Robert Oppenheimer
Julius Robert Oppenheimer (22. huhtikuuta 1904, New York City – 18. helmikuuta 1967, Princeton, New Jersey) oli yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko, joka osallistui maailman ensimmäisen ydinaseen kehittelyyn eli Manhattan-projektiin toisen maailmansodan aikana. Hän oli projektin johtava tiedemies, joka johti Los Alamosin huippusalaista ydintutkimuslaboratoriota.
Oppenheimer syntyi New Yorkissa. Hänellä oli juutalaissaksalaisia sukujuuria. J. Robert Oppenheimerin Katherine-aviopuoliso oli niin ikään saksalaistaustainen ja sukua jopa sotamarsalkka Wilhelm Keitelille.
Oppenheimer osoitti erityistä lahjakkuutta jo nuorena. Hän opiskeli yliopistoissa laaja-alaisesti Englannissa, Saksassa ja Yhdysvalloissa. Hän suoritti perustutkintonsa Harvardissa ja jatkoi Cambridgen yliopistossa Ernest Rutherfordin ohjauksessa. Myöhemmin hän oli luennoitsijana mm. Berkeleyn yliopistossa Kaliforniassa.
Oppenheimer teki tärkeää tutkimusta teoreettisen tähtitieteen (ja siihen liittyvien yleisen suhteellisuusteorian ja ydinvoiman teorian) alalla sekä ydinfysiikan, spektroskopian ja kvanttikenttäteorian aloilla. Kvanttikenttäteoriaa hän laajensi osaksi kvanttisähködynamiikkaa. Hän oli myös kiinnostunut relativististisesta kvanttimekaniikasta, vaikka hän epäili sen pätevyyttä.
Vuosina 1943–1945 Oppenheimer johti Los Alamosin laboratoriota (LANL). Hänen läheisenä työtoverinaan sotilaallisessa merkityksessä toimi Leslie Groves. Yksi Oppenheimerin likeinen tieteellinen työtoveri oli Robert Serber, joka oli mukana Trinity-ydinkokeessa Oppenheimerin ja Grovesin tavoin. Vuosina 1947–1966 Oppenheimer johti Princetonin yliopiston huippuyksikköä, jota kutsuttiin nimellä "Advanced Studies".
J. Edgar Hooverin johtama keskusrikospoliisi FBI oli seurannut Oppenheimeria jo ennen toista maailmansotaa.
Oppenheimer joutui yhtenä monista epäamerikkalaisuutta tutkineen HUAC-komitean uhriksi. Hänellä todistettiin olleen vakava suhde vuodesta 1936 lähtien Jean Tatlock -nimiseen naiseen, joka oli ollut kommunistipuolueen jäsen ja joka oli myös kirjoittanut kommunistiseen sanomalehteen. Se riitti tuomion pohjaksi: Oppenheimer menetti luotettavuusluokituksensa eikä loppuikänään päässyt enää tutkimaan omia salaisiksi luokiteltuja arkistojaan.
Oppenheimer lopetti suhteen Tatlockin kanssa vuonna 1939. Saman vuoden elokuussa hän tapasi Katherine ("Kitty") Puening Harrisonin, radikaalin Berkeleyn opiskelijan ja entisen kommunistipuolueen jäsenen. Harrison oli ollut naimisissa kolme kertaa aikaisemmin. Hänen ensimmäinen avioliittonsa kesti vain muutaman kuukauden. Hänen toinen miehensä Joe Dallet oli aktiivinen jäsen kommunistipuolueessa. Hän kuoli Espanjan sisällissodassa. Kitty palasi Yhdysvaltoihin, jossa hän suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon kasvitieteessä Pennsylvanian yliopistossa. Siellä hän avioitui Richard Harrisonin, lääkärin ja lääketieteen tutkijan, kanssa vuonna 1938. Kesäkuussa 1939 Kitty ja Harrison muuttivat Pasadenaan, Kaliforniaan, jossa hän tuli radiologian päälliköksi paikallisessa sairaalassa ja ilmoittautui jatko-opiskelijaksi Kalifornian yliopistossa, Los Angelesissa. Kesällä 1940 hän jäi Oppenheimerin karjatilalle New Mexicossa. Saatuaan tietää olevansa raskaana hän pyysi lopulta Harrisonilta avioeroa. Tämän kieltäydyttyä Kitty sai välittömän avioeron Renossa, Nevadassa ja otti Oppenheimerin neljänneksi miehekseen 1. marraskuuta 1940.
J. Robert Oppenheimer kuoli kurkkusyöpään ketjutupakoinnin seuraamuksena 62-vuotiaana. Syöpä todettiin vuonna 1965. Häntä yritettiin hoitaa kemoterapian ja sädehoidon avulla, mutta nämä eivät sairauteen tehonneet.