Tasavero
Tasavero eli suhteellinen vero tarkoittaa, että veron prosentuaalinen määrä on sama riippumatta verotettavasta summasta. Toisin sanoen tasaverossa marginaalivero on vakio. Tuloverotuksen yhteydessä tasaverolla tarkoitetaan yleensä veromallia, jossa verottoman tulo-osuuden ylittävää tuloa verotetaan kiinteällä veroprosentilla.
Tasaveromalli on harvinainen kehittyneissä länsimaissa, joissa on sen sijaan käytössä progressiivinen vero. Entisissä itäblokin maissa tasaveromallit ovat sen sijaan yleistyneet oikeistopuolueiden veromallien mukaisesti markkinointina, signaaleina vallanvaihdoksesta. Yhdysvalloissa tasaveromalli on ollut pitkään esillä poliittisessa keskustelussa. Tasaveron käyttöönottoa on perusteltu sen vetoavulla, mutta empiiristä todistusaineistoa siitä ei ole kertynyt. Tasaveroa perustellaan yleensä sillä, että se on yksinkertainen. Tasavero voidaan toteuttaa siten, että verotuksen painopiste siirretään ansiotulon verottamisesta kuluttamisen verottamiseen. Tähän liittyy Yhdysvalloissa ajatus siitä, että ansiotulon verottamisesta voitaisiin jopa kokonaan luopua verottamalla kuluttamista.
Tutkijat Varsano, Kim ja Keen kuvailevat tasaveroa melko radikaaliksi ja sen käyttöönottoa väitteiden ja retoriikan tulokseksi. Heidän mukaansa analyysi ja empiiriset todisteet sen käyttöönoton puolesta ovat hyvin rajallisia. Taloustieteilijä Sixten Korkmanin mukaan tasaveromallin etuna on, että se muistuttaa yksinkertaisen verojärjestelmän eduista sekä kansantalouden tehokkaan toiminnan ja dynaamisten vaikutusten tärkeydestä.
Tuloerojen kasvu ja valumaefekti liittyvät keskusteluun tasaverosta. Tasaveron ideaa on sovellettu myös perustulomalliin, jolloin se muistuttaa negatiivista tuloveroa. Tällaisessa tasaveron ja perustulon yhdistelmässä tasavero asetetaan verrattain korkeaksi, esimerkiksi 40 prosenttiin. Mallissa perustulo tekee tasaverosta efektiivisesti progressiivisen.
Taloustieteilijä Milton Friedman kannatti julkisesti tasaveroa vuonna 1976 "People"-lehden haastattelussa. Vuonna 1985 Hoover-instituutin Robert Hall ja Alvin Rabushka julkaisivat tasaverosta kertovan teoksen "The Flat Tax".
Vuonna 1994 Virossa otettiin käyttöön tasavero. Viro oli samalla ensimmäinen Euroopan maa, joka otti tasaveron käyttöön. Viron Mart Laar väittää ennen pääministeriksi tuloaan lukeneensa vain yhden taloutta käsittelevän kirjan, joka oli Friedmanin "Vapaus valita". Tasavero otettiin käyttöön myös Liettuassa (1994), Latviassa (1995), Venäjällä (2001), Serbiassa (2003), Ukrainassa (2004), Slovakiassa (2004), Georgiassa (2005) ja Romaniassa (2005).
Varsanon, Kimin ja Keenin mukaan tasaveron perustelu on markkinoinnissa, signaalina maailmalle vallan vaihdoksesta. Richard Murphyn mukaan tasavero on poliittinen tavoite eikä veropolitiikkaa. Murphy sanoo, että suurta osaa Yhdistyneen kuningaskunnan verolainsäädännöstä ei voi eliminoida, ellei sitten luovuta kokonaisista veroista ja niiden verotuotoista.
Suomessa vihreiden kansanedustaja Osmo Soininvaara nosti tasaveromallin esiin perustulomallin muodossa vuonna 1994 julkaistussa kirjassaan "Hyvinvointivaltion eloonjäämisoppi".
Vuonna 2006 Martti Nyberg ehdotti Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVA:n raportissa tasaveromalliin siirtymistä Suomessa.
Vuonna 2008 Bulgaria otti käyttöön 10 prosentin tasaveron. Sen jälkeen Bulgariassa on keskusteltu tasaverosta luopumisesta. Vuonna 2008 Islanti siirtyi tasaveroon veromallista, jossa oli yleinen vero, jota korotettiin lisäveroilla.
Vuonna 2010 professori Holley Ulbrich kertoo, että maailmassa on 24 maata, joissa on käytössä tasavero. 15 maata niistä on entisiä Itä- ja Keski-Euroopan kommunistimaita. Loput maista ovat hyvin pieniä, kuten Montenegro ja Islanti. Ulbrichtin mukaan yksikään maista ei ole siirtynyt tasaveroon progressiivisesta verosta. Lisäksi Ulbrict mainitsee, että yksikään merkittävä teollisuusmaa ei ole tehnyt valintaa tasaveroon siirtymisestä.
Puolan hallitus on ilmoittanut ottavansa käyttöön 18 % tasaveron. Poliittiset päätöksentekijät Kroatiassa ja Unkarissa ovat myös siirtymässä tasaveron kannalle. Unkari otti 16 prosentin tasaveron käyttöön vuonna 2012. Unkarissa siirtymistä tasaveroon perusteliin Bulgarian hyvällä kokemuksella ja keinona elpyä taantumasta ja maksaa velkoja.
Slovakiassa otettiin käyttöön tasavero vuonna 2004, mutta siitä luovuttiin vuonna 2013 siirtymällä progressiiviseen veroon. Tasaveron käyttöönotossa seurattiin Baltian maita ja Venäjää. Itä-Euroopan maat käyttivät tasaveroa uuden kauden signaalina. Tasaveron käyttöönottoa Slovakiassa perusteltiin sen vetoavulla, mutta empiiristä todistusaineistoa siitä ei ole kertynyt.
Saksassa on käyty kovaa keskustelua tasaverosta. Myös Itävallassa, Tanskassa, Kreikassa, Italiassa ja Espanjassa on keskusteltu tasaverosta ja Isossa-Britanniassa on perustettu tasaveroa ajava kansalaisliike.
Vuonna 2017 Venäjällä on keskusteltu 13 prosentin tasaveron korottamisesta, mutta myös tasaverosta luopumisesta. Apulaispääministeri Olga Golodetsin mukaan siirtyminen progressiiviseen veroon ja alimman tuloluokan verovapaus voisivat lievittää köyhyyttä.
Vuonna 2018 Silvio Berlusconi ajaa Italiassa 23 prosentin tasaveroa. Berlusconin Forza Italia -puolue sai vaaleissa kuitenkin vain 13,94 prosentin kannatuksen. Vaalien jälkeen Pohjoisen liiton ja Viiden tähden liikkeen hallitusohjelman mukaan Italiassa voitaisiin siirtyä alimmillaan 15 prosentin tasaveroon.
Liittovaltion tasolla Yhdysvallat verottaa henkilökohtaista tuloa progressiivisesti. Useimmat osavaltiot keräävät myös tuloveroa. Suurimmassa osassa maata osavaltioiden tuloverotus on niin ikään progressiivinen, mutta jotkin osavaltiot käyttävät tasaveroa.Verojen ja veronluonteisten maksujen kokonaismäärän perusteella modernia verojärjestelmää voi pitää lähinnä suhteellisena varsinkin korkean veroasteen maissa. Suhteellinen tai lievästi progressiivinen verotus tukee modernille verojärjestelmälle ja hyvinvointivaltiolle ominaista ajatusta universaaleista oikeuksista. Muuten kuin keräämällä huomattavan panoksen koko väestöltä valtio ei saisi veroina kerättyä noin puolta kansantulosta eikä pystyisi takaamaan kansalaisilleen laajoja sosiaalisia oikeuksia.
Varsanon, Kimin ja Keenin tutkimuksen mukaan tasavero pienentää verokertymää eikä siihen liity Lafferin käyrän tyyppistä käyttäytymisvaikutusta.
Mihaescun ja Voinean tutkimus tasaveron vaikutuksista Romaniassa esittää suurituloisimman 20 %:n osuuden olevan selvä voittaja veromallissa. Tutkimuksessa verrattiin vuotta 2004 seuraavaan vuoteen 2005, joka oli ensimmäinen vuosi, kun tasavero oli voimassa. Mihaescun ja Voinean johtopäätöksenä tasavero johti kasvaneeseen tulojen eriarvoiseen jakautumiseen ja se stimuloi kulutusta erityisesti rikkaimmilla kotitalouksilla.
Unkarissa tasavero otettiin käyttöön vuonna 2012, jonka jälkeen Unkarin valtion verotulot kasvoivat 7,6 prosentilla vuoteen 2011 verrattuna. Verotulojen kasvu selittyy kulutuksen kasvulla, jota verotettiin. Tavaroiden ja palveluiden verotuotto kasvoi 8,5 prosenttia vuodesta 2011. Vuoden 2015 verokertymä on 23,8 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2011.
Etelä-Korea soveltaa tasaveroa ulkomailta saapuneeseen työvoimaan. Vuonna 2016 tasavero ulkomaiselle työvoimalle oli 18,7 prosenttia ja vuonna 2017 20,9 prosenttia. Malta soveltaa tasaveroa ulkomaisiin erityisosaajiin ("highly qualified persons") kannustaakseen sellaisen työvoiman työntekoa Maltalla. Maltalla se koskee yritysten johtohenkilöstöä ja rahoitusalan asiantuntijatehtäviä. Maltalla määriteltyjen erityisosaajien vero on tasavero 15 prosenttia viiden miljoonan euron kattoon asti, jonka ylittävä tulo on verovapaata.