Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1987
Vuoden 1987 jääkiekon MM-kisat olivat järjestykseltään 52. jääkiekon MM-kisat. Ne olivat myös 63. jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut. 24 joukkuetta otteli neljällä eri tasolla.
A-sarjan mestaruuskilpailuissa, jotka pidettiin 17. huhtikuuta – 3. toukokuuta Wienissä, Itävallassa jokainen joukkue otteli toisiaan vastaan kerran alustavalla kierroksella. Sitten neljä parasta joukkuetta pelasi toisiaan vastaan kerran mestaruuskierroksella, jolloin ensimmäisen kierroksen tuloksia ei enää laskettu mukaan pisteytykseen. Ruotsi voitti kultaa neljännen kerran ja Neuvostoliitto voitti 25. Euroopan-mestaruutensa. Euroopanmestaruuskisoissa ainoastaan eurooppalaisten joukkueiden ottelut laskettiin mukaan. Sveitsi putosi B-sarjaan.
Amerikkalaispelaaja Scott Young jäi kiinni dopingista ottelussa Tšekkoslovakiaa vastaan. Yhdysvallat häsivi ottelu 2–4, mutta ottelun lopputulos muutettiin 0–4:ksi, ja Young suljettiin kisoista.
Puola nousi B-sarjasta A-sarjaan, ja Alankomaat ja Kiina putosivat C-sarjaan. Tanska ja Japani nousivat C-sarjasta B-sarjaan. Belgia ja Romania putosivat omasta tahdostaan – taloudellisten syiden takia – D-sarjaan. Australia voitti D-sarjan ja nousi Etelä-Korean kanssa C-sarjaan.
Kisoissa nähtiin myös maailmanennätys Australian lyötyä Uuden-Seelannin 58–0. Ottelun maalimäärä on miesten jääkiekon suurinumeroisin ottelu.
Kisat jäivät myös historiaan Miroslav Sikoran tapauksesta. Saksan voitettua Suomen 20. huhtikuuta tilastomies Tom Ratschunas toi esille asiakirjan, jonka mukaan Sikora oli aiemmin edustanut Puolaa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1977. Sikora oli jäänyt myöhemmin samana vuonna maajoukkuematkalla Saksaan ja kärsi IIHF:n langettaman 18 kuukauden kansainvälisen pelikiellon sääntöjenvastaisesta siirrostaan. Tuohon aikaan säännöt eivät sallineet myöskään edustusoikeuden vaihtamista, jos pelaaja oli jo edustanut jotakin maajoukkuetta. IIHF mitätöi Saksan voitot Suomesta ja Kanadasta, minkä jälkeen Saksa vei asian Wienin alioikeuteen. Tästä alkoi protestien ja vastaprotestien sarja. Tiedotusvälineissä julkaistiin kahta erilaista sarjataulukkoa: toista, jossa Saksa sai pitää "Sikora"-pisteensä, ja toista, jossa tulokset oli muutettu Kanadan ja Suomen 5–0-voitoiksi. Lopulta vain päivää ennen mitalisarjan alkamista Wienin alioikeuden päätös pitää ottelutulokset voimassa hyväksyttiin lopullisesti. Mikäli Saksan voitot olisi mitätöity, olisivat sekä Kanada että Suomi nousseet Ruotsin ohi ja pudottaneet sen mitalisarjasta. Alioikeuden päätöksen johdosta Ruotsi selvisi mitalisarjaan ja voitti lopulta maailmanmestaruuden. Miroslav Sikoran ura Saksan maajoukkueessa oli kuitenkin ohi neljän ottelun jälkeen.
Viimeinen joukkue putosi B-sarjaan vuodeksi 1989.
Maailmanmestaruus ja muut mitalisijat ratkesivat ylemmän jatkosarjan perusteella. Alkusarjan tuloksia ei huomioitu.
Turnauksen lopulliset sijoitukset.
Eurooppalaisten joukkueiden loppusijoitukset turnauksessa.
EM-taulukko laskettiin eurooppalaisten keskinäisistä alkusarjan otteluista.
B-sarjan turnaus pidettiin Canazeissa, Italiassa, 26. maaliskuuta–5. huhtikuuta. Puola nousi A-sarjan kisoihin vuodeksi 1989, kun taas Alankomaat ja Kiina pudotettiin C-sarjaan. Lisäksi B-sarjan kolme parasta suoraan karsintojen ohi Calgaryn olympiaturnaukseen 1988.
C-sarjan turnaus pidettiin Kööpenhaminassa, Tanskassa, 20.–29. maaliskuuta. Japani ja Tanska nousivat B-sarjan turnaukseen vuodeksi 1989, kun taas Belgia ja Romania pudotettiin D-sarjaan. Taloudellisten syiden takia Romania valitsi putoavansa Bulgarian sijaan.
D-sarjan turnaus pidettiin Perthissä, Australiassa, 13.–29. maaliskuuta. Australia ja Etelä-Korea nousivat C-sarjan turnaukseen vuodeksi 1989.