hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Arvi Lind
Arvi Kullervo Lind (s. 21. joulukuuta 1940 Lauritsala) on suomalainen entinen uutisankkuri. Hän työskenteli Yleisradion TV1-televisiokanavan uutistenlukijana. Lind aloitti televisiouransa Yleisradiossa vuonna 1965. Hän on Eva Polttilan sekä Kari Toivosen ohella pitkäaikaisimpia työntekijöitä Yleisradion televisiouutisissa.
Arvi Lindin ura alkoi toimittajana Yleisradion Tv-uutisissa 15. lokakuuta 1965. Hän työskenteli ensin tekstittäjänä ja vuodesta 1967 lähtien kotimaan reportterina ja uutislähetysten juontajana. Hänen viimeinen uutislähetyksensä lähetettiin keskiviikkona 15. lokakuuta 2003 klo 20.30, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle uutisankkurin työstä vuoden 2004 alussa. Jäähyväislähetyksen katsoi 1,6 miljoonaa suomalaista. Tuolloin hänet arvioitiin uransa pituuden perusteella maailman kokeneimmaksi uutisankkuriksi. Sittemmin "Suomen luotettavimmaksi mieheksi" luonnehdittu Lind on luennoinut televisiotyöstä yliopistoissa. Vuoden 2005 alussa sanomalehti Keskisuomalainen nimitti Lindin lukija-asiamiehekseen kahden vuoden pituiseksi kaudeksi.
Lindin pitkään uutisuraan mahtuu niin Olof Palmen murha, Mikkelin panttivankidraama kuin Neuvostoliiton hajoaminenkin, jonka hän sanoo olevan hänen uransa ikimuistoisin uutisaihe . Uutistoimittajan uran lisäksi Arvi Lind on esiintynyt cameorooleissa suomalaisissa elokuvissa, kuten Kari Hotakaisen samannimiseen romaaniin perustuvassa elokuvassa "Klassikko" sekä "Uuno Turhapuro – This Is My Life" -elokuvassa. Arvi Lind on näytellyt myös "Hiirihäiriö" -televisiosarjassa.
Arvi Lindistä on kirjoitettu elämäkerta "Lindin Arvi". Sen on kirjoittanut Heikki Hietamies. Suosiostaan huolimatta Lind oli vaatimaton: Kun häntä haastateltiin Nelosen uutisissa, hänelle sanottiin, että varmasti Ylen uutistoimitukseen jää melkoinen aukko, kun Arvi Lind jää eläkkeelle, mutta Lind sanoi, ettei sinne mitään aukkoa jää, koska ei kukaan uutistoimittajakaan ole korvaamaton. Viimeisen uutislähetyksensä lopussa Lind päätti jäähyväisensä: ""Tekijät vaihtuvat, mutta työ jatkuu. Uutisia tänään vielä kello 21.50 ja 23.25 eli tv-uutisten puolesta näkemiin.""
Arvi Lind on levyttänyt Irinan kanssa kappaleen "Hyviä uutisia". Lisäksi Lind on esiintynyt Tarja Turusen "Until My Last Breath" -kappaleen musiikkivideossa.
Arvi Lindin harrastuksiin kuuluu urheilu. Arvi Lind on harrastanut muun muassa jääkiekkoa viihdeväen Zoom-joukkueessa, sekä purjelentoa. Hän on ollut pitkään naimisissa Mirja Lindin kanssa. Heidän poikansa, vuonna 1974 syntynyt Juha on pelannut jääkiekkoa maajoukkue- ja NHL-tasolla asti. Lindeillä on myös tytär, vuonna 1970 syntynyt Minna. Perheen esikoispoika Tuomas kuoli 4-vuotiaana auto-onnettomuudessa marraskuussa 1972.
Sotilasarvoltaan Arvi Lind on reservin majuri.
Lind sai Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkin 6. joulukuuta 2003.
Kirsikka (nimi)
Kirsikka on luontoaiheinen (kirsikka eli kirsimarja) suomalainen naisen etunimi, joka ei toistaiseksi ole mukana nimipäiväkalenterissa. Sitä annettiin nimeksi jo 1900-luvun alussa, mutta se pysyi harvinaisena, kunnes 1980-luvulla sen suosio nousi selvästi. Maaliskuun alkuun 2014 mennessä nimi on annettu noin 1090 henkilölle. Kovin yleinen nimi Kirsikka ei ole vieläkään.
Tarja
Tarja on suomalainen naisen etunimi.
Kustaa Vilkunan Etunimet-kirjan mukaan Tarja on 1950-luvulta lähtien ollut yksi suosituimmista suomalaisista tyttöjen nimistä. Nimi on 1900-luvun alusta vuoden 2015 loppuun mennessä annettu 29 140 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1940 ja 1980 välisenä aikana.
7. maaliskuuta vuodesta 1950
Alkuperältään Tarja-nimi tulee kreikan Dariasta, joka taas on Dariuksen - mahtavan - feminiinimuoto. Venäjän kielessä Tarja-nimen eri muotoja on käytössä 17 kappaletta; muun muassa Darja tai Darija.
Taru, Tari ja Taija ovat myös Tarja-nimen muunnelmia. Englanninkielisellä alueella nimi tunnetaan muodossa Daria.
Karjalan alueella Tarja-nimi merkitsi - aivan päinvastoin kuin edellä - pientä ja siroa.
La Madeleine
L’église de la Madeleine tai L’église Sainte-Marie-Madeleine (tai lyhyesti La Madeleine) on Magdalan Marialle omistettu kirkko Pariisissa kahdeksannella piirillä (arrondissement). Vuonna 1842 käyttöön vihitys, uusklassista tyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli Pierre-Alexandre Vignon.
Kirkon rakentaminen paikalle ehdittiin aloittaa pariinkin otteeseen, mutta työt keskeytyivät Ranskan vallankumouksen vuoksi. Napoleon päätti vuonna 1806 rakentaa jo olemassa oleville perustuksille muistorakennuksen armeijansa kunniaksi. Hän kuitenkin luopui alkuperäisestä ajatuksestaan, ja kuningas Ludvig XVIII päätti viimeistellä rakennuksen kirkoksi. Lopullisesti se valmistui vuonna 1842.
Kirkon urkureina ovat toimineet muun muassa Camille Saint-Saëns, Gabriel Fauré ja Jeanne Demessieux. Siellä on pidetty myös heidän hautajaisensa, samoin Frédéric Chopinin (1849) ja Marlene Dietrichin (1992).
Kirkko sijaitsee Madeleine-metroaseman kohdalla Madeleinenaukiolla.
Île de la Cité
Île de la Cité on saari Seinejoessa Pariisissa. Saari on paikka johon Pariisi perustettiin, saarella alun perin sijainneen kelttiläisen kalastajakylän paikalle.
Saari on kymmenen katua pitkä ja viisi leveä. Kahdeksan siltaa yhdistää sen joen rannoille, ja yhdeksäs silta vie Île Saint-Louis’n saarelle. Läntisin silloista on nimeltään Pont Neuf (uusi silta). Se valmistui vuonna 1604.
Saaren tunnettuja nähtävyyksiä ovat Notre Damen katedraali, Sainte-Chapelle ja Palais de Justice de Paris.
Saari kuuluu suurimmaksi osaksi Pariisin 4. arrondissementtiin, läntisin osa kuitenkin 1. arrondissementtiin. Saaren itäpuolella Seinessä sijaitsee toinen pienempi saari, Île Saint-Louis.
Taru
Taru tarkoittaa seuraavia asioita:Kertomustyyppi:
Ulla
Ulla on muun muassa Saksassa ja Pohjoismaissa yleinen naisen etunimi.
Ulla on ilmeisesti lyhennelmä nimestä Ulrika tai sen tanskalaisesta muodosta Ulrikke. Tämä Pohjoismaissa varsin yleinen lyhentymä tunnetaan myös Saksassa ja Virossa. Ulla saattaa olla lähtöisin myös Ursulasta ja ortodoksisilla alueilla Uljanasta, joka on venäläinen muoto nimestä Julia.
Suomessa Ulla on yleinen nimi koko maassa, mutta käyttö painottuu länteen. Ullan nimipäivä on ollut 4. heinäkuuta vuodesta 1929 lähtien. Samalla paikalla se oli jo aiemmin, vuosina 1890–1907. Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa on ollut kirjoilla heinäkuuhun 2016 mennessä noin 26 100 Ulla-nimistä henkilöä, joista hieman yli puolet 1940- ja 1950-luvuilla syntyneitä.
Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Ang Thong (provinssi)
Ang Thongin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan keskiosassa Bangkokin pohjoispuolella. Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sing Buri, Lopburi, Ayutthaya ja Suphanburi. Provinssin pinta-ala on 968,4 neliökilometriä ja siellä on arviolta 259 400 asukasta (vuonna 2017).
Ang Thong on alavaa aluetta, jonka läpi kulkevat joet Chao Phraya ja Noi. Alueella ei ole vuoristoa eikä metsää, mutta sitäkin enemmän peltoa. Kaksi jokea yhdessä kanaalien ("khlong") kanssa tarjoavat tarpeeksi vettä riisinviljelyä varten.
Ang Thong on historiassa tunnettu nimellä Wiset Chai Chan, joka sijaitsi Noi-joen kupeessa. Se oli tärkeä rajakaupunki Ayutthayan kuningaskunnan sodassa burmalaisia vastaan. Kuningas Taksinin valtakaudella, Ayutthayan kaaduttua, provinssin pääkaupunki siirtyi Chao Phraya -joelle ja nimettiin Ang Thongiksi.
Maakuntaleimassa on asetelma kultaisista riisitähkistä vedellä täytetyssä kulhossa. Tämä symboloi provinssin asemaa yhtenä Thaimaan suurimmista riisintuottajista.
Maakuntapuu on "Diospyros malabarica".
Provinssi on jaettu seitsemään piiriin ("amphoe") . Piirit on jaettu 81 kunnaksi ("tambon") ja 513 kyläksi.
Al-Khwarizmi
Abu Abdullah Muhammad bin Musa al-Khwarizmi (, noin 800-840) oli arabiaksi kirjoittanut persialainen matemaatikko ja tähtitietelijä. Hänen vuonna 825 kirjoittamansa vain latinankielisenä käännöksenä säilynyt "Algoritmi de numero Indorum" toi Eurooppaan muun muassa algoritmin, algebran ja algorismin käsitteet sekä intialaisarabialaisen lukujärjestelmän. Sanat algoritmi ja algorismi tulevat suoraan al-Khwarizmin nimestä. Algebra-sanan alkuperä on sen sijaan arabian kielen sana "al-jabr".
Hän kehitti myös menetelmän toisen asteen yhtälön geometriseksi ratkaisemiseksi.
Ulrika
Ulrika on naisen etunimi. Ulrikan nimipäivä on 4. heinäkuuta suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa. Suomessa nimi on heinäkuuhun 2016 mennessä annettu 3331 henkilölle.
Ulrika on naispuolinen muoto nimestä Ulrich, joka on peräisin muinaisyläsaksalaisesta etunimestä "Odalric", joka tulee sanoista "uodal" (perintö) ja "ric" (valta). Ortodoksisilla alueilla se on muuntunut muotoon Uljana. Nimi Ulla on muotoutunut Ulrikasta.
Oinas (Eläinradan merkki)
Oinas (Aries) on ensimmäinen niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 0–30 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin kevät­päivän­tasauksena 20. tai 21. maaliskuuta ja siirtyy seuraavaan, Härän merkkiin huhti­kuun 20. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Oinaan tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Oinaan merkki vastaa suunnilleen Kalojen tähdistöä.
Oinaan symbolia () käytetään tarkoittamaan myös kevät­tasaus­pistettä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä oinas (tai Oinas) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. Astrologiassa tähän merkkiin on totuttu liittämään muun muassa seuraavat asiat:
Härkä (Eläinradan merkki)
Härkä (Taurus) on toinen niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 30 - 60 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 20. huhtikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kaksosten merkkiin toukokuun 21. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Härän tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Härän merkki vastaa suunnilleen Oinaan tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä härkä (tai Härkä) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Kaksoset (Eläinradan merkki)
Kaksoset (Gemini) on kolmas niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 60 - 90 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 21. toukokuuta ja siirtyy seuraavaan, Kravun merkkiin kesä­päivän­seisauksena kesäkuun 21. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Kaksosten tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Härän tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kaksonen (tai Kaksonen) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Ulpu
Ulpu on suomalainen naisen etunimi. Nimi on alkuperältään luontoaiheinen ja johtuu vesikasvin nimestä ulpukka.
Ulpun nimipäivä on 4. heinäkuuta. Ulpu lisättiin nimipäiväkalenteriin vuonna 1973.
Krapu (Eläinradan merkki)
Rapu eli Krapu (Cancer) on neljäs niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 90 - 120 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain kesäpäiväseisauksena 21. tai 22. kesäkuuta ja siirtyy seuraavaan, Leijonan merkkiin heinäkuun 23. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Kravun tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kravun merkki vastaa suunnilleen Kaksosten tähdistöä.
Kravun merkin mukaan on saanut nimensä myös Kravun kääntöpiiri. Se on pohjoisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa, kesäpäivänseisauksena saapuessaan Kravun merkkiin suoraan ylhäälläpäin.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä krapu (tai Krapu) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Oktaalijärjestelmä
Oktaalijärjestelmä on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 8. Se käyttää vain numeroita 0–7, mutta toimii muuten samalla tavoin kuin desimaalijärjestelmä. Esimerkiksi oktaaliluvun 123 arvo kymmenjärjestelmässä lasketaan 1·8 + 2·8 + 3·8 = 83.
Oktaalilukuja käytetään yleisesti tietotekniikassa, jossa yhdellä oktaalijärjestelmän numerolla voi ilmaista kolmen bitin ryhmän. Oktaalijärjestelmä oli suosittu etenkin 1970-luvulla ja sitä aikaisemmin, kun käytössä oli paljon tietokoneita, joiden sananpituus oli kolmella jaollinen. Nykyään heksadesimaalijärjestelmä on suurimmalta osin syrjäyttänyt oktaalijärjestelmän.
Joissakin ohjelmointikielissä, esimerkiksi C:ssä, oktaaliluvut merkitään lisäämällä alkuun 0-merkki (nolla), esimerkiksi 0123 = 83.
Leijona (Eläinradan merkki)
Leijona eli jalopeura (Leo) on viides "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin eläinrata varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 120–150 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain 22. tai 23. heinäkuuta ja siirtyy seuraavaan Neitsyen merkkiin elokuun 23. päivän aikoihin. Sitä aikaa vuodesta, jonka Aurinko on tämän merkin alueella, on vanhastaan sanottu myös mätäkuuksi.
Merkki on saanut nimensä Leijonan tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Kravun tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä leijona käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Neitsyt (Eläinradan merkki)
Neitsyt (Virgo) on kuudes niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 150 - 180 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain elokuun 23. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Vaa'an merkkiin syys­­päivän­tasauksena 22. tai 23. syyskuuta.
Merkki on saanut nimensä Neitsyen tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Neitsyen merkki vastaa suunnilleen Leijonan tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä neitsyt (tai Neitsyt) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Vaaka (Eläinradan merkki)
Vaaka (Libra) on seitsemäs niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 180 - 210 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin syys­päivän­tasauksena 22. tai 23. syyskuuta ja siirtyy seuraavaan, Skorpionin merkkiin loka­kuun 23. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Vaa'an tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vaa'an merkki vastaa suunnilleen Neitsyen tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vaaka (tai Vaaka) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Skorpioni (Eläinradan merkki)
Skorpioni (Scorpio) on kahdeksas niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 210 - 240 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 23. lokakuuta ja siirtyy seuraavaan, Jousi­miehen merkkiin marras­kuun 22. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Skorpionin tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Skorpionin merkki vastaa suunnilleen Vaa'an tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä skorpioni (tai Skorpioni) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Jousimies (Eläinradan merkki)
Jousimies (Sagittarius) on yhdeksäs niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 240 - 270 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin marras­kuun 22. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Kauriin merkkiin talvi­päivän­seisauksena 21. tai 22. joulukuuta.
Merkki on saanut nimensä Jousi­miehen tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Jousi­miehen merkki vastaa suunnilleen Skorpionin ja Käärmeenkantajan tähdistöä. Käärmeen­kantajan tähdistön mukaan kuitenkaan ei ole nimetty Eläin­radan merkkiä, vaikka ekliptika kulkeekin myös tämän tähdistön kautta.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä jousimies (tai Jousimies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Kauris (Eläinradan merkki)
Kauris (Capricorn) on kymmenes niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 270 - 300 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin talvi­päivän­seisauksena 21. tai 22. joulukuuta ja siirtyy seuraavaan, Vesi­­miehen merkkiin tammi­kuun 20. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Kauriin tähdistöstä, joka 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kauriin merkki vastaa suunnilleen Jousi­miehen tähdistöä.
Kauriin merkin mukaan on saanut nimensä myös Kauriin kääntöpiiri, joka on eteläisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa suoraan ylhäälläpäin. Tämä tapahtuu pohjoisen pallon­puoliskon talvi­päivän­seisauksena, Auringon saapuessa Kauriin merkkiin. Eteläisellä pallon­puoliskolla on silloin keskikesä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kauris (tai Kauris) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Vesimies (Eläinradan merkki)
Vesimies (Aquarius) on 11. niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 300 - 330 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 20. tammikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kalojen merkkiin helmi­kuun 19. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Vesi­miehen tähdistöstä, joka noin 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vesi­miehen merkki vastaa suunnilleen Kauriin tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vesi­mies (tai Vesi­mies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Kalat (Eläinradan merkki)
Kalat (Pisces) on 12. ja viimeinen niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 330 - 360 astetta kevättasauspisteestä itään tai 0 - 30 astetta tästä pisteestä länteen. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen helmi­kuun 19. päivän aikoihin ja siirtyy Eläinradan ensimmäiseen, Oinaan merkkiin kevätpäiväntasauksena 20. tai 21. maaliskuuta.
Merkki on saanut nimensä Kala tähdistöstä, joka noin 2000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kalojen merkki vastaa suunnilleen Vesimiehen tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kala (tai Kala) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Transkriptio
Transkriptio on biologinen tapahtuma, jossa RNA-polymeraasi kopioi DNA:ssa olevaa geneettistä koodia RNA:ksi. Transkriptio on proteiinisynteesin ensimmäinen vaihe, mutta transkriptiossa syntyy myös t-RNA-, r-RNA- ja s-RNA-molekyylejä.
Transkription alussa RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA-molekyyliin. Tämä prosessi vaatii tuekseen promoottoreita sekä avustavia proteiineja. Eukaryooteissa transkriptiota säätelevät myös vahvistajat (engl. "enhancer").
RNA-polymeraasi kulkee DNA:ta pitkin ja avaa sen kaksoiskierteen. RNA-polymeraasi käyttää toista juostetta mallinaan RNA:n valmistamiseen.
Eukaryooteissa transkriptio alkaa transkriptiofaktoreiden liittymisellä DNA:han. Transkriptiofaktorit tunnistavat geenissä promoottoreita ja vahvistajia. Usein ensimmäisenä transkriptiofaktorit sitoutuvat geeniä edeltävän TATA-sekvenssin kohtaan ja muodostavat geenin säätelyalueella transkription aloituskompleksin. Transkriptiofaktoreiden aktiivisuuden säätely on merkittävä proteiinisynteesin säätelykohta. Transkriptiofaktorit vaikuttavat myös transkription käynnistymiseen, sillä RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA:han transkriptiofaktoreiden avulla. Jotta faktorit voisivat kiinnittyä DNA:han, niiden täytyy ensin poistaa DNA:ssa kiinni olevat histonit tai muuttaa nukleosomien järjestäytymistä.
Transkription aloitusta voidaan säädellä myös kromatiinin tasolla. Transkriptio ei onnistu kromosomin heterokromatiiniksi järjestäytyneellä alueella. Myös histonien deasetylointi deaktivoi geenin.
Transkriptiokoneisto liikkuu geeniä pitkin valmistaen RNA-ketjua. RNA-polymeraasiin on kiinnittyneenä useita elongaatiotekijöitä, jotka avustavat etenemistä. Sekä geenin eksonit että intronit valmistetaan RNA:ksi, joskin introneja poistetaan myöhemmin. RNA-ketjua muokataan sen tuottuessa: muun muassa ketjun päähän valmistetaan muunnelluista guaniininukleotideistä koostuva "hattu" (, koska se on ketjun ns. 5'-päässä).
Hašek
Hašek on yleinen tšekkiläinen sukunimi. Tunnettuja sukunimen omaavia henkilöitä ovat:
Benicio del Toro
Benicio Monserrate Rafael del Toro Sánchez (s. 19. helmikuuta 1967) on puertoricolaissyntyinen Oscar-palkittu näyttelijä. Häntä on luonnehdittu luonnenäyttelijäksi.
Del Toron vanhemmat Gustavo ja Fausta olivat molemmat ammatiltaan asianajajia. Hänen äitinsä menehtyi hepatiittiin Benicion ollessa yhdeksänvuotias. Del Toro kävi lapsena katolista koulua Puerto Ricossa ja ollessaan 13-vuotias muutti perheensä mukana Mercesburgiin, Pennsylvaniaan, jossa kävi Mercersburg Academy -nimistä sisäoppilaitosta. Del Toro opiskeli myöhemmin liiketaloutta Kalifornian yliopiston San Diegon kampuksella, mutta siirtyi opiskelemaan näyttelemistä.
Del Toro teki ensimmäisen televisioroolinsa vuonna 1987, jolloin hän vieraili yhdessä televisiosarja "Miami Vicen" jaksossa, ja ensimmäisen elokuvaroolinsa vuonna 1988 perhekomediassa "Big Top Pee-wee". Vuonna 1989 hän esitti Darioa, Bond-konna Franz Sanchezin apuria elokuvassa "007 ja lupa tappaa".
Läpimurtoroolinsa del Toro teki vuonna 1995 Bryan Singerin ohjaamassa rikoselokuvassa "Epäillyt", jossa hän esitti Fred Fensteriä. Hän sai roolityöstään parhaan miessivuosan Independent Spirit Awardin. Hän sai saman palkinnon myös seuraavana vuonna roolistaan Benny Dalmauna Julian Schnabelin ohjauksessa "Basquiat".
Vuonna 2001 del Toro sai useita palkintoja, muun muassa parhaan miessivuosan Oscarin, BAFTA-palkinnon ja Golden Globen sekä parhaan miesnäyttelijän Hopeisen karhun suorituksestaan elokuvassa "Traffic", jossa hänellä oli huumepoliisi Javier Rodriguezin rooli. Hänestä tuli kolmas Oscarin saanut puertoricolaisnäyttelijä José Ferrerin ("Cyrano – miekan sankari") ja Rita Morenon ("West Side Story") jälkeen. Hän oli ehdolla sivuosa-Oscarin saajaksi myös vuonna 2004 roolistaan ex-vanki Jack Jordanina elokuvassa "21 grammaa", mutta jäi tuolloin ilman palkintoa.
Del Toro esitti Che Guevaraa Steven Soderberghin ohjaamassa kaksiosaisessa elämäkertaelokuvassa "Che", joka sai ensi-iltansa vuonna 2008. Hän sai suorituksestaan Cannesin elokuvajuhlien parhaan miesnäyttelijän palkinnon (Prix d'interprétation masculine) vuonna 2008 sekä parhaan miespääosan Goya-palkinnon vuonna 2009.
Del Torolla on elokuussa 2011 syntynyt tytär Kimberly Stewartin kanssa.
Jonna
Jonna on suomalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Johanna, joka on Johannes-nimen sisarnimi.
Vuoden 2009 loppuun mennessä nimen Jonna on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan saanut 9242 naista ja muutama mies.
Nimi yleistyi nopeasti 1970-luvulla. Vuonna 1970 se annettiin vasta 18:lle mutta vuonna 1976 jo yli 300:lle henkilölle. Jonna on ollut Uudellamaalla yleisempi nimi kuin muualla Suomessa.
Jaan Kross
Jaan Kross (19. helmikuuta 1920 – 27. joulukuuta 2007) oli virolainen kirjailija ja runoilija. Kross tunnetaan erityisesti Viron historiaa käsittelevistä historiallisista romaaneistaan, joihin kuuluvat muun muassa Uppiniskaisuuden kronikka ja Keisarin hullu. Häntä pidetään yhtenä Viron kansainvälisesti tunnetuimpana kirjailijana.
Tallinnassa vuonna 1920 syntynyt ja Kalamajassa lapsuutensa viettänyt Kross kävi edistysmielistä Westholmin poikalyseota. Hän valmistui 1944 Tarton yliopistosta lakimieheksi. Saksalaiset miehittäjät vangitsivat hänet virolaiseen vastarintaliikkeeseen osallistumisen takia vuonna 1944. Vuonna 1946 neuvostoliittolaiset vangitsivat kansallismielisyydestä syytetyn Krossin, joka joutui vankileirille ja tuli myöhemmin karkotetuksi, kuten suuri osa Viron älymystöä (kyyditettiin Siperiaan). Vapauduttuaan 1954 Kross palasi Neuvosto-Viroon, jossa hän aloitti uran runoilijana ja kääntäjänä. 1970-luvulta alkaen Kross kirjoitti proosaa, aluksi pitkään historiallisia kertomuksia, joissa päähenkilöinä on usein tunnettu tai tuntematon virolainen 
merkkihenkilö. 1980-luvulta alkaen Kross siirtyi oman aikansa kuvaamiseen ja käytti romaaneissaan paljon omaelämäkerrallista aineistoa.
Kross sai ensimmäisen Eeva Joenpelto -palkinnon vuonna 1988.
Krossin puoliso oli virolainen runoilija, kääntäjä ja lastenkirjailija Ellen Niit (1928-2016). Kross kuoli vuonna 2007 Tallinnassa.
Jaan Krossin historialliset romaanit käsittelevät usein Viron ja virolaisten historiaa. Useat hänen romaaneidensa päähenkilöistä ovat historiantutkimuksen kannalta marginaaliin kuuluvia virolaisia, joiden kautta Kross koki saavansa verrattain vapaat mahdollisuudet kuvata historian ja yhteiskunnan kehityskulkuja. Toinen Krossin historiallisille romaaneille tyypillinen piirre on niiden perustuminen hyvin tarkkaan ja yksityiskohtaiseen historiantutkimukseen.
Krossin pääteoksena pidetään neliosaista vuosina 1970–1980 ilmestynyttä "Uppiniskaisuuden kronikkaa", joka kuvaa Liivinmaan kronikan koonneen Balthasar Russowin elämäntarinan kautta Viron historiaa. Toinen Suomessa laajalti luettu historiallinen romaani on "Keisarin hullu" (1978). Teos on kertomus liiviläisestä aatelismiehestä Timotheus von Bockista, joka Venäjän keisarin Aleksanteri I:n uskottuna upseerina uskaltautuu ehdottomaan tsaarinvallan korvaavaa perustuslaillista hallitusmuotoa ja joutuu lopulta radikaalien ajatustensa vuoksi vankilaan.
Hannele
Hannele on kansainvälinen naisen etunimi. Saksassa sitä käytetään Johannan puhuttelumuotona. Toisaalta sen voidaan ajatella tulevan heprean armoa tarkoittavasta Hannah-nimestä, kuten esimerkiksi Hanna.
Suomessa Hannele on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu nimeksi 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 91 775 naiselle ja alle kymmenelle miehelle. Erityisen suosittu Hannele on ollut jälkimmäisenä etunimenä. Suomessa Hannan hellittelymuotona on käytetty myös nimeä Hanneli. Se on virallisena nimenä noin 540 naisella ja muutamalla miehellä.
Hannele viettää Suomessa nimipäivää sekä suomen- että ruotsinkielisen almanakan mukaan 21. heinäkuuta. Samana päivänä juhlivat myös Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hanne ja Joanna. Suomenkielisessä almanakassa se on ollut vuodesta 1951 ja ruotsinkielisessä vuodesta 1973.
Atšeh’n kieli
Atšeh eli aceh [] on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan lähinnä Sumatran saarella, Indonesiassa sijaitsevassa Aceh’n provinssissa. Kielellä on noin 3 000 000 puhujaa (1999), mutta lähes kaikki heistä käyttävät myös indonesiaa. Kielellä on muutamia murteita.
Paris Saint-Germain FC
Paris Saint-Germain FC eli PSG on samannimisen pariisilaisen urheiluseuran jalkapallojaosto. Joukkueen kotistadionina toimii Parc des Princes, johon mahtuu 48 527 katsojaa.
Seura perustettiin nimellä Stade Saint-Germain vuonna 1904. Paris Saint-Germain siitä tuli elokuussa 1970. Paris Saint-Germain ei ole ikinä pudonnut Ranskan pääsarjasta (nousi 1974). Stade Saint-Germain sen sijaan aikoinaan putosi ja nousi pääsarjan ja 1. divisioonan välillä.
Seuran on omistanut vuodesta 2012 qatarilainen sijoitusyhtiö Qatar Sports Investments. Seuran puheenjohtajana toimii Nasser Al-Khelaifi.
Sport Intelligencen tilaaman raportin mukaan PSG oli kaikki lajit ja joukkueet huomioiden vuoden 2014 kallein seura maailmassa, kun mittarina käytetään joukkueen pelaajien keskipalkkaa. PSG:n pelaajien keskimääräinen vuosipalkka on 7,42 miljoonaa euroa."Päivitetty 5. marraskuuta 2018.""Tilanne kauden 2017–2018 jälkeen."
"Tilanne kauden 2017–2018 jälkeen."
PSG:n kapteenit vuodesta 1978.
Kuukso
Kuukso on pieni maalaiskylä Iitissä. Kylä sijaitsee kunnan kaakkoisosassa. 
Kuuksosta on noin 10 kilometrin matka Kausalaan. Kouvolaan matkaa kertyy noin 25 km. Kuukson pinta-ala on noin 15 km², ja asukkaita siellä oli vuonna 2005 noin 70. Kuukso on noin 65 metrin korkeudella merenpinnasta, tosin Kuukson lammen alue kohoaa lähes 100 metriin.
Aché
Aché on tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva kieli, jota käytetään pääasiassa Paraguayssa. Sillä on enää noin 1 000 puhujaa (2006). Kielellä on kolme eri murretta jäljellä. Monet achén puhujat osaavat puhua myös guaranía, mutta kielen puhujista 50 on täysin yksikielisiä. Äidinkielenään puhuvista 20 % on lukutaitoisia. Kielelle on käännetty osia Raamatusta vuosina 1978-2007.
Enskede-Årsta
Enskede-Årsta on yksi Tukholman kunnan 18 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa ("söderort"). Vuonna 2004 Enskede-Årstassa oli 46 072 asukasta, ja sen pinta-ala on 12,72 km². Pohjoisessa Enskede-Årsta rajoittuu Årstavikenin lahteen, jonka vastarannalla on Södermalm. Enskede-Årstan kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Johanneshov, Stureby, Årsta ja Östberga.
Kaupunginosan läpi kulkee Tvärbanan-pikaraitiotie, joka yhdistää kaksi maanalaisen linjaa.
Savela (Helsinki)
Savela () on parintuhannen asukkaan asuinalue Koillis-Helsingissä, pääradan ja Vantaanjoen välissä, Pukinmäen kaupunginosassa.
Savela eli "Savikylä" on perustettu Pukinmäen kartanon "Söderäng"- eli "Eteläniitty"-nimiselle alueelle vuosien 1907-1912 välisenä aikana. Suunnitelmissa oli palstoittaa pienempiä tontteja junaradan eteläpuolelta Savelasta suomenkielisille työläisille. Radan pohjoispuolella Pukinmäessä tuli myyntiin suurempia tontteja ruotsinkieliselle herrasväelle. Kielijako ei kuitenkaan toteutunut aivan suunnitelmien mukaan.
Savelan maaperä on hyvin savista, mistä juontuu alueen nimikin. Tonttien alla saattaa olla savea jopa 30 metriä. Ensimmäiset talot olivat puisia omakotitaloja. Vuoden 1942 rakennussuunnitelmassa alue vahvistettiin asuinalueeksi. 1960-luvulla vanhat talot olivat jo rappeutuneet. Alueelta puuttui kunnallistekniikka ja se oli Vantaanjoen tulva-aluetta. Savelaa uhkasikin 1960- ja 1970-luvun vaihteessa kaavoitus osittain viheralueeksi ja omakotitonttien joutuminen kaupungille. Lopulta alue muutettiin kuitenkin omakotialueesta kerrostaloalueeksi.
1980- ja 1990-luvuilla alueelle on rakennettu lähinnä matalia kerrostaloja.
Savelassa on skeittipuisto ja ruokakauppa sekä Shell Pukinmäki.
CPAN
Comprehensive Perl Archive Network (CPAN) on laaja kokoelma Perlillä kirjoitettuja ohjelmia, moduuleita ja dokumentaatiota. Sen pääsivusto on cpan.org, minkä lisäksi arkisto on peilattu moniin muihin paikkoihin Internetissä.
Kuten monissa muissa ohjelmointikielissä, Perlissä voi käyttää ulkoisia kirjastoja, jotka sisältävät uudelleenkäytettävää koodia. Niitä kutsutaan "moduuleiksi". Moduulit asennetaan UNIX-tyyppisissä järjestelmissä yleensä hakemistoihin "/usr/lib/perl5", "/usr/local/lib/perl5" ja niiden alihakemistoihin.
Perl sisältää muutamia päämoduuleita, joita tarvitaan usein. Esimerkiksi "ExtUtils::MakeMaker", jota käytetään laajennusmoduulien kääntämiseen ja CGI.pm, jota käytetään CGI-ohjelmien toteuttamiseen.
CPAN:in päätarkoitus on auttaa ohjelmoijia löytämään helposti moduulit ja skriptit jotka eivät tule normaalin Perl-jakelun mukana. Sitä käytetään myös uusien Perl-versioiden levittämiseen, kuten myös rinnakkaisprojektien, kuten Parrotin levittämiseen.
CPAN on tärkeä lähde Perl-ohjelmoijille. Sen sisältämät 9000 moduulia voivat säästää ohjelmoijalta helposti viikon työn. Jotkut niistä, kuten DBI-moduulit, joita käytetään SQL-tietokantojen käsittelyyn, ovat lähes korvaamattomia. Toiset, kuten "List::Util"-moduuli on vain erittäin hyödyllinen moduuli, joka sisältää muutaman yleisesti käytetyn funktion.
Samuel Scheidt
Samuel Scheidt (kastettu 3. lokakuuta 1587 Halle – k. 24. maaliskuuta 1654) oli saksalainen säveltäjä, urkuri ja opettaja barokin ajan alussa.
Samuel Scheidt syntyi Hallessa mutta muutti musiikinopintojen jälkeen Amsterdamiin opiskelemaan säveltäjä Jan Pieterszoon Sweelinckin johdolla. Palattuaan Halleen hän ryhtyi hoviurkuriksi ja myöhemmin kapellimestariksi Brandenburgiin. Toisin kuin monet muut saksalaiset muusikot hän jäi kolmikymmenvuotisen sodan ajaksi Saksaan. Hän tuli toimeen opettajan tehtävissä ja tekemällä muita tilapäistöitä, kunnes tilanne rauhoittui ja hän pääsi palaamaan kapellimestariksi.
Scheidt oli ensimmäinen merkittävä saksalainen barokkisäveltäjä ja -urkuri. Hänen myötään alkoi kehittyä tyypillinen pohjoissaksalainen tyyli, johon uskonpuhdistus merkittävästi vaikutti. Etelä-Saksassa ja eräissä muissa Euroopan valtioissa Roomasta tulevat vaikutteet olivat yhä vahvoja, joten suurin osa musiikista noudatti Italian mallia. Juuri Rooman vaikutuksen alta irtautuneet protestanttiset alueet sen sijaan loivat uutta ja kehittivät erilaisia tyylittelyjä kuin naapurinsa.
Scheidtin musiikin voi jakaa kahteen osaan: soitinmusiikkiin, lähinnä urkumusiikkiin, ja laulumusiikkiin, jota esitetään joko "a cappella" tai basso continuon tai muun ajalle ominaisen soittimen säestyksellä. Hänen urkumusiikkiaan arvostettiin tuohon aikaan hyvin paljon, vaikka se nykyisin on Johann Sebastian Bachin teosten varjossa. Suurimman osan soitinmusiikistaan hän sävelsi uruille.
Hanne
Hanne on kansainvälinen naisen etunimi. Väestörekisterikeskuksen nimipalvelun mukaan Hanne-nimisiä on Suomessa ollut kirjoilla vuoden 2009 loppuun mennessä noin 2120 naista ja noin 70 miestä. Nimen alkuperä on heprealainen nimi Hannah, "armo". Hannea voidaan käyttää myös Johanna-nimen puhuttelumuotona.
Hanne viettää nimipäivää 21. heinäkuuta, jolloin juhlivat myös Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hannele ja Joanna. Kalenterissa Hanne on ollut vuosina 1984-1988 ja uudestaan vuodesta 1995.
Suurmetsä
Suurmetsä () on 15 500 asukkaan kaupunginosa Koillis-Helsingissä. Suurmetsään kuuluvat osa-alueet Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo, Alppikylä ja Jakomäki. Suurmetsän nimi vahvistettiin vuonna 1962, jolloin kaupunginosa myös jaettiin nykyisiin osa-alueisiinsa. Suurmetsän alue liitettiin Helsinkiin Vantaasta suuressa alueliitoksessa vuonna 1946. Helsingin piirijaossa Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo ja Alppikylä kuuluvat "Puistolan peruspiiriin", ja Jakomäki muodostaa oman peruspiirinsä. Kaupunginosan nimen perustana oleva Storskog esiintyy paikannimenä jo 1760-luvun kartoissa.
Suppeammassa merkityksessä Suurmetsäksi kutsutaan tietyissä yhteyksissä ainoastaan Huokotien pohjoispuolella olevaa kaupunginosaa eli Pohjois-Jakomäkeä, jonka läheisyydessä sijaitsee Vantaan Vaarala. Suurin osa Suurmetsän kerrostaloasunnoista on omistusasunto-osakkeita tai yksityishenkilöiden niitä vuokraamia. Suurmetsää alettiin rakentaa 1970-luvulla, jolloin alueelle valmistui asunto-osakeyhtiöitä Mätästielle ja Kalteentielle. Alueen asukkaiden keskuudessa Suurmetsä on vakiintunut nimeksi asuinalueesta jo varhaisessa vaiheessa. Jakomäen kerrostalolähiöllä ja kaupungin vuokrataloilla oli 1970-luvulla huono maine, jonka vuoksi uudelle alueelle haluttiin etenkin asuntoilmoituksissa selkeästi Jakomäestä erottuva nimi, joka viitannee alueen metsäiseen ympäristöön tai karttojen virhetulkintaan siitä, että Suurmetsällä tarkoitettaisiin vain Huokotien pohjoispuolta.
Alueen kaavaan merkityt puistot ovat pääosin metsiä. Kalteentien päätepysäkin lähettyvillä Huokotien pohjoispuolella sijaitsee useita päiväkoteja, Suurmetsän hiekkakenttä, muutamia liikehuoneistoja ja kaksi lähiöravintolaa.
Suurmetsän viereisiä kaupunginosia ovat Heikinlaakso, Vaarala ja Puistola. Lähempänä Jakomäkeä kuin Suurmetsä tai Heikinlaakso sijaitsevat Alppikylä alikulkusillan päässä Jakomäestä ja Tattarisuo.
Atari Lynx
Atari Lynx oli ensimmäinen ja ainoa Atarin julkaisema käsipelikonsoli ja myös ensimmäinen värinäytöllinen käsikonsoli. Se julkaistiin vuonna 1989 Nintendon Game Boyn ja myöhemmin myös Sega Game Gearin kilpailijaksi.
Lynxin suunnitteli Epyx, jossa se tunnettiin nimellä "Handy". Kaksi laitteen suunnittelijoista, Dave Needle ja R.J. Mical, olivat toimineet myös Amigan suunnittelussa.
Nintendo onnistui markkinoimaan omaa käsikonsoliaan paremmin eikä Atari lopulta onnistunut tekemään lopullista läpimurtoa käsikonsolillaan.
Teknisiltä ominaisuuksiltaan Lynxiä on luonnehdittu "tasku-Amigaksi": laitteistoon kuului muun muassa blitteri, rautapohjainen sprite-zoomaus, 4 096 väriä ja nelikanavainen digitaaliääni. Kovatasoisesta tekniikastaan huolimatta Lynx ei menestynyt kovinkaan hyvin, koska se oli kohderyhmälleen liian kallis ja melko isokokoinen. Mikrobitti kehui arvostelussaan konsolin värikästä näyttöä, ääniominaisuuksia, muotoilua, pelaamisen yleistä mukaansatempaavuutta sekä Electrocop- ja Gates of Zendocon -pelejä. Moitteita arvostelija antoi näytön pienestä katselukulmasta ja konsolin virrankulutuksesta.
Jenni
Jenni on suomalainen naisen etunimi. Nimi oli suomalaisessa almanakassa toukokuun 5. päivänä vuosina 1908–1928 ja uudelleen 21. heinäkuuta vuodesta 1951 lähtien. Jenni, samoin kuin sen muun muassa englanninkielisissä maissa esiintyvä vastine Jenny, on lyhentymä nimestä Johanna.
Heinäkuuhun 2018 mennessä nimi Jenni oli annettu Suomessa 19 876 ja Jenny 16 591 naiselle. Yli puolet Jenni-nimisistä on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla.
UNIX-aika
UNIX-aika tarkoittaa useissa käyttöjärjestelmissä (mm. Linux ja muut POSIX-yhteensopivat järjestelmät) käytettävää ajan tallennustapaa. UNIX-aika on (yleensä etumerkillinen 32-bittinen) kokonaisluku, joka ilmaisee ajan sekunteina ajanhetkestä 1. tammikuuta 1970 kello 00:00:00 UTC.
UNIX-aika ei ole täysin ongelmaton ajantallennustapa, koska se ei ota huomioon karkaussekunteja, vaan joka päivä kellonaikaan lisätään tasan 86 400 sekuntia.
UNIX-aika muunnetaan gregoriaanisen kalenterin ajaksi Unixin kirjastofunktioilla codice_1, codice_2, codice_3 ja toisinpäin codice_4 hyödyntäen zoneinfo-aikavyöhyketietokantaa.
Koska UNIX-ajan tallentamiseen käytetään historiallisista syistä yleensä etumerkillistä 32-bittistä kokonaislukutietotyyppiä, tulevat tietotyypin rajat vastaan lopulta – tarkemmin sanoen 19. tammikuuta 2038, jolloin vuoden 1970 alusta tulee kuluneeksi 2 147 483 647 sekuntia ja laskuri pyörähtää ympäri −2 147 483 648 sekuntiin. Ongelman ratkaisemiseksi monissa järjestelmissä on siirrytty tai ainakin ollaan siirtymässä 64-bittiseen aikatietotyyppiin; esimerkiksi 64-bittisissä Linux-järjestelmissä ajan tallennukseen käytettävä "time_t"-tietotyyppi on 64-bittinen.
Didier Comès
Didier Comès (11. joulukuuta 1942 Sourbrodt – 7. maaliskuuta 2013) oli belgialainen sarjakuvapiirtäjä.
Comès sai syntyessään nimen Dieter Hermann Comès, koska hänen synnyinkaupunkinsa oli saksalaisten miehittämä. Sodan jälkeen hänen nimensä kuitenkin muutettiin Didieriksi. Comès työskenteli aluksi teollisena suunnittelijana ja piirsi sarjakuvia vapaa-ajallaan. Hänen ensimmäiset ammattimaisesti piirretyt sarjakuvansa ilmestyivät "Le Soir" -lehden nuorisoliitteessä. Hän piirsi Le Soirille muun muassa sarjoja ”Hermann”, ”Sventebold” ja ”Les Cheeses”. Hänen ensimmäinen iso sarjansa ”Ergün l'Errant” ilmestyi "Pilotessa" 1973. Sarja lopetettiin lyhyeen, mutta jatkui "À Suivre" -lehdessä nimellä ”Le Maître des Ténèbres” vuonna 1980. Vuosina 1976 ja 1977 hän loi tarinan ”L'Ombre du Corbeau” belgialaiselle "Tintin"-lehdelle.
1980-luvulla hän piirsi sarjakuva-albumeja, kuten "Silence" (1979, suom.), "La Belette" (1981–1982, suom. "Lumikko") ja "Iris" (1990–1991, osittain suom. "Tapiiri"-lehdessä 1991). "À Suivre" -lehdelle hän teki sarjat "Eva" (1984, suom. "Tapiiri"-lehdessä 1986–1988 ja albumina), "L'Arbre-Coeur" (Sydänpuu, 1985–1987, suom. Tapiiri 1988–1989 ja albumina) sekä "La Maison où Rêvent les Arbres" (suom. "Uneksivien puiden talo"), jotka ovat ilmestyneet myös albumeina. Vuonna 2000 ilmestyi albumi "Les Larmes du tigre" ja vuonna 2006 albumi "Dix de der".
Colditz
Colditz on kaupunki Saksassa Saksin osavaltiossa Muldejoen rannalla, lähellä Leipzigia. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 9 207 asukasta.
Colditz sijaitsee keskellä Leipzigin, Dresdenin ja Chemnitzin muodotamaa kolmiota.
Colditzissa sijaitsee vuonna 1014 rakennettu Colditzin linna, jota on sittemmin käytetty mielisairaalana ja vankilana. Vuosina 1829-1924 se oli ylellinen parantola "mieleltään järkkyneille" aatelisille ja varakkaille.
Linnassa säilytettiin toisen maailmansodan aikana liittoutuneiden sotavankeja, varsinkin upseereita joiden arveltiin yrittävän karata. Linnasta tehtiin erilaisia tunneleita, ja kaikkiaan 130 pakoyritystä on kirjattu. 32 vankia onnistui karkaamaan.
Vankileiriä johti Wehrmacht, vaikka SS yritti saada ajoittain linnan hallintaansa. Wehrmacht kohteli vankeja asiallisesti, eikä kidutukseen tai muihin raakuuksiin syyllistytty, vaan vankien kohtelu oli Geneven sopimuksen mukaista.
Hombre Lampinen
Ari Olavi ”Hombre” Lampinen (10. maaliskuuta 1961 Karstula – 13. toukokuuta 2016 Loviisa) oli suomalainen muusikko, joka toimi studiomuusikkona ja Boycott-yhtyeen kitaristina. Lampinen vaikutti myös loviisalaisessa Tolpat-yhtyeessä. Hän oli Porvoossa sijainneen Hombre's Music -musiikkiliikkeen omistaja. Lampinen esiintyi myös monien suomalaisten artistien, kuten Tommi Läntisen, Remu Aaltosen ja Jarkko Even taustayhtyeissä ja levytyksillä, sekä työskenteli miksaajana, tuottajana ja äänittäjänä.
Lampinen kuoli sairauskohtaukseen kotonaan Loviisan Pernajassa toukokuussa 2016. 13. toukokuuta 2017 hänelle järjestettiin "Hombre Rocks!" -muistokonsertti Turun Kårenilla. Konsertissa nähtiin Lampisen aikalaismuusikoita, ystäviä sekä hänet tunteneita esiintyjiä. Konsertissa esiintyvät Vilperin Perikunta, Anna Hanski, SIG, Jivetones, Moko & Vaakku, Patterihaukat, Ben Marlene & French Kiss, Baba Salama, Gugge Wasenius, Kai Stenman, Mark Bertenyi, Pekka Puranen, Toni Nuotio ja Stefan Möller. Tilaisuuden tuotto luovutettiin Lampisen leskelle ja lapsille.
Se Wsi Testamenti
Se Wsi Testamenti ("Se uusi testamentti") oli ensimmäinen suomenkielinen käännös Raamatun Uudesta testamentista. Käännöksen teki Mikael Agricola uskonpuhdistuksen aikoihin. Se painettiin vuonna 1548.
Agricola perusti käännöksensä Erasmus Rotterdamilaisen toimittamiin kreikankielisiin alkuteksteihin (1516), latinankieliseen Vulgataan, Lutherin saksankieliseen Raamattuun (1534; Uusi testamentti tosin ilmestyi saksaksi jo vuonna 1522) sekä ruotsinkieliseen Uuteen testamenttiin (1526) ja Kustaa Vaasan Raamattuun (1541). Agricola käytti alkutekstiä käännöksen pohjana. Muille kielille tehtyjä käännöksiä hän käytti lähinnä tekemänsä käännöksen vertailuun ja tarkistamiseen.
Agricola aloitti käännöstyön jo 1530-luvun alussa opiskellessaan Wittenbergin yliopistossa, minne tuohon aikaan lähetettiin kääntäjiksi sopivia nuoria miehiä opiskelemaan. Käännös oli valmiina jo vuonna 1543, mutta kuningas antoi sille painoluvan vasta vuonna 1547. Kirja painettiin Tukholmassa Amund Laurentssonin kirjapainossa.
Uudessa testamentissa oli 718 sivua ja runsaasti kuvia. Raamatun tekstin lisäksi siinä oli kaksi alkupuhetta, esipuheet kaikille kirjoille Ilmestyskirjaa lukuun ottamatta sekä selityksiä. Ensimmäinen alkupuhe oli teologinen ja se oli käännetty lähinnä Lutherin ja Kustaa Vaasan Raamatuista. Toinen alkupuhe kertoi kristinuskon tulosta Suomeen sekä Suomen maakunnista ja murteista. Se perusteli, miksi Uusi testamentti oli kirjoitettu pääasiassa Lounais-Suomen murteella.
Esipuheet olivat käännöstä Vulgatasta ja Lutherin Raamatusta. Ilmestyskirjan esipuhe jätettiin pois siksi, että Lutherin näkemys siitä oli niin kriittinen. Selitykset perustuivat myös Lutherin Raamattuun sekä ruotsinkieliseen Raamattuun.
On mahdollista, että Agricola on saanut käännöstyöhönsä apua, sillä esimerkiksi Martti Teitti opiskeli hänen kanssaan samaan aikaan Wittenbergissä. Mitään varsinaisia tietoja käännösten mahdollisesta tarkistajasta tai toisesta kääntäjästä ei ole.
Nykyisin yhtä "Se Wsi Testamenti" -kirjan kappaletta säilytetään Skoklosterin linnassa Ruotsissa.
Västerbotten
Västerbotten (joskus myös , ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Västerbottenin pinta-ala on 15 097,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 212 660 asukasta, joten väestötiheys oli 14,1 asukasta neliökilometriä kohti.
Maakunnan nimi "Västerbotten" tarkoittaa sananmukaisesti käännettynä "länsipohjaa". Suomessa sijaitsevan Pohjanmaan nimi on ruotsiksi vastaavasti "Österbotten", joka merkitsee "itäpohjaa".
Maakunnan suurin kaupunki on Uumaja. Korkein kohta on Åmliden, joka kohoaa 551 metrin korkeuteen.
Västerbottenin historiallinen maakunta Ruotsissa ennen vuotta 1809 käsitti myös Ruotsin nykyisen Norrbottenin maakunnan, jota on Ruotsissa alettu pitää omana maakuntanaan vasta Norrbottenin läänin perustamisen jälkeen vuonna 1810, ja siihen kuului vuoteen 1809 myös Tornionjokilaakson nykyään Suomeen kuuluva osa, jonka Ruotsi tuolloin menetti Venäjälle. Tässä vanhassa, vuotta 1810 edeltäneessä laajuudessaan Länsipohjan eli Västerbottenin historiallinen maakunta ulottui nykyisessä Ruotsissa Pohjanlahden länsirannalla Tornionjoesta Uumajanjoen suun eteläpuolelle. Sen alue nykyisessä Ruotsissa jakautuu Västerbottenin ja Norrbottenin lääneihin.
Suomenkielisissä yhteyksissä nimitystä Länsipohja voidaan käyttää myös Tornion- ja Muonionjoen molemmin puolin olevasta suomalaisen väestön asuttamasta alueesta nykyisessä Lapin maakunnassa Suomessa ja Norrbottenin läänissä Ruotsissa, tai puhtaasti Suomeen liittyvissä yhteyksissä myös vain tämän alueen nykyään Suomeen kuuluvasta osasta. Muodossa "Länsi-Pohja" nimi on käytössä Suomessa nykyään muun muassa Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin nimessä Kemissä. Tämä osa Länsipohjan historiallisesta maakunnasta saatetaan Suomessa joskus nykyään lukea myös osaksi Pohjanmaan historiallista maakuntaa.
Myös Västerbottenin läänin suomenkielinen nimi on joskus "Länsipohjan lääni". Nykyisen Västerbottenin maakunnan eli Västerbottenin historiallisen maakunnan Västerbottenin lääniin kuuluvan osan lisäksi siihen kuuluu myös osa Lapin historiallista maakuntaa Ruotsissa.Västerbottenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 212 660 asukasta, jotka kaikki asuivat Västerbottenin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.