arvostusta ja mainetta, joka voi koskea yksilöä tai ryhmää.
Lähes kaikissa kulttuureissa on erilaisia käsityksiä eri ryhmien tai sukupuolten kunniallisuudesta; on esimerkiksi mieskunnia ja naiskunnia.
Kulttuureja, joissa kunnia on erityisen korostunut, voidaan kutsua kunniakulttuureiksi. Kunniakulttuureille on ominaista, että loukkaukset kostetaan välittömästi ja väkivaltaisesti ja toisten tahatonta loukkaamista vältetään tarkasti. Kunniakulttuuri esiintyy usein oloissa, joissa omaisuus on siirrettävää (esimerkiksi elinkeinona paimentolaisuus) ja lakien vaikutus vähäinen (esimerkiksi rajaseudut, rikolliset alakulttuurit). Tällaisissa oloissa on itsensä ja omaisuutensa suojelemiseksi tärkeä näyttää voimakkaalta.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2002
Vuoden 2002 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Etelä-Koreassa ja Japanissa 31. toukokuuta – 30. kesäkuuta. Ne olivat samalla sekä ensimmäiset Aasian mantereella järjestetyt että ensimmäiset kahden maan kesken jaetut jalkapallon MM-kisat.
Kisoihin osallistui 32 maata, kuten myös edellisiin, vuoden 1998 MM-kisoihin. Joukkueet jaettiin kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon. Lohkovaiheesta pääsi jatkoon kunkin lohkon kaksi parasta joukkuetta.
Näiden kisojen lopputurnaukseen selvitti tiensä neljä ensikertalaista, Ecuador, Kiina, Senegal ja Slovenia. Senegal onnistui kisoissa näistä joukkueista parhaiten päästen jatkoon alkulohkostaan voittaen ensimmäisessä ottelussaan Ranskan, edellisten MM-kisojen mestarin, ja edeten lopulta aina puolivälieriin asti, joissa tie nousi pystyyn Turkkia vastaan.
Turnauksessa tapahtui useita yllätyksiä jo lohkovaiheessa: ennakkosuosikkeihin lukeutuneet Argentiina, Portugali ja hallitseva mestari Ranska putosivat. Myös kisojen isäntämaiden menestys yllätti, molemmat voittivat alkulohkonsa ja Etelä-Korea ylsi lopulta peräti pronssiotteluun saakka voitettuaan neljännesvälierissä Italian ja puolivälierissä Espanjan.
Loppuottelussa kohtasivat lopulta kaksi historian menestyksekkäintä jalkapallomaata, Brasilia ja Saksa. Voittajaksi selvisi Brasilia, joka saavutti jo viidennen maailmanmestaruutensa. Voittajajoukkueen hyökkääjä Ronaldo oli kisojen paras maalintekijä kahdeksalla osumallaan, mutta turnauksen parhaana pelaajana palkittiin kuitenkin Saksan maalivahti Oliver Kahn, joka pelasi kisoissa viisi nollapeliä. Virallisena kisapallona toimi Adidas Fevernova.
Kisat pelattiin yhteensä kahdellakymmenellä eri stadionilla, joista kymmenen Japanissa ja kymmenen Etelä-Koreassa. Lähes kaikki stadionit rakennettiin varta vasten maailmanmestaruuskisoja varten.
Seuraavassa listassa tiedot mainitaan seuraavassa järjestyksessä: stadionin englanninkielinen nimi, kaupunki, yleisökapasiteetti ja valmistumiskuukausi.
Japani
Etelä-Korea
15. kesäkuuta:
16. kesäkuuta:
17. kesäkuuta:
18. kesäkuuta:
21. kesäkuuta
22. kesäkuuta
25. kesäkuuta
26. kesäkuuta
29. kesäkuuta
30. kesäkuuta
8 maalia
5 maalia
4 maalia
3 maalia
Abé
Abé on nigeriläis-kongolainen kieli, jota puhutaan Norsunluurannikolla. Vuonna 1995 abén puhujien määräksi arvioitiin 170 000 henkeä, joista suurin osa asuu Norsunluurannikon eteläosassa. Kielelle on käännetty osia Raamatusta 1967–1980.
Yhdysvaltain Grand Prix 2005
Vuoden 2005 Yhdysvaltain Grand Prix oli 17.–19. kesäkuuta 2005 Indianapolisin radalla käyty Formula 1 -osakilpailu, joka lienee yksi merkillisimmistä F1-osakilpailuista koskaan. Seitsemän Michelinin renkaita käyttävää tallia ja yhteensä 14 kuljettajaa ajoivat sunnuntain kilpailussa vain lämmittelykierroksen, jonka jälkeen he vetäytyivät radalta. Syynä olivat Michelinin renkaat, joiden turvallisuutta ei pystytty takaamaan. Kaudella 2005 oli voimassa renkaanvaihdot kieltävä sääntö.
Rengassotku käynnistyi perjantain vapaissa harjoituksissa, kun Michelinin renkaita käyttävän Toyota-tallin testikuljettaja Ricardo Zonta ja kilpakuljettaja Ralf Schumacher ajoivat ulos radalta renkaan hajottua. Michelin ei saanut selville rengasrikkojen syytä ja kehotti kaikkia sen talleja – BARia, Renault'ta, McLarenia, Williamsia, Sauberia, Toyotaa ja Red Bull Racingiä – vetäytymään kilpailusta, jollei rengasvalmistaja saa toimitettua turvallisia renkaita paikalle tai jollei radan ovaalikaarteeseen rakenneta väliaikaista shikaania.
Aika-ajot ajettiin normaalisti, ja kaikki tallit ajoivat lämmittelykierroksensa läpi, mutta Michelinin kilpailukielto talleilleen säilyi. Michelin, sen renkaita käyttävät tallit ja kansainvälinen autourheiluliitto FIA selvittelivät sotkua ennen kilpailua, mutta ratkaisua ei löytynyt, minkä takia kaikki Michelin-tallit vetäytyivät radalta lämmittelykierroksella turvallisuuden vuoksi. Radalle jäi vain kolme Bridgestonen renkaita käyttävää tallia: Ferrari, Jordan ja Minardi. Paikan päälle saapunut yhdysvaltalaisyleisö osoitti asiasta mieltään mm. heittämällä pulloja radalle.
Rengasvalmistaja Michelinin lisäksi tapauksesta on syytetty FIAa, joka ei suostunut uusiin renkaisiin vaihtamiseen tai shikaanin rakentamiseen, jolloin Michelinin renkaita käyttävien tallien oli pakko vetäytyä kilpailusta. Tapauksen johdosta kilpailujen järjestäminen jatkossa Indianapolisissa tai Yhdysvalloissa ylipäänsä oli hetken aikaa epävarmaa. Vaikka kilpailu ajettiin normaalisti jälleen kaudella 2006, F1:n maine sai Yhdysvalloissa kuitenkin tuntuvan kolauksen ja jälkipyykkiä tapauksesta käytiin pitkään.
Kilpailu päättyi Ferrarin kaksoisvoittoon Michael Schumacherin voittaessa kilpailun.
Kappa (taruolento)
Kappa () on japanilaisessa perinteessä kilpikonnamainen olento, joka elää järvissä. Se muistuttaa suuresti eurooppalaista taruolentoa näkkiä, joka elelee myös vedenalaisessa kaupungissa. Kappa on kuitenkin peikkomainen ja vihreä, kun taas näkki muistuttaa lähinnä ihmistä. Kapan kasvot kuvataan yleensä joko kilpikonnan kasvoiksi tai inhimillisemmiksi, ihmiskasvoja hiukan muistuttaviksi apinan kasvoiksi. Useimmiten kapoilla on nokka, mutta osalle on kuvattu ihmismäisempi suu. Kappalle on yleensä kuvattu myös sammakon raajat ja kilpikonnan kilpi.
Kappa söi ravinnokseen ihmislihaa. Siltä saattoi pelastua kumartamalla sille, jolloin kappa japanilaiseen tapaan kumarsi takaisin. Silloin sen päälaella ollut taikavoimia antanut neste valui maahan. Toinen vaihtoehto oli antaa kapalle kurkku tai meloni, jota se piti vielä suurempana herkkuna, kuin ihmislihaa. Henkiolentoina kapat on kuvattu arvaamattomiksi, mutta kapat eivät silti olleet pahoja henkiä. Usein kapat onkin kuvattu oikeudentuntoisiksi ja hirviömäisyydestään huolimatta kunniallisiksi.
J. K. Rowling lainasi kappa-olentoa kirjassa "Harry Potter ja Azkabanin vanki".
Kappa-hirviö esiintyy myös "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Kiirehdi, Nuuskamuikkunen".
Myös eräässä Aku Ankan taskukirjan tarinassa, Taskarissa 264 Käteinen kiertoon, tarinassa Kappa, kappa, hei! esiintyy kappa-yhdyskunta, ja eräs kappa paremminkin.
Elokuvassa "Teinimutanttininjakilpikonnat III" 1600-luvun japanilaiset uskovat Turtlesien olevan kappoja.
Wig Wam
Wig Wam on vuonna 2001 Norjan Østfoldissa perustettu glam metal -yhtye. Yhtyeen musiikki ja pukeutumistyyli jäljittelevät 1980-luvun glam metal -yhtyeille ominaista tyyliä. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat ”I Turn to You”, ”Crazy Things”, ”Hard to Be A Rock’n’Roller”, ”Gonna Get You Someday” ja Norjaa vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa edustanut ”In My Dreams”.
Wig Wam perustettiin Østfoldissa vuonna 2001. Ennen yhtyeen perustamista kaikki jäsenet olivat olleet tiiviisti kiinni musiikkibisneksessä ja soittaneet yhtyeissä Dream Police, Artch, Sha-Boom, Ole Evenrud and Alien tai tehneet jopa soolouraa. Wig Wam teki paljon töitä menestyksensä eteen soittaen Norjassa useita konsertteja. Se nousi pian yhdeksi menestyneimmistä norjalaisista liveyhtyeistä.
Vuonna 2004 yhtye julkaisi debyyttialbuminsa "667... The Neighbour of the Beast", jolla viitataan sekä raamatulliseen Pedon lukuun että brittiläisen Iron Maidenin klassikkoalbumiin "The Number of the Beast". Albumi saavutti huomattavaa menestystä hittikappaleen ”I Turn to You” ansiosta. Seuraavana vuonna yhtye osallistui singlehitillään ”In My Dreams” Eurovision laulukilpailuihin ja sijoittui yhdeksänneksi. Sen jälkeen julkaistiin toinen albumi "Hard to Be a Rock’n’Roller". Levyllä on vaikutteita yhtyeen tärkeimmältä innoittajalta, Kissiltä.
Maaliskuussa 2006 julkaistiin yhtyeen kolmas studioalbumi "Wig Wamania". Tämäkin albumi oli menestys, ja Wig Wamista oli tullut todella suosittu. Albumi muistetaan erityisesti hittikappaleesta ”Gonna Get You Someday”.
Yhtyeen neljäs studioalbumi, "Non Stop Rock N’ Roll", ilmestyi 22. tammikuuta 2010.
Vuonna 2014 Wig Wam ilmoitti lopettavansa.
Merenneito
Merenneito eli vedenneito ("nereidi") on naispuolinen taruolento, jolla on ihmisen yläruumis ja lantiosta alkava kalanpyrstö. Merenneito kuvataan tyypillisesti kauniiksi, siroksi, pitkähiuksiseksi naiseksi, joka elää vedessä ja hengittää sen alla yhtä hyvin kuin ilmassa. Merenneito muistuttaa kreikkalaisen mytologian seireenejä, naisen yläruumiin ja linnun alaruumiin omaavia lumoojattaria.
Miespuolinen merenneito on vetehinen. Kaikkien kalanpyrstöisten, mutta muuten ihmisten kaltaisten vedenolentojen esi-isä on Ea, babylonialainen jumala.
Merenneito on yleinen aihe niin kirjallisuudessa, elokuvaviihteessä kuin kuvataiteissakin. Merenneitoja on käytetty mainoksissa ja niille on tehty balettikin. Tarinoita merenneidoista löytyy kautta maailman.
Tanskalaisen satukirjailija H. C. Andersen kirjoitti vuonna 1836 sadun Pieni merenneito ().
Kööpenhaminassa on Edvard Eriksenin veistos "Pieni merenneito" ("Den lille havfrue"). Helsingissä on Ville Vallgrenin suihkulähde ja veistos, joka tunnetaan yleensä nimellä Havis Amanda, mutta alun perin sen nimi oli Merenneito.
Ensimmäinen merenneito esiintyi valkokankaalla jo yli sata vuotta sitten lyhytelokuvassa "Siren of the Sea" (1911). Tuon jälkeen aihetta käsitteleviä elokuvia on tuotettu satoja.
"Tarzan ja nainen mereltä" ("Tarzan and the Mermaids") sai ensi-iltansa vuonna 1948.
Elokuvassa "Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä" (1957) Pekka Puupää ja Pätkä kohtaavat saaristossa uintiharjoituksissa merenneidon, ja vievät tämän mukanaan Pekan kotiin Voikukankadulle.
"Splash" (1984) on Ron Howardin ohjaama romanttinen fantasia, joka menestyi kaupallisesti erinomaisesti. Sen päätähtiä olivat merenneitoa esittänyt Daryl Hannah ja hänen rakkautensa kohde, jota näytteli Tom Hanks.
Merenneidot ovat monien lastenanimaatioiden vakioaiheita. Tunnetuimpia lienevät Disneyn "Pieni merenneito" jatko-osineen sekä merenneitojen seikkailut Barbien kanssa. Merenneitoja esiintyy myös "Peter Panissa".
Cher, Bob Hoskins ja Winona Ryder tähdittivät vuoden 1990 elokuvaa "Äitini on merenneito" ("Mermaids").
"" -elokuvassa (2011) merenneidot on kuvattu kauniina naisina jotka haluavat suudella merimiestä, jotta saisivat tämän vedetyksi meren syvyyksiin.
Aihetta käsittelevät myös australialainen televisiosarja "H2O" (2006–2010) sekä teinikomedia "Aquamarine" (2006), joista jälkimmäinen perustuu Alice Hoffmanin vuonna 2001 kirjoittamaan samannimiseen kirjaan. "H2O:n" idea merenneidoksi muuntumisesta on sama kuin elokuvassa "Splash".
Schnappi
Schnappi, das kleine Krokodil on saksalaisen lasten piirretyn pieni krokotiili, joka "esittää" listaykköseksi useissa Euroopan maissa talvella 2004–2005 nousseen samannimisen laulun.
Schnappi on päähenkilö saksalaisen lastenohjelman "Die Sendung mit der Maus" piirretyissä tarinoissa. Tarinoissa Schnappi muun muassa laulaa elämästään Egyptissä. Tämä saksankielinen laulu esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001. Sen esittäjä on tuolloin kuusivuotias Joy ja kirjoittaja hänen tätinsä Iris Gruttmann.
Vuonna 2004 Schnappista tuli suosittu Internetissä ja kun se julkaistiin CD-singlenä Saksassa joulukuussa 2004, se nousi pop-listan ykköseksi 3. tammikuuta 2005. Tämän lisäksi se nousi ykköseksi Itävallassa, Belgiassa, Alankomaissa, Norjassa ja Ruotsissa.
Supersankari
Supersankari on fiktiivisessä maailmassa seikkaileva henkilöhahmo, jolla on yli-inhimillisiä tai jopa yliluonnollisia kykyjä.
Supersankarit ovat erityisesti yhdysvaltalaiselle sarjakuvalle tyypillinen ilmiö, ja ovat äärimmäisen suosittuja Yhdysvalloissa. Supersankarit ovat hyvin suosittuja myös Japanissa. Supersankareista on tehty lukemattomia elokuvia ja televisiosarjoja.
Supersankarisarjakuvien pääteema on klassinen hyvän ja pahan taistelu, jossa supersankari edustaa ehdotonta hyvyyttä. Supersankarilla on yleensä vertaisensa arkkivihollinen, konna tai superroisto joka pyrkii tavallisesti alistamaan koko maailman valtansa alle.
Supersankarien edeltäjiä esiintyi jo 1800-luvun kirjallisuudessa. Näihin kuuluivat esimerkiksi Sherlock Holmes, Zorro ja Tarzan. Vuonna 1938 DC Comics -sarjakuvayhtiö esitteli "Action Comics No. 1" -lehdessä Jerry Siegelin ja Joe Shusterin luoman Teräsmiehen, supersankareista ensimmäisen ja tunnetuimman. Teräsmiehen myötä supersankarisarjakuvista kehittyi kokonaan oma lajityyppinsä. Teräsmies loi pohjan supersankarin tunnusmerkeille, joihin kuuluivat kaksoiselämä, yli-inhimilliset voimat ja värikäs asu, jota täydensivät viitta ja helposti tunnistettava symboli.
Teräsmiehen saaman suosion myötä DC Comics alkoi julkaista uusia supersankareita, joista merkittävimpiin kuuluivat Batman ja hänen apurinsa Robin, Salama, Ihmenainen, Haukkamies, Vihreä Lyhty ja Vesimies. DC:n ensimmäinen supersankariryhmä oli Oikeuden Puolustajat (The Justice Society of America), joka oli myös maailman ensimmäinen supersankariryhmä. 1940-luvulla ilmestyneestä Kapteeni Marvelista tuli aikoinaan jopa Teräsmiestäkin suositumpi.
Toisen maailmansodan jälkeen supersankarisarjakuvat alkoi menettää suosiotaan. Syihin kuuluivat silloisten supersankarien liiallinen hyveellisyys. He olivat niin voimakkaita, etteivät heidän vihollisensa tarjonneet heille haastetta, eikä heillä ollut minkäänlaisia ongelmia. 1950-luvulla ainoastaan Teräsmies, Batman ja Ihmenainen kykenivät säilyttämään suosionsa. Samaan aikaan Timely Comics muutti nimensä Marveliksi ja ryhtyi kilpailemaan DC Comicsin kanssa.
1960-luvulla Marvelille työskentelevät sarjakuvien piirtäjät ja käsikirjoittajat, joista merkittävimmät olivat Stan Lee, Jack Kirby ja Steve Ditko, alkoivat kehittää supersankareita joilla oli henkilökohtaisia ongelmia, ihmissuhteita ja kaappiluurankoja, ja jotka eivät siis kärsineet edeltäjiensä ongelmista. Näihin kuuluivat Hulk, Thor, Rautamies, Daredevil, Tohtori Outo ja sekä Marvelin tunnetuin supersankari Hämähäkkimies. Marvelin piirtäjät ja käsikirjoittajat kehittivät myös supersankariryhmiä, kuten Ihmeneloset ja Ryhmä-X:n.
1970-luvulla supersankarisarjakuvat olivat jälleen suosittuja. DC Comics ja Marvel kehittivät silti uusia supersankareita, kuten Wolverinen. Nykyisin supersankarisarjakuvat ovat suosituimpia amerikkalaisia sarjakuvia.
Paperihaava
Paperihaava syntyy, kun paperiarkki tai muu litteä, teräväreunainen esine viiltää ihoon haavan.
Paperihaava aiheuttaa usein huomattavaa kipua siihen nähden, että verenvuoto on vähäistä. Tämä johtuu siitä, että paperihaavan muoto ärsyttää monia ihon tuntoreseptoreita samanaikaisesti ja verenvuodon vähyys pitkittää reseptoreiden altistumista ilmalle. Lisäksi tällaiset haavat syntyvät tyypillisesti sormiin, joissa tuntoreseptoreita on erityisen tiheässä.
Samanlaisia haavoja syntyy helposti myös joidenkin heinäkasvien lehdistä.
Elisabet
Elisabet tai Elizabeth tarkoittaa seuraavia:
Pentium Extreme Edition
Pentium Extreme Edition on Intelin prosessorituotesarjalle annettu nimi, joka esiteltiin kevään 2005 Intel Developers Forum -tapahtumassa. Suoritin perustuu tuplaytimelliseen Pentium D:hen, mutta siinä on hypersäikeistys kytketty päälle, joten useaa suoritinta tukevat käyttöjärjestelmät näkevät 4 loogista suoritinta (2 x 1 fyysista ydintä). Suoritin tukee myös EM64T:tä ja NX-bittiä. Siinä on myös ei-lukittu kerroin ylikellotuksen sallimiseksi. Varhaisimpien tehokkuusraporttien mukaan suoritin on vakaa 3,8 gigahertsiin asti ilmajäähdytyksellä. Pentium Extreme Edition julkaistiin alkuvuonna 2005, hintaluokkana $999,99 (OEM) tai $1200 (Retail).
Borsod-Abaúj-Zemplén
Borsod-Abaúj-Zemplén on lääni Koillis-Unkarissa. Se rajautuu Nógrádin, Hevesin, Jász-Nagykun-Szolnokin, Hajdú-Biharin ja Szabolcs-Szatmár-Beregin lääneihin sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pinta-ala on 7 247 km² ja väkiluku arviolta 667 594 (vuonna 2015). Läänin pääkaupunki on Miskolc. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sátoraljaújhely, Ózd, Tiszaújváros sekä viinien kaupunki Tokaj ympäröivine viinialueineen.
Alue on suurelta osin mäkistä maastoa, ja sen länsiosassa kohoaa Bükkvuoristo. Kaakossa Tiszajoen ympäristössä maasto on tasaisempaa. Tiszan sivujokia ovat Sajó ja Bodrog.
Harppi
Harppi on piirtämiseen tai mittaamiseen tarkoitettu työväline. Se on varustettu kääntyvällä mekanismilla, joka yhdistää toisiinsa kaksi vartta. Joissakin harpeissa on myös kiinteä mitta-asteikko, josta näkee piirrettävän ympyrän säteen. Harppia käytetään tavallisesti ympyrän ja kaarien piirtämiseen sekä niiden mittaamiseen.
Harppi ja viivain ovat klassisen geometrian konstruktiotehtävissä käytettävät idealisoidut piirustusvälineet. Ympyrän kehä voidaan jakaa harpilla yhtä pitkiin osiin tiedettäessä ympyrän säde. Jakaminen tapahtuu kierrettäessä ympyrän kehä. Aikaisemmin harppia on käytetty myös paksuuden ja putken sisäpinnan mittaamiseen.
Harppia käytetään myös opiskelussa, varsinkin matemaattisilla aloilla. Harppi on myös tärkeä apuväline merenkulun karttanavigoinnissa.
Bács-Kiskun
Bács-Kiskun on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Baranyan, Tolnan, Fejérin, Pestin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Csongrádin lääneihin sekä etelässä Serbiaan. Läänin pääkaupunki on Kecskemét. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas ja Baja. Läänin pinta-ala on 8 443 km² ja sen väkiluku arviolta 513 687 (vuonna 2015).
Lääni on osa Unkarin Suurta alankoa ("Alföld") ja rajautuu lännessä Tonavaan ja idässä osittain Tiszaan. Läänin matalimman ja korkeimman kohdan välillä on korkeuseroa 80 metriä.
Nimi "Kiskun" ("Pieni Kumania") tulee kumaaneilta, jotka asettuivat tänne asumaan vuonna 1240 mongolien hyökkäysten laannuttua Euroopassa.
Baranya
Baranya on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Somogy'in, Tolnan ja Bács-Kiskunin lääneihin sekä etelässä Kroatiaan. Läänin pääkaupunki on Pécs. Muita kaupunkeja ovat Komló, Mohács, Szigetvár ja Siklós. Näistä Mohács on tullut kuuluisaksi siellä vuosina 1526 ja 1687 käydyistä suurista taisteluista. Läänin pinta-ala on 4 430 km² ja sen väkiluku arviolta 371 110 (vuonna 2015).
Drava-joki muodostaa läänin etelärajan ja Tonava itärajan. Alueen pohjoinen osa on kumpuilevaa maastoa ja eteläosa on tasankoa. Ilmasto on aurinkoinen.
Etninen puhdistus
Etninen puhdistus on jonkin kansan harjoittamia toisten kansojen joukkokarkotuksia tietyltä alueelta, josta on tarkoitus luoda etnisesti yhtenäinen. Toisen kansan kulttuuri tuhotaan. Kansa voidaan tässä määritellä geneettisin tai uskonnollisin perustein. Monesti tarkoituksena on luoda kansallisvaltio, josta ovat poissa ei-toivotut kansat. Joukkokarkotuksiin ja väestönsiirtoihin liittyy usein karkotettaviin kohdistuvaa väkivaltaa, murhia, ryöstämistä, raiskauksia ja muita rikoksia ja karkotettavien alentavaa kohtelua. Monesti karkotettavan kansan uskonnolliset palvontapaikat, kodit ja omaisuus tuhotaan.
Etninen puhdistus eroaa Suomen lain tuntemasta joukkotuhonnasta siten, että etnisessä puhdistuksessa päämääränä on maantieteellisen alueen tyhjentäminen jostakin tietystä kansallisesta etnisestä ryhmästä, kun taas joukkotuhonnassa on pyrkimys ryhmän hävittämiseen osittain tai kokonaan. Tunnetuimpia ovat Jugoslavian hajoamissotien etniset puhdistukset, joista termi on peräisin. Näitä tapahtui mm. Kroatiassa ja Bosniassa 1990-luvulla.
Nimitys ”etninen puhdistus” tuli yleiseen kielenkäyttöön Jugoslavian hajoamissotien yhteydessä 1990-luvulla.
Kansojen joukkokarkotuksia on tapahtunut moneen otteeseen kautta historian.
Muiden kansojen tai kansanosien "puhdistamisesta" ovat eri aikoina puhuneet muun muassa serbit, kroaatit, neuvostoliittolaiset, Saksan kansallissosialistit ja israelilaiset ennen Jugoslavian hajoamissotia.
Ensi kertaa serbien harjoittamasta muiden kansojen "puhdistamisesta" kirjoitti kielitieteilijä Vuk Karadžić 1800-luvun puolivälissä kuvatessaan Karađorđen joukkojen tekemää turkkilaisten poisajamista Belgradista ensimmäisessä Serbian kansannousussa osmaneja vastaan.
Balkanin sodissa oli monia toisten kansojen joukkokarkotuksia 1800-luvulla. Termiä ”etninen puhdistus” käytetiin ensi kertaa 1980-luvun lopun ja 1990-luvun Vuoristo-Karabahin kansojen välisestä väkivallasta. Näihin aikoihin Jugoslavian media syytti Kosvon albaaneja alueen entisestä puhdistuksesta, koska aikojen kuluessa serbienemmistöinen Kosovo oli albanialaistunut yhä enemmän.
Etninen puhdistus on yleiseen kielenkäyttöön verraten myöhään, pääasiassa 1990-luvulla, tullut sana, jonka merkitys ei ole vakiintunut. Joissakin tapauksissa sitä käytetään laajassa merkityksessä, jolloin sillä tarkoitetaan tiettyyn etniseen ihmisryhmään kohdistuvaa joukkokarkotusta riippumatta karkotuksen muodoista, yleensä kuitenkin, jo valituista sanoista johtuen, vasten siirrettävien tahtoa. Usein etnisellä puhdistuksella tarkoitetaan väkivalloin tapahtuvaa alueen puhdistamista määrätyistä kansoista.
Dystonia
Dystonia on sairaus, jossa aivojen tahdonalaisten lihasten liikkeitä säätelevän keskuksen toiminta häiriytyy. Dystonia aiheuttaa potilaan tahdosta riippumattomia, toistuvia ja nykiviä liikkeitä sekä mahdollisesti pysyviä virheasentoja.
Servikaalinen dystonia on dystonian muoto, jossa häiriö kohdistuu niskan ja hartiaseudun lihaksiin aiheuttaen pään nykiviä liikkeitä ja lopulta mahdollisia pään virheasentoja. Toisinaan servikaalinen dystonia voi kohdistua myös alemmas selkälihasten alueella ja aiheuttaa selän kiertymisen.
Blefarospasmi on dystonian paikallinen muoto, jossa häiriö kohdistuu silmiä ympäröiviin lihaksiin ja aiheuttaa pakonomaista silmien räpyttelyä sekä mahdollisesti silmien täydellisen sulkeutumisen.
Oromandibulaarinen dystonia on dystonian muoto, jossa häiriö kohdistuu suun ja nielun alueelle aiheuttaen vaikeuksia syömisessä ja puhumisessa. Tällöin potilaalla saattaa myös syntyä purentaa häiritseviä leuan virheasentoja.
Meigen syndrooma on oromandibulaarisen dystonian ja blefarospasmin yhdistelmästä käytettävä nimitys.
Spasmodinen dysfonia on äänihuulten ja kurkunpään alueella ilmenevä dystonian muoto, joka aiheuttaa häiriöitä puhumiseen.
Käden dystoniat ovat dystonian ilmentymiä, jotka tunnetaan tavallisimmin kirjoittajan- tai muusikonkramppina.
Dopaherkkä dystonia on lapsuudessa alkava dystonian muoto. Tällöin sairauden syynä on dopamiinin tuotantoon osallistuvan entsyymin muodostumista estävä geenivirhe.
Dystonian syytä ei tunneta eikä siihen ole parantavaa hoitoa. Kuitenkin dystonian varhainen diagnosointi ja säännöllisen kuntoutuksen aloittaminen lievittää taudin oireita ja auttaa ehkäisemään toimintakyvyn vähenemistä. Oireita voidaan lievittää lääkehoidolla sekä botuliinipistosten avulla. Relaksoivia eli lihastonusta laskevia lääkkeitä, kuten bentsodiatsepiineja tai muita spasmolyytteja käyttämällä sekä niin kutsutun "pseudoparkinsonismi"n lääkkeillä on oireita hoidettu. Beetasalpaajat ovat neljäs näissä käytettävä lääkeryhmä.
Spasmi
Kouristus eli spasmi (latinaksi "spasmus", mon. "spasmi") on lihaksen voimakas supistustila. Kouristus voi kestää muutamasta sekunnista useisiin tunteihin. Kouristusta voi ilmetä missä kehon lihaksissa tahansa, yleensä kuitenkin niskan alueella tai raajoissa, tai jos kyseessä on yleistynyt liikehäiriö, kouristuksia on raajoissa, niskassa, ja suun alueella.
Kouristukset ovat kivuliaita. Jos kouristus kestää tunteja, niin lihaksisto on koetuksella koko sen ajan ja alkaa aikaa myöten surkastua, jos asianmukaista hoitoa ei ole aloitettu. Yleistyneeseen liikehäiriöön ei yleensä voi käyttää botuliini-hoitoa vaan lähinnä lääkitystä ja fysioterapiaa.
Formula 1 -kausi 2005
Formula 1 -kausi 2005 oli Formula 1 -sarjan historian 56. maailmanmestaruuskausi. Kausi alkoi Australiasta 6. maaliskuuta ja päättyi Kiinaan 16. lokakuuta. Kuljettajien maailmanmestaruuden voitti Renault’n Fernando Alonso, joka onnistui katkaisemaan Michael Schumacherin viiden perättäisen mestaruus putken. Valmistajien maailmanmestaruuden voitti myös Renault. Minardi ja Jordan sai kaksi uutta kuljettajaa.
Suomessa Formula 1 -lähetyksiä esitti kaudella 2005 maksutelevisiokanava MTV3+.
Veikko Hirvimäki
Veikko Mikael Hirvimäki (s. 8. tammikuuta 1941 Petäjävesi) on suomalainen taiteilija. Nykyisin hän asuu Ballaiguesissa Sveitsissä. Kesäisin hän asuu synnyinkunnassaan Petäjävedellä.
Veikko Hirvimäki tunnetaan kansallisista monumentaalikokoisista veistoksistaan, kuten Mika Waltarin muistomerkistä "Kuningasajatus" Helsingissä ravintola Eliten edessä. Hänen teoksiaan oli ensi kerran esillä vuonna 1960.
Hirvimäen teosten lähtökohtana on usein luonto. Hirvimäki aloitti taidemaalarina mutta suuntautui sittemmin kuvanveistoon. Hirvimäki käyttää teoksissaan eri materiaaleja, kuten kiveä, myöhemmässä tuotannossaan myös puuta. Hirvimäelle oli varsinkin 1980-luvulla tyypillistä horisontaaliset veistokset, joissa useammasta kappaleesta koostuva tilateosmainen veistos lepää laattamaisella jalustalla, kuten Mika Waltarin muistomerkissä ja Päivö Oksalan muistomerkissä Jyväskylässä.
Mika Waltarin monumentista syntyi vilkas julkinen keskustelu 1985, ja Hirvimäen suunnitelma sai paljon kritiikkiä. Kiistaa herätti se, ettei teos ollut esittävä. Sitä pidettiin myös vaikeana ja Waltarin tuotantoa halventavana. Tapauksen jälkeen Hirvimäki vetäytyi Sveitsiin. Paljon suurikokoisia julkisia veistoksia tehnyt Hirvimäki alkoi samalla siirtyä pienoisveistoksiin ja materiaalissa kivestä puuhun. Puusta on syntynyt muun muassa monista pienistä puunpaloista koottuja susiveistoksia ja pieniä rituaaliesineenomaisia puuveistoksia, jotka usein on ripustettu sarjoiksi.
Veikko Hirvimäelle myönnettiin kuvataiteen valtionpalkinto vuonna 1987. Kalevalaseura on myöntänyt vuonna 2012 hänelle Akseli Gallen-Kallelan tunnustuspalkinnon.
Kumpulan siirtolapuutarha
Kumpulan siirtolapuutarha on Helsingin toiseksi vanhin siirtolapuutarha, joka on perustettu 1927. Se sijaitsee Kumpulan pientaloalueen ja Käpylän Kisakylän välissä. Alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas. Se on avoin yleisölle kesäkautena (1.5.–15.9.) Portit suljetaan iltaisin kello 21. Itse palstat ovat jäsenten yksityisaluetta. Palstoja on 268 keskikoon ollessa noin 295 m². Mökkien maksimikoko on 26 m². Kaikessa rakentamisessa tulee noudattaa kaupungin ja yhdistyksen vahvistamia ohjeita.
Aluetta hallinnoi ja hoitaa Kumpulan Siirtolapuutarhayhdistys r.y. Yhdistys vuokraa palstat jäsenilleen. Vain Helsingissä kirjoilla oleva voi vuokrata palstan. Vuokraaja voi siirtää vuokrasopimuksen edelleen. Palstoista maksetaan vuosittain maanvuokra Helsingin kaupungille sekä kulutus-, alueen hoito- ja jäsenmaksuja yhdistykselle.
Yhdistys järjestää vuosittain sekä sisäisiä että yleisölle avoimia tapahtumia, joista perinteinen juhannusjuhla on näkyvin. Yksi alkuperäismökeistä on yhdistyksen omistamana museona.
Punssi
Punssi on "arrakilla" maustettu makeahko likööri. Punssi levisi Ruotsiin ja Suomeen 1700-luvun alkupuolella, kun maahan alettiin tuoda Jaavasta arrakkia eli palmun mehusta, yrteistä, riisistä ja melassista käyttämällä ja tislaamalla valmistettua alkoholijuomaa. Punssi valmistettiin sekoittamalla arrakkia, vettä, sokeria ja sitruunamehua, myöhemmin juomaan alettiin lisätä myös paloviinaa.
Alun perin punssi nautittiin aina kuumana. 1800-luvun puolivälissä punssia alettiin valmistaa teollisesti, jolloin sen tarjoaminen kylmänä kahvin kera yleistyi. Vielä nykyisin myös kylmä punssi tarjoillaan usein lasikupeista. Kuumaa tai kylmää punssia tavataan etenkin Ruotsissa juoda hernekeiton kanssa, mutta myös Suomessa punssin kulutushuippu osuu laskiaiseen, jolloin hernekeittoa nautitaan runsaasti.
Kaikkiaan punssin suosio on rajoittunut varsin tarkoin Pohjoismaiden alueelle.
Vincenzo Bellini
Vincenzo Bellini (3. marraskuuta 1801 Catania, Sisilia – 23. syyskuuta 1835 Puteaux, Pariisi) oli italialainen oopperasäveltäjä, lyyrisen oopperan mestari ja bel canton lipunkantaja. Bellinin ensimmäinen menestys oli "Il Pirata", jonka La Scala oli tilannut häneltä vuonna 1827. Nykyään hänen mestariteoksenaan yleisimmin pidetään "Normaa", jonka säveltäjä loi vuonna 1831. Bellinin musiikki on hyvin tunteikasta, mahtipontista ja melodista. Bellinin oopperoissa varsinkin tenorien, mutta myös sopraanojen osat ovat hyvin vaativia. "Puritaanien" säveltämisen jälkeen Bellini sairastui ja kuoli vain 33-vuotiaana Pariisin lähistöllä. Hänet haudattiin myöhemmin kotipaikkakunnalleen Cataniaan. Bellinin musiikki, kuten koko bel canto, koki renessanssin 1950-luvulla, ja tähtisopraanot kuten Montserrat Caballé ja Maria Callas rakensivat uraansa laulaen useita Bellinin rooleja. Vaikka Bellinin musiikki on pysynyt tämänkin jälkeen suosiossa, oopperalavalla sitä näkee harvemmin kuin voisi olettaa, koska musiikki asettaa esiintyjille kovia vaatimuksia. Libreton hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kirjoitti Felice Romani.
Kommunistiset symbolit
Kommunistiset symbolit muodostuvat työläisiä ja heidän työvälineitä kuvaavista symboleista, jotka kommunistiset liikkeet kehittivät 1900-luvun alkupuolelta alkaen tunnuksikseen.
Tunnetuin kommunistinen symboli on sirppi ja vasara yhteen liitettynä. Vasara kuvaa tehdastyöläisiä ja sirppi kuvaa maalaistyöläisiä. Ne yhdessä kuvaavat proletariaatin yhdistymistä.
Toinen erittäin tunnettu symboli on punainen väri. Tämä tarkoittaa erittäin monta eri asiaa, kuten proletariaatin verta, jonka kapitalistit ovat vuodattaneet, tai verta, jonka vallankumoukselliset ovat vuodattaneet vallankumouksessa.
Kolmas symboli on viisisakarainen tähti, joka kuvaa yhdistynyttä proletariaattia viidellä eri maanosalla.
Kommunistiset symbolit on kielletty Unkarissa ja Puolassa.
Unkarin Munkáspártin varapuheenjohtaja Attila Vajnai oli 21.2.2003 pitänyt julkisessa tilaisuudessa takissaan punaista tähteä, jonka hän poisti poliisin käskystä. Vajnai tuomittiin 2004 symbolin pitämisestä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin päätti (33629/06) vuonna 2006 kyseessä olleen Euroopan ihmisoikeudensopimuksen vastaisen ilmaisuvapauden rajoittamisen ja tuomitsi Vajnaille korvauksia.
Kunnanvaltuutettu
Kunnanvaltuutettu on kunnanvaltuustoon (kaupungeissa kaupunginvaltuustoon) kunnallisvaaleissa neljäksi vuodeksi valittu luottamushenkilö. Kaupungeissa käytetään nimitystä kaupunginvaltuutettu.
Kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia ovat tietyin poikkeuksin kaikki kunnan asukkaat, joilla on kyseisissä vaaleissa äänioikeus eikä ole holhouksen alainen . Nämä kuntalaissa määrätyt poikkeukset ovat :Ketään ei voi asettaa kunnallisvaaleissa ehdolle valtuustoon ilman hänen omaa suostumustaan.
Kunnanhallitus Suomessa
Kunnanhallitus (itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa myös kaupunginhallitus, lyhenne KH tai kh) on kunnanvaltuuston itselleen (ja näin kunnallekin) valitsema hallitus. Se on yksi kunnanvaltuuston neljästä pakollisesta toimielimestä, joka valmistelee valtuuston käsittelemät asiat ja vastaa kunnan hallinnosta ja taloudesta. Kunnanhallitus valvoo kunnan etua, edustaa kuntaa ja käyttää sen puhevaltaa.
Kunnanhallituksen jäsenet siis valitsee valtuusto. Kunnanhallitukseen voidaan valita kuka tahansa, joka on kyseisessä kunnassa vaalikelpoinen kuntavaaleissa, ei kuitenkaan henkilöä, jokaKunnanhallituksen jäsenten enemmistö ei myöskään saa olla kunnan tai kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön työntekijöitä.
Kunnanhallitusten on nautittava kunnanvaltuustojen luottamusta. Mikäli luottamus ei ole voimassa, voi kunnanvaltuusto erottaa kunnanhallituksen ja valita uuden:
Hiki
Hiki on hikirauhasen erittämää hajutonta suolaliuosta, jonka tärkein tehtävä on osallistua lämmönsäätelyyn. Hien avulla ihminen voi luovuttaa lämpöenergiaa elimistöstään, sillä hiki sitoo lämpöenergiaa haihtuessaan iholta. Lämmönsäätelyn lisäksi hiki erittää ulos elimistöstä kuona-aineita, joiden määrä hiessä on kuitenkin todella pieni. Koska ihminen on tasalämpöinen, elimistö yrittää pitää lämpötilan mahdollisimman vakaana. Ihmisen käyttäessä paljon energiaa syntyy lämpöenergiaa, jolloin iho yrittää tasapainottaa tilannetta erittämällä pienistä hikirauhasista nestettä ihon pinnalle. Tällöin myös verisuonet tuovat lihaksissa lämmennyttä verta kehon sisältä jäähtymään lähelle ihoa ja osallistuvat näin omalta osaltaan lämmönsäätelyyn. Hiki maistuu suolaiselta siinä olevien natrium- kloori- ja kaliumionien takia. Hiki sisältää 0,3–0,4 prosenttia ruokasuolaa, pieniä määriä kaliumkloridia, fosfaatteja, valkuaisaineita, virtsa-aineita, aminohappoja sekä maitohappoa.
Ihmisen hiki on liki väritöntä, mutta esimerkiksi virtahevon hiki on punaista. Muista eläimistä esimerkiksi koira ei hikoile, vaan se säätelee lämpöään läähättämällä. Ihmisen normaali hieneritys on 0,5–1 litraa vuorokaudessa, mutta enimmillään hikeä voi erittyä kaksikin litraa. Ihmisellä on keskimäärin 2,6 miljoonaa hikirauhasta. Käsien ja jalkojen liikahikoilu on usein perinnöllistä.
Hiki on tuoreena itsessään hajutonta. Runsas hikoilu aiheuttaa kuitenkin epämiellyttävää hajua, kun bakteeritoiminta alkaa ja bakteereista haihtuu pistävän hajuisia yhdisteitä, kuten indolia, 1-dodekanolia ja 3-metyyli-1-butaania. Ruoka-aineista valkosipuli, sipuli ja parsa vaikuttavat voimakkaimmin pahan hienhajun syntymiseen.
Hien erittäminen alkaa lisääntyä murrosiässä. Liikahikoilua saattavat aiheuttaa mm. ylenmääräinen rasitus, kuume tai tunneperäiset syyt, kuten voimakas kiihtyneisyyden tila. Sitä voi ilmetä myös joidenkin lääkeaineiden sivuvaikutuksena.
Jules Massenet
Jules-Émile-Frédéric Massenet (12. toukokuuta 1842 Montaud, Saint-Étienne – 13. elokuuta 1912 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, joka nykyään tunnetaan eritoten oopperoistaan.
Opiskeltuaan Ambroise Thomas’n johdolla Pariisin konservatoriossa Massenet voitti "Prix de Romen" ja muutti kolmeksi vuodeksi Roomaan. Italiassa hän meni naimisiin ja tapasi mm. Franz Lisztin. Hänen ensimmäinen oopperansa oli yksinäytöksinen "Grand’Tante" Opéra-Comiquessa 1867. Ranskan–Preussin sodan sytyttyä Massenet palveli sotilaana, mutta palasi vuoden kuluttua sävellystyöhön.
1870-luvun alun kahdella oopperalla, "Don César de Bazanilla" ja "Marie-Magdaleinella", Massenet nousi valokeilaan saaden tunnustusta muun muassa Tšaikovskilta ja Gounod’lta. Suursuositussa "Manonissa" Massenet käytti johtoaiheita, minkä vuoksi häntä nimitettiin ”Mademoiselle Wagneriksi” – ehkä hieman kateudestakin, sillä Massenet oli tällöin Ranskan suosituin oopperasäveltäjä. Seuraavat oopperat "Le Cid", "Le Mage" ja "Esclarmonde" eivät menestyneet, mutta vuoden 1892 "Werther" sai jälleen suuren suosion.
Vuosina 1878–1892 Massenet toimi Pariisin konservatoriossa professorina opettaen sävellystä. Hänen kuuluisimpia oppilaitaan ovat olleet Paul Vidal, George Enescu, Ernest Chausson ja Gustave Charpentier ja suomalainen Armas Järnefelt.
Joksikin aikaa Massenet siirtyi verismo-oopperoihin, mutta palasi vanhaan, kevyempään ja runollisempaan tyyliinsä. Ranskalaiset musiikkivirtaukset olivat kuitenkin muuttaneet suuntaa, eivätkä Massenet’n vuosisadan vaihteen jälkeen sävelletyt oopperat ehkä "Don Quichottea" lukuun ottamatta saavuttaneet menestystä.
Oopperoiden lisäksi Massenet sävelsi myös balettimusiikkia, oratorioita ja kantaatteja, orkesteriteoksia sekä lauluja. Vincent d’Indy kuvaili hänen varhaisempia oopperoitaan ja oratorioitaan ”puoliuskonnollisesti eroottisiksi”. Massenet antoi itsekin ymmärtää ettei juuri perusta ”jeesushömpötyksistä”, mutta tekevänsä niitä mikäli yleisö niin haluaa. Hänen teoksistaan voi löytää myös itämaisia vaikutteita koko uran ajalta.
"”Niin kuin jokaisella italialaisella muusikolla on itsessään pieni osa Verdiä tai Puccinia, kantaa jokainen ranskalainen sydämessään vähän Massenet’ta.”" – Francis Poulenc
Lauri
Lauri on suomalainen ja virolainen miehen etunimi. Lauri on ollut jo pitkään suosituimpia miesten etunimiä. Suomessa on vuoden 2015 loppuun mennessä ollut 65 720 Lauri-nimistä miestä ja alle 20 naista.
Lauri on suomalainen muoto latinan nimestä Laurentius, ”laakerinlehdillä seppelöity”. Nimen monine erikielisine muunnelmineen on tehnyt suosituksi Pyhä Laurentius, jonka muistopäivä, 10. elokuuta, on Suomessa samalla Laurin nimipäivä. Ortodoksisessa kalenterissa Laurin päivä on kuitenkin 18. elokuuta.
Suomessa Lauri on jo monta vuosikymmentä ollut tavallisimpia miesten nimiä. Viroon se saatiin Suomesta lainanimenä 1940-luvulla, mutta varsinaiseen suosioonsa se nousi siellä 1980-luvulla. Lauri on Virossa 64. yleisin miehen nimi ja 1. tammikuuta 2016 mennessä Lauri-nimisiä miehiä oli Virossa yhteensä 2455.
Abessiivi
Abessiivi eli "vajanto" on sijamuoto, joka ilmaisee puuttumista.
Suomessa abessiivia käytetään puhekielessä murrealueesta riippuen niukasti tai ei ollenkaan, eikä kirjakielessäkään kovin runsaasti. Poikkeuksena verbien "ma-infinitiivimuodot" ("tekemättä"), joiden kanssa abessiivia käytetään edelleen produktiivisesti uusienkin verbien kanssa tarkoittamaan tekemättömyyttä. Yleiskielessä abessiivin sijapääte on -"tta" tai -"ttä" vokaalisoinnun mukaisesti. Esimerkkejä:Joissakin murteissa abessiivin pääte on kuitenkin -ti, mitä eräissä vakiintuneissa yhteyksissä käytetään yleiskielessäkin: Abessiivin käyttö on paljolti jäänyt muutamiin sanontoihin "fossiiliksi": "hatutta" päin, "kengittä", "vaikeuksitta", "erotuksetta", "muitta mutkitta, pitemmittä puheitta, syyttä suotta." Joka "syyttä" suuttuu, se "lahjatta" leppyy. Joka "kuritta" kasvaa, se "kunniatta" kuolee. Muutoin sen asemesta käytetään yleensä prepositiota "ilman" ja partitiivia, esimerkiksi "ilman rahaa" = "rahatta". Eräissä murteissa "ilman" -sanaa kuitenkin käytetään abessiivin yhteydessä vahvistussanana: "ilman rahatta", mitä kirja- ja yleiskielessä alettiin 1900-luvulla pitää virheenä.
Tavallisimpia abessiivimuotoisten nominien merkitysryhmiä ovat seuraavat:
Vaikka abessiivi nominin sijamuotona on nykyään harvinaisehko, verbien kolmannen infinitiivin abessiivi on aivan yleinen nykykielessäkin: 
Sieni on "keittämättä" myrkyllinen. Varas hiipi sisään kenenkään "huomaamatta".
Näistäkin osa on kiteytynyt sanonnoiksi:
"epäilemättä, säälimättä", hinnasta "tinkimättä", "äkkiarvaamatta, lukuun ottamatta, riippumatta" siitä, siitä "huolimatta".
Virossa abessiivin pääte on -ta. Virossa hyväksytään edelleen preposition käyttö abessiivin kanssa. Suomen "ilman"-prepositiota vastaa "ilma". Virossa voidaan sanoa ja kirjoittaa vaikkapa "siilita" mutta myös "ilma siilita." Virossa ei ole vokaalisointua, joten abessiivin pääte on -"ta" eikä "tä", vaikka sanassa olisikin ä, ö tai ü.
Pietari (nimi)
Pietari on suomalainen miehen etunimi.
Pietari juontaa kreikan kiveä merkitsevästä nimestä Petros. Petros puolestaan on käännös aramean kiveä merkitsevästä nimestä, Cephaksesta. Raamatun mukaan Jeesus antoi Cephaksen nimeksi apostoli Simonille, joka suomeksi tunnetaan nimellä Pyhä Pietari.
Suomessa nimi Pietari on toukokuun 2017 loppuun mennessä annettu 6 555 miehelle ja alle 5 naiselle.
Pietarin nimipäivä on Suomessa 29. kesäkuuta, joka katolisessa pyhimyskalenterissa on apostoli Pietarin muistopäivä.