hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Atolli
Atolli eli kehäriutta on trooppisten merialueiden matala korallisaari. Atolli muodostuu renkaanmuotoisesta koralliriutasta, joka ympäröi matalampaa keskiosaa. Jos keskiosa on merenpinnan alapuolella, siihen muodostuu laguuni tai harvemmin makea- tai suolavetinen järvi, mutta se voi olla myös kuivilla.
"Atolli"-sanan toi yleiseen tietoisuuteen Charles Darwin, joka määritteli atollin erityislaatuiseksi trooppiseksi saareksi, jonka ominaispiirre on elävä koralliriutta. Sana tulee Malediiveilla puhutusta divehin kielestä.
Suurimmat atollit sijaitsevat Malediiveilla. Useimmat maailman atollit ovat Tyynellä tai Intian valtamerellä, mutta Atlantillakin on muutamia Nicaraguassa ja Kolumbiassa.
Biodiversiteetti on atolleilla ja niihin liittyvillä merenalaisilla riutoilla suurta.
Darwin julkaisi teorian eteläisen Tyynenmeren atollien kehittymisestä vuonna 1842. Teoria perustui Darwinin havaintoihin hänen ollessaan matkalla "HMS Beaglen" mukana vuosina 1831–1836. Hänen teoriansa, jota pidetään edelleen perusteiltaan oikeana, perustui ideaan, että erityyppiset trooppiset saaret – korkeat vulkaaniset saaret, valliriuttasaaret ja matalat atollit – edustavat sarjaa merellisen tulivuoren vajoamisen vaiheista.
Darwin järkeili, että trooppisella merellä vulkaanista saarta ympäröivä rantariutta (palleriutta) kasvaa ylöspäin saaren vajotessa (upotessa), saaren muuttuessa tyypiltään valliriuttasaareksi (esimerkiksi Bora Bora ja muut Seurasaaret). Rantariutasta tulee valliriutta sen ulomman osan pysyessä merenpinnan tason lähellä hyvien kasvuolosuhteiden ansiosta, kun taas riutan sisäosan kasvuvauhti jää jälkeen ja se muodostaa laguunin, koska olosuhteet ovat heikommat koralleille ja kalkkileville. Ajan myötä entinen tulivuori vajoaa merenpinnan alle koralliriutan jatkaessa kasvua lähellä merenpintaa. Tässä vaiheessa saaresta on tullut atolli.
Reginald Aldworth Daly esitti hieman erilaisen teorian atollien muodostumisesta: viime jääkaudella merenpinnan ollessa 100 metriä alempana nykyistä olisi eroosio rapauttanut saaret merenpinnan tasoon, ja jäätiköiden lopulta sulaessa ja merenpinnan noustessa koralliriutat olisivat kasvaneet nousevan merenpinnan mukana.
Atollien alta on löydetty vulkaanista ainesta hyvin syvältä (esimerkiksi Midwaysaarten atollilta yli 160 metrin syvyydestä), joka olisi todiste Darwinin teorian puolesta; toisaalta merenpinnan tason vaihtelulla on todennäköisesti ollut merkittävää vaikutusta atolleihin ja muihin riuttoihin.
Rosa (nimi)
Rosa on naisen etunimi. Suomessa nimestä esiintyy myös muunnelma Roosa. Nimi johtuu latinan sanasta "rosa", joka tarkoittaa ruusua. Suomen kielessä roosa tarkoittaa vaalean ruusunpunaista väriä. Suomalaisessa nimipäiväkalenterissa Roosan ja vuodesta 2010 lähtien myös Rosan nimipäivä on 4. toukokuuta. Suomessa nimi Roosa on 1900-luvun alusta toukokuuhun 2016 mennessä annettu 7 626 ja Rosa 3 698 naiselle.
Luettelo Kreikan kaupungeista
Tämä luettelo Kreikan kaupungeista luettelee ne Kreikan asutukset, joissa on yli 10 000 asukasta (vuonna 2011) ja jotka luetaan näin Kreikassa käytössä olevassa tilastoinnissa varsinaisiksi kaupungeiksi (πόλη, "póli").
Luettelossa on merkitty:Tarkemmin on merkitty:
Luettelo Kroatian kaupungeista
Tämä on luettelo Kroatiassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Kuuban kaupungeista
Tämä on luettelo Kuubassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Kuwaitin kaupungeista
Tämä on luettelo Kuwaitissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Kyproksen kaupungeista
Tämä on luettelo Kyproksella sijaitsevista kaupungeista. Varsinaisiksi kaupungeiksi ("póli") on luetteloitu kaikki yli asukkaan asutukset. Lisäksi on luetteloitu pieniä kaupunkeja ("komópoli") ja suuria kyliä ("chorió"), joiden väkiluku on –.
Kaikki Kyproksen kaupungit ovat "de jure" Kyproksen tasavallan kaupunkeja, mutta osa kaupungeista on Turkin miehittämiä ja "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnassa.
Luettelo Laosin kaupungeista
Tämä on luettelo Laosissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Latvian kaupungeista
Latviassa on yhteensä 77 kaupunkia. Näistä kolme suurinta ovat pääkaupunki Riika, osin venäjänkielinen Daugavpils ja satamakaupunki Liepāja. Vuoden 2012 alussa kaupungeista vain seitsemässä asui yli 30 000 asukasta ja 19:ssa yli 10 000. Suuri enemmistö Latvian kaupungeista on siten pikkukaupunkeja. Kaupungeista pienin oli Durbe, jonka asukasluku oli vain 612.
Hallinnollisesti yhdeksän keskeisintä on kansallista, suoraan valtion keskushallinnon alaista kaupunkia (: Riika, Daugavpils, Liepāja, Jelgava, Jūrmala, Ventspils, Rēzekne, Jēkabpils ja Valmiera). Oheisessa taulukossa nämä kaupungit on etsitetty vahvennettuna. Muut ovat kuntahallinnon alaisia kaupunkeja ().
Oheisessa taulukossa on lueteltu Latvian suurimmat kaupungit tammikuun 1. päivän 2012 asukastilastojen mukaan, koska virallisen väestönlaskun (1.3.2011) tulokset eivät olleet vielä täysin valmistuneet. Vuoden 2012 alun tilastoissa Latvian asukasmäärä oli kuitenkin 2 217 053 henkeä mikä on selvästi (noin 10%) enemmän, kuin edellisvuoden väestönlaskennan ilmoittama asukasluku 2 067 887. Virallisen väestönlaskennan mukaiset kaupunkien asukasluvut tulevat siten poikkeamaan allaolevista arvoista; useimmilla paikkakunnilla asukkaita pitäisi olla vähemmän kuin mitä vuoden 2012 alun tilasto kertoo.
Taulukon kaupungit ovat järjestettävissä nimen, asukasluvun ja historiallisen alueen mukaan. Oheinen kartta kertoo kaupunkien sijainnin Latviassa.
Kartassa pääsee vastaavaan artikkeliin klikkaamalla kaupungin tai alueen nimeä tai sen karttasymbolia. Kaupungin koon mukaan karttasymboli vaihtuu:
Luettelo Lesothon kaupungeista
Tämä on luettelo Lesothossa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Libanonin kaupungeista
Tämä on luettelo Libanonissa sijaitsevista kaupungeista.
Airisto
Airisto () on noin 20 kilometriä pitkä merenselkä Turun saaristossa Naantalin, Paraisten ja Turun kaupunkien alueella. Syvimmillään se on yli 90 metriä syvä. Airiston eteläosat kuuluvat Airisto - Seilin valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen.
Airiston läpi kulkee tärkeä 15,3 metrin syvyinen Naantalin laivaväylä, jonka kautta laivat kulkevat muun muassa Naantalin satamaan ja Turun satamaan, sekä Pernon telakalle ja Turun Korjaustelakalle. Airistolla järjestetään purjehduskilpailuja.
Airiston nimellä tunnetaan myös Airistonselän rannalla, Stormälön saarella Paraisilla sijaitseva loma-asuntokeskus ja venesatama. Airiston palvelut ovat erityisesti veneilijöiden suosiossa. Kesällä 2005 Airistolla pidettiin Suomen kuudennet loma-asuntomessut, johon tutustui noin 55 000 kävijää. Teemana oli erityisesti saunominen ja uudet tuulet loma-asumisessa.
Luettelo Liberian kaupungeista
Tämä on luettelo Liberiassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Libyan kaupungeista
Tämä on luettelo Libyan 50 suurimmasta kaupungeista.
Kilkenny
Kilkenny, iiriksi "Cill Chainnigh" eli Pyhän Cainneachin kirkko, on samannimisen kreivikunnan pääkaupunki Irlannin kaakkoisosassa, Leinsterin maakunnassa. Kilkennyn kaupungissa on 20 700 asukasta. Kaupungissa toimii Irlannin kansallisen yliopistoverkoston Maynoothin collegen alaisuuteen kuuluva haaraosasto, muttei varsinaista korkeakoulua.
Historiallisesti Kilkenny on kuuluisin ns. Kilkennyn asetuksista. Kyseessä oli vuonna 1366 kaupunkiin kokoon kutsutun parlamentin päätöksenä tehty lakikokoelma, jonka tarkoituksena oli julistaa iiri kaupungeissa lainsuojattomaksi kieleksi ja vähentää syntyperäisten gaelilaisten päälliköiden valtaa Englannin kruunulle alisteisten normandialaisten aatelismiesten hyväksi. Kilkennyn asetukset esitetään mielellään irlantilaisessa kansallismielisessä historiankirjoituksessa hirveinä sortolakeina, mutta käytännössä ne jäivät verraten hampaattomiksi.
Kilkenny tunnetaan keskiaikaisista marmoritaloistaan: sen lempinimi onkin Marmorikaupunki, "the Marble City", "Cathair an Mharmair". Kaupungin tärkein nähtävyys on Kilkennyn linna, aikoinaan Butlerin aatelissuvulle kuulunut kartano, joka toimii nyttemmin Irlannin kansallisgallerian haaraosastona. Myös Kilkennyn olut on maailmankuulua.
Iirin kieli ei ole Kilkennyssä elänyt meidän päiviimme asti. Kuitenkin seudulla 1800-luvulla puhuttu murre on dokumentoitu. Kiitos tästä kuuluu 1820–1830-luvulla Kilkennyssä päiväkirjaa pitäneelle Humphrey O'Sullivanille (iiriksi "Amhlaoibh Ó Súilleabháin"), jonka päiväkirja, "Cín Lae Amhlaoibh", on sekä iirin kirjallisuushistorian kannalta merkittävä teos että elävä kuvaus kansan elinoloista.
Luettelo Liechtensteinin kaupungeista
Tämä on luettelo Liechtensteinissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Liettuan kaupungeista
Tämä on luettelo Liettuan kaupungeista.
Liettuassa on 103 kaupunkia. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 66,7 prosenttia (eli 2,031 miljoonaa) maan väestöstä oli kaupunkilaisia. Suurin osa kaupungeista on väkiluvultaan pieniä. Tämä johtuu osittain historiasta: aikoinaan saavutettua kaupunkistatusta ei ole haluttu poistaa. Vuoden 2012 alussa Liettuassa oli ainoastaan 15 yli 20 000:n asukkaan kaupunkia.
Liettuan parlamentin 19. heinäkuuta 1994 annetulla päätöksellä termiä "kaupunki" () käytetään asutuskeskuksesta, jossa asuu yli 3 000 asukasta, joista vähintään kaksi kolmasosaa työskentelee teollisuuden, kaupan, tuotannon tai palvelun alalla. Ennen lain voimaanastumista kaupungin asema saavuttaneet tätä pienemmät asutuskeskukset voidaan myös luokitella kaupungeiksi. Pieniä asutuskeskuksia kutsutaan nimellä "miestelis".
Suurin osa Liettuan kaupungeista perustettiin Liettuan suuriruhtinaskunnan aikana, ja ne mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1200–1700-luvuilla. Ensimmäisenä varsinaiset kaupunginoikeudet sai Klaipėda (vuonna 1257–1258).
Jotkut uudemmat kaupungit, esimerkiksi Kaišiadorys, Vievis, Radviliškis, Ignalina ja Mažeikiai, syntyivät myöhemmin Liettuan rautateiden rakentamisen yhteydessä. 1900-luvulla perustettuja kaupunkeja ovat esimerkiksi Visaginas, Elektrėnai ja Naujoji Akmenė.
Allaoleva luettelo on Liettuan tilastokeskuksen tekemä yhteenveto Liettuan kaupungeista sisältäen laskelman niiden asukasluvuksi 1.1.2012. Tilastossa on otettu huomioon maan vuoden 2011 väestönlaskennan alustavat tulokset. Vastaavia osin laskennallisia tilastoja tehdään vuosittain. Kohdasta aiheesta muualla löytyy linkki.
Oheisessa kartassa on esitetty Liettuan suurimpien kaupunkien sijainti. Kaikki Liettuan tilastokeskuksen ilmoittaman asukasluvun 1.1.2012 mukaiset, vähintään 5 000 asukkaan kaupungit ovat mukana. Lisäksi kartalla on kuusi tätä pienempää kaupunkia, jotka toimivat kuntakeskuksina: Trakai, Lazdijai, Kalvarija, Rietavas, Neringa ja Pagėgiai. Näistä Neringan kaupunkikunnan paikka on esitetty sen hallintokeskuksen, Nidan kylän mukaan. Kaupungin karttasymbolin koko määräytyy asukasluvun mukaan.
Luettelo Luxemburgin kaupungeista
Luettelo Luxemburgin kaupungeista käsittää Luxemburgin valtion kaupungit. Luxemburgin kunnista kahtatoista nimitetään myös kaupungeiksi.
Luettelo Madagaskarin kaupungeista
Tämä on luettelo Madagaskarilla sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Makedonian kaupungeista
Tämä on luettelo Makedoniassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Malawin kaupungeista
Tämä on luettelo Malawissa sijaitsevista kaupungeista.
Solu (täsmennyssivu)
Solu voi tarkoittaa:
Orinoco
Orinoco on yksi Etelä-Amerikan pisimmistä joista. Sen pituus on 2 140 kilometriä. Orinocon alkulähteet ovat Parimassa, Venezuelan ja Brasilian rajalla, josta se virtaa pohjoiseen Kolumbian ja Venezuelan välistä rajaa pitkin, kunnes kääntyy itään. Se laskee Atlantin valtamereen Parianlahdessa laajana suistona (22 500 km²).
Orinoco on Venezuelan huomattavin joki ja useimmat maan tärkeimmistä joista ovat Orinocon sivujokia. Näistä suurin on Caroní, joka liittyy Orinocoon Puerto Ordazissa lähellä Lloviznan putouksia.
Orinocon 948 000 neliökilometrin laajuinen valuma-alue kattaa 80 prosenttia Venezuelasta ja neljänneksen Kolumbiasta. Suurimman osan pituudestaan joki virtaa läpitunkemattomassa sademetsässä tai ruohosavannilla, joka oli aiemmin laidunmaata mutta josta on tullut yksi Etelä-Amerikan teollistuneimmista alueista.
Orinocolla lasketaan olevan kaikkiaan noin 200 suurempaa ja 600 pienempää sivujokea.
Orinoco saa alkunsa Sierra Pariman lähteistä noin tuhannen metrin korkeudelta. Sieltä se meanderoi Llanon tasangon poikki ja voimistuu, kun siihen yhtyy monia sivujokia, kuten Mavaca, Manaviche, Ocamo, Padamo ja Cunucunuma.
Ennen Esmeraldan kaupunkia osa Orinocon vedestä ohjautuu Casiquiare-nimiseen sivujokeen, joka laskee Amazonin sivujokeen Rio Negroon ja yhdistää näin Amazonin ja Orinocon vesistöt. Se on maailman suurin joki, jossa tapahtuu bifurkaatio eli vedenjakajan ylitys.
Casiquiaren haaran jälkeen Orinoco kaartaa luoteeseen ja kaartelee Ventuarin yhtymäkohtaan asti. Siellä se kääntyy länteen ja virtaa korkeiden rantatöyräiden välissä. Joen yläjuoksun lasketaan loppuvan lähellä San Fernando de Atabapon kaupunkia, missä siihen yhtyvät Atabapo ja Guaviare.
San Fernando de Atabaposta alavirtaan joki virtaa pohjoiseen Venezuelan ja Kolumbian valtionrajaa pitkin. Tällä jaksolla joessa on monia koskia ja vesiputouksia. Aturesin putouksista alkaa varsinainen alajuoksu, ja joki kaartaa nyt itään. Se virtaa hitaasti tasangolla, leviää noin seitsemän kilometrin levyiseksi ja siihen yhtyy enemmän sivujokia kuin missään muualla. Eräs suuri sivujoki on Meta.
Noin 50 km Ciudad Guayanasta alavirtaan alkaa Orinocon suistoalue. Suisto levittäytyy Atlantin rannikolle yli 400 km matkalle.
Orinoco on purjehduskelpoinen suurimman osan pituudestaan. Suuretkin laivat pääsevät yli tuhannen kilometrin päähän suistoalueelta Aturesin putouksille asti, ja ruoppaus mahdollistaa valtamerialusten pääsemisen Ciudad Bolívariin, 435 kilometrin päähän rannikolta. Väylä raivattiin, jotta Guyanan ylängöltä voitiin tuoda rautamalmia.
Llanon tasanko ja Guyanan ylänkö yhdistettiin toisiinsa yli puolentoista kilometrin pituisella Ciudad Bolívarin sillalla vuonna 1967.
Orinocossa elävät uhanalaiset orinoconkrokotiili, amazonindelfiini, amazoninvalkodelfiini, jättiläissaukko sekä yli tuhat kalalajia. Jokivarren lintulajeihin kuuluvat rubiini-iibis, flamingot ja papukaijat. Kalalajeista tunnetuimpia ovat piraijat, sähköankerias ja massiivinen hopealapamonni "Brachyplatystoma vaillantii".
Orinocosta ja sen sivujoista pyydystetään myyntiin monia suosittuja akvaariokaloja, kuten kardinaalitetroja.
Laguuni
Laguuni on matala rannikkoallas, jonka erottaa syvemmästä merestä jono rantaviivan suuntaisia saaria. Sana "laguuni" on sukua venetsian sanalle "laguna" (latinan "lacuna" ’tyhjä tila’), joka viittaa nimenomaan Venetsiassa sijaitsevaan matalaan merivesialtaaseen, jota erottivat Adrianmerestä Lidon hiekkasärkät.
Pohjois-Amerikan länsirannikolla, varsinkin Pohjois-Kaliforniassa, on useita laguuneita. Välimeren suurin laguuni on Mesolóngin laguuni Kreikassa.
Laguunien matalissa rauhallisissa vesissä elää monia elämänmuotoja, kuten leviä, polttiaiseläimiä ja simpukoita. Itämerellä laguunia vastaavia muodostumia kutsutaan haffeiksi ja niitä on etenkin Puolan rannikolla.
Lähde
Lähde on paikka, jossa pohjavesi virtaa maan pinnalle.
Luonnonlähteitä muodostuu kun sadevesi hakeutuu kallioperän ruhjeeseen, harjuun tai muuhun maaperän huokoiseen osaan ja kun pohjaveden pinta leikkaa maanpinnan tason. Lähde voi olla silmäkkeinen, niin sanottu allikkolähde, vettä tuottava tihkupinta, hetteikkö tai purolähde. Purolähde alkaa pohjaveden purkautumiskohdasta, allikkolähteessä taas pohjavesi purkautuu ensin pieneen vesialtaaseen, josta lähtee puro.
Hetteikkölähteessä vesi tihkuu maanpinnan läpi, tällainen lähde voi olla moniosainen lähteikkö. Pohjaveden yläpuolisten maakerrosten päällä olevaa vettä sanotaan orsivedeksi. Keidaskin voi olla lähde. Lähteitä purkautuu paitsi maan pinnalle, myös vesistöjen pohjalle. Suomen peruskarttoihin on merkitty yhteensä , mutta niitä on tosiasiassa paljon enemmän. Eniten lähteitä on juuri suurten korkeuserojen alueilla eli paikoissa, joissa on niin sanottuja ruhjelaaksoja. Lähteiden kasvillisuus ja ekologia ovat geologisten ominaisuuksien ohella niitä luonnehtivia seikkoja. Maan alla lähteeseen virratessaan vesi liuottaa kivistä mineraaleja, joten lähdevettä pidetään terveellisenä. Erityisen mineraalipitoista lähdevettä pullotetaan luonnon mineraalivetenä. Joistakin lähteistä on tehty kaivoja, jolloin niiden luonnontilaisuus on samalla mahdollisesti hävinnyt.
Kuumat lähteet syntyvät yleensä tuliperäiseen maahan, ja niissä on erityisen paljon liuenneita mineraaleja. Halkeamien kautta pohjavettä tunkeutuu kallion syvyyksiin, josta se magman kuumentamana nousee paineella ylöspäin. Kun kuuman lähteen vesi on niin kuumaa, että se kiehuu, puhutaan geysiristä. Kuumien lähteiden yhteyteen on rakennettu terveyskylpylöitä muun muassa Islantiin ja Japaniin. Käsitys terveysvaikutuksista vaihtelee vuosisatojen myötä: muinaiset roomalaiset hakeutuivat rikkipitoisiin vesiin koska rikki tappoi bakteereita ja syöpäläisiä. Nykyisin rikkihöyryjä pidetään epäterveellisinä. Valtamerten pohjissa esiintyviä kuumia lähteitä kutsutaan mustiksi savuttajiksi.
Keinolähteitä ja erityisesti koristeellisia suihkulähteitä on rakennettu kaupunkeihin veden jakelua ja koristelua varten antiikin ajoista. Roomassa monet suihkulähteet toimivat pelkästään akveduktien veden painolla. Joidenkin Rooman vanhojen talojen seinissä on pieniä akveduktien vettä pulppuavia suihkulähteitä.
Suomen suurimpia lähteitä ovat:
Anuskoru
Anuskoru on koru jota pidetään välilihaan tehdyssä lävistyksessä eli anaalilävistyksessä. Puolet korusta laitetaan peräaukkoon pitämään korua paikallaan, toinen puoli jätetään ulkopuolelle intiimeissä tilanteissa nähtäväksi.
Kuuluisimpia anuskoruja ovat Julian Snellingin suunnittelema "Rosebud" ja Judy Kirkin suunnittelema "Bum Bauble". "Rosebud" on tehty ruostumattomasta teräksestä ja siinä on jalokivi. "Bum Bauble"ssa on kaksi kultaista ketjua, joista kummankin päässä on kristalli. Molemmat suunnittelijat ovat erikoistuneet eroottisiin koruihin ja lävistyksettömiin vartalokoruihin.
Luettelo Suomen yli sata kilometriä pitkistä joista
Tämä on luettelo niistä yli sata kilometriä pitkistä joista, jotka sijaitsevat kokonaan tai osittain Suomessa.
Ryhmäkeskus
Ryhmäkeskusta kutsutaan kansankielessä usein "sulakekaapiksi" tai "-tauluksi". Ryhmäkeskus on sähköpääkeskuksen alikeskus, josta jaetaan sähköt tietylle alueelle tai ryhmälle: omakotitaloissa on usein vain yksi ryhmäkeskus, kerrostaloissa on ryhmäkeskus jokaisessa asunnossa ja isoissa toimistoissa voi olla yksi tai useampi ryhmäkeskus jokaisessa kerroksessa. Tämä helpottaa järjestelmän hallintaa ja vähentää kaapelointitarvetta verrattuna tilanteeseen, jossa kaikki sulakkeet ja muut keskuskomponentit/kojeet sijaitsisivat samassa paikassa, kun kuhunkin kerrokseen tarvitsee vetää vain muutamia johtimia tuhansien johtimien sijaan.
Sähköpääkeskus
Sähköpääkeskus on nimensä mukaisesti rakennuksen tai rakennelman pääkeskus. Rakennuksen sähköverkko ja ryhmäkeskukset liitetään valtakunnan verkkoon sähköpääkeskuksen kautta. Sähköpääkeskuksessa on aina pääsulakkeet, päämittaus (kilowattituntimittari) ja pääkytkin. Lisäksi sähköpääkeskuksessa voi olla ryhmäkeskusten lähdöille omat sulakkeet, tariffinohjauslaite, pistorasioita ja käytönohjaukseen/valvontaan liittyviä komponentteja.
Sähköpääkeskuksen sinettejä ei saa murtaa pääsulakkeiden sinettejä lukuun ottamatta (mikäli sulake palaa), mutta tällöinkin vaihdosta on ilmoitettava välittömästi sähköyhtiöön.
Kilowattituntimittari
Kilowattituntimittarilla ("kWh-mittari" tai "sähkömittari") mitataan kulutetun sähköenergian määrää. Kotitalouksilta mitataan vain pätötehon kulutus, mutta suuremmilta sähkönkäyttäjiltä mitataan myös loisteho. Joissain tapauksissa mittarilla voidaan mitata sähköä useammissa tariffiluokissa, kuten esimerkiksi erihintaiset päivä- ja yösähkö erikseen.
Vanhemmissa mittareissa on kaksi sähkömagneettia, jotka aiheuttavat pyörrevirtoja alumiinikiekkoon. Pyörrevirrat aiheuttavat kiekkoon voiman, joka saa kiekon pyörimään. Alumiinikiekon toisella laidalla on kestomagneetti, joka pyrkii hidastamaan kiekon pyörimistä. Alumiinikiekon pyöriminen on verrannollinen sähkömagneettien kautta kulkevaan tehoon. Alumiinikiekon pyöriminen välitetään hammasrattaiston välityksellä laskurille tai viisareille, joista kulutettu energia voidaan lukea.
Uudemmat mittarit toimivat elektronisesti, ne ovat mikroprosessoripohjaisia ja mittaavat vaihejännitteet ja eri vaiheissa kulkevat sähkövirrat. Näistä tiedoista saadaan kulutettu teho watteina. Kun mittausten aikaväli on tiedossa, voidaan tästä laskea kulutettu energia jouleina, tai yleisimmin kilowattitunteina (kWh). Suomessa etäluettavat elektroniset sähkömittarit on otettiin käyttöön pääasiassa vuosien 2008–2013 aikana.
Vanhempien sähkömittareiden käyttöikä oli jopa yli 50 vuotta, kun uudet etäluettavat mittarit on uusittava 15 vuoden välein.
SA-3 (Apollo)
SA-3 oli Saturn I -kantoraketin kolmas lento ja toinen lento "Korkea vesi" -projektissa ("Project High Water"). Se oli osa Apollo-avaruusohjelmaa.
Laukaisu tapahtui 16. marraskuuta 1962 kello 17:45,02 UTC Cape Canaveralista. Raketti lensi korkeammalle kuin SA-1 ja SA-2, koska nyt mukana oli enemmän polttoainetta (maksimimäärä, aiemmilla lennoilla oli ollut 83 % siitä). Lento saavutti 167 km:n korkeuden ja se kesti 4 minuuttia 53 sekuntia.
Kuten SA-2 -lennolla, nytkin oli mukana 109 000 litraa vettä, joka vapautui ilmakehään, kun raketti räjäytettiin kauko-ohjauksella.
Luettelo Malediivien kaupungeista
Tämä on luettelo Malediiveillä sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Malesian kaupungeista
Tämä on luettelo Malesian kaupungeista.
Luettelo Malin kaupungeista
Vuoden 1999 hallinnollisen jaon mukaan Malissa on 31 kaupunkikuntaa. Pääkaupunki Bamako muodostaa oman piirikuntansa. Vuoden 2009 väestönlaskennassa kaupungeiksi on luettu vain Bamako (1 810 366 asukasta) ja kaupunkikunnat. Aikaisemmin sellaisina pidettiin kaikkia yli 5 000 hengen asutuskeskuksia. Nykyisten kriteerien mukaan kaupungeissa asuu 22,5 % Malin väestöstä.
Gaon alue
Kayesin alue
Kidalin alue
Koulikoron alue
Moptin alue
Ségoun alue
Sikasson alue
Timbuktun alue
Luettelo Maltan kaupungeista
Tämä on luettelo Maltalla sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Marokon kaupungeista
Tämä on luettelo Marokossa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Marshallinsaarten kaupungeista
Tämä on luettelo Marshallinsaarilla sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Mauritanian kaupungeista
Tämä on luettelo Mauritaniassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Mauritiuksen kaupungeista
Tämä on luettelo Mauritiuksella sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Meksikon kaupungeista
Tämä on luettelo Meksikossa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Moldovan kaupungeista
Tämä on luettelo Moldovassa sijaitsevista kaupungeista (, mon. "orașe"). Vuoden 2014 alussa Moldovassa oli maan tilastokeskuksen mukaan kaikkiaan 66 kaupunkia, joista viisi oli kaupunkipiirinsä keskuksia. Luettelossa on esitetty kaupunkien, myös autonomisten alueiden, Gagauzian ja Transnistrian kaupunkien väkiluvut. Kaupungeille on esitetty Moldovan tai Transnistrian tilastokeskuksen vuoden 2014 alun väkilukuarvio sekä vuoden 2004 väestönlaskennan mukainen asukasluku. Kaupunkien sijainti Moldavassa käy ilmi oheisesta kartasta.
Kaupungit on ryhmitelty kahteen tasoon. Aluehallinnon ylempänä tasona on Moldovassa tavallisesti piiri ("raionul") tai tätä vastaava kaupunkipiiri ("municipiul"). Enemmistö kaupungeista sijaitsee piireissä. Moldovan neljä suurinta kaupunkia sekä Gagauzian Comrat muodostavat aluehallinnollisesti itsenäiset, paljolti piirejä vastaavat kaupunkipiirinsä: Chișinău, Bălți, Tiraspol, Bender ja Comrat.** Transnistria ja Gagauzia jaetaan taulukossa "de facto" -käytännön mukaisesti eli Transnistria tilastokeskuksensa piirijaon mukaisesti ja kuvaamalla Gagauzia kahtena osana (Comrat ja loppu Gagauziasta). Vertailun vuoksi oheisessa kartassa on esitetty Moldovan aluehallinnon "de jure" -jaottelu, jossa itsehallinnolliset alueet ovat yhtenäisiä.
Taulukon suurempi aluejako on Moldovan tilastokeskuksen käyttämän ryhmittelyn mukainen. Vuoden 2014 alussa pääkaupunkialueella ("Municipiul Chișinău", eli Chișinăun kaupunkipiiri) asui 804 500 henkeä, Pohjois-Moldovassa (pohjoinen kehittämisalue) 994 800, Keski-Moldovassa (keskinen kehittämisalue) 1 060 400 ja Etelä-Moldovassa (eteläinen kehittämisalue) oli 536 000 asukasta. Gagauzian autonomisella alueella asui 161 900 ja Transnistriassa 505 153 henkeä.
Oheisen taulukon alkujärjestys (sija) perustuu vuoden 2004 väestönlaskennan tuloksiin. Kaupunkipiirit on vahvennettu.
* Vuoden 2004 väestönlaskennassa Tverdiţan asukkaat oli luokiteltu maaseutuväestöksi.
** Itsehallinnollisten kaupunkipiirien (suuruusjärjestyksessä: "Municipiul Chișinău, Municipiul Bălți, Municipiul Tiraspol, Municipiul Bender, Municipiul Comrat") alueeseen kuuluu keskuskaupungin ohella maaseutukyliä ja mahdollisesti myös pienempiä kaupunkeja.
*** Vuoden 2004 väestönlaskennassa ja 2014 arviossa nämä olivat taajamia oc- (пос.).
**** Käytössä olleessa vuoden 2014 väestönarviossa tätä ei kuvata itsenäisenä kaupunkina, väestö sisältynee Tiraspolin lukuihin.
Luettelo Mongolian kaupungeista
Tämä on luettelo Mongoliassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Mosambikin kaupungeista
Tämä on luettelo Mosambikissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Myanmarin kaupungeista
Tämä on luettelo Myanmarissa (ent. "Burma") sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Namibian kaupungeista
Tämä on luettelo Namibiassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Nepalin kaupungeista
Tämä on luettelo Nepalissa sijaitsevista kaupungeista. Vuoden 2014 lopussa Nepalissa oli yhteensä 191 eritasoista kaupunkia. Nepalin väestön kaupungistumisaste oli 36,2 prosenttia joulukuun 2014 kaupunkiuudistuksen jälkeen.
Vuoden 2014 kaupunkimuutokset (toukokuu ja joulukuu 2014) olivat erittäin merkittäviä hallinnollisia muutoksia Nepalin väestön tilastolliselle tarkastelulle. Sitä ennen, vuonna 2011 Nepalissa oli kaikkiaan 58 kaupunkia ja kaupunkiväestön osuus oli vain 17,07 prosenttia (4  523 820 as.) ja maaseutuväestön 82,93 prosenttia (21 970 684 as.).
Nepalin kaupungit ryhmitellään kolmeen eri luokkaan asemansa mukaan.
Oheinen taulukko listaa Nepalin vuoden 2011 väestönlaskennan aikaiset 58 kaupunkia sekä toukokuussa 2014 perustetut uudet kaupungit. Kustakin kaupungista - mikäli ne tuolloin olivat aluehallinnollisesti itsenäisiä kaupunkeja - on esitetty väkiluku vuosien 1991, 2001 ja 2011 väestönlaskennoissa. Oheisessa listassa on Nepalin ainoa metropoli ja 11 suurkaupunkia on esitetty vahvennettuna.
Joulukuussa 2014 perustetut kaupungit
Muita kaupunkeja Nepalissa ovat esimerkiksi:
Luettelo Nicaraguan kaupungeista
Tämä on luettelo Nicaraguassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Nigerin kaupungeista
Tämä on luettelo Nigerissä sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Nigerian kaupungeista
Tämä on luettelo Nigeriassa sijaitsevista kaupungeista. Taulukon ensimmäisen osan muodostaa maan suurimpien kaupunkien luettelo. Artikkelin toisessa osassa on Nigerian kaupunkeja aakkosjärjestyksessä.
Nigerian kaupungit voidaan ryhmitellä maan hallintoaluejaon mukaan kolmeen eri suuruusluokkaan. Suurkaupungit kattavat enemmän kuin yhden paikallishallintoalueen (LGA, Local Government Areas). Suurkaupunki on tyypillisesti muodostunut, kun suuret asutuskeskittymät on jaettu useaksi LGA:ksi, jotta hallintoa ja toimintojen johtamista voitaisiin tehostaa. Vaihtoehtoisesti ne ovat voineet muodostua, kun useampi pienempi kaupunki tai paikallishallintoalue on kasvanut ja liitetty suurempiin kaupunkeihin tai toisiin kaupunkimaisiin paikallishallintoalueisiin. Keskikokoiset ja jotkut suuremmat kaupungit kattavat puolestaan yhden paikallishallintoalueen. Lisäksi on paikallishallintoalueita, joissa sijaitsee useampia pienempiä kaupunkeja tai kyliä.
Luettelo pohjautuu vuoden 2006 väestönlaskentaan. Taulukossa esitetään vähintään 200 000 asukkaan kaupungit. Mikäli kaupunki muodostuu useasta paikallishallintoalueesta (LGA), on nämä listattu viitteenä.
Luettelo Norjan kaupungeista
Tämä artikkeli on luettelo Norjan kaupungeista.
Norjan nykyinen kunnallishallinnon perusyksikkö on kunta (), eikä kaupunkien ja muiden kuntien oikeuksissa ja velvollisuuksissa ole eroa. Vuoden 1996 lakiuudistuksen mukaan kaupungin () statuksen (nimen) voi kunta itse kuitenkin ottaa kuntaan kuuluvalle taajamalle, edellyttäen että kunnassa on vähintään 5 000 asukasta ja että kuntaan sisältyy kaupunkimainen taajama kaupunkimaisine palveluineen. Väkilukurajaan on harvoja poikkeuksia.
Norjassa on virallisesti 98 kaupunkia ja yksi "kaivoskaupunki", Røros, joka on joskus laskettu virallisesti kaupungiksisekä yhteensä 922 taajamaa Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu myös kunnan väkiluku tapauksissa, joissa kaupunki on kuntansa ainut tai selkeästi keskeisin taajama. Eräissä tapauksissa, kuten Oslo tai Drammen, kaupunkitaajama ulottuu myös muiden kuntien alueelle, jolloin kunnan väkimäärä voi olla varsinaisen kaupunkitaajaman väkimäärää pienempi. Lørenskog ja Lillestrøm og Strømmen ovat kaupunkitaajamia ja kuntia, jotka ovat osa Oslon suurtaajamaa.
Luettelo on jaettu kahteen osaan sen mukaan onko paikkakunnasta tullut kaupunki ennen vuoden 1996 lakiuudistusta vai vasta sen jälkeen.
Luettelo Norsunluurannikon kaupungeista
Tämä on luettelo Norsunluurannikolla sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Omanin kaupungeista
Tämä on luettelo Omanissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Pakistanin kaupungeista
Tämä on luettelo Pakistanissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Palaun kaupungeista ja kylistä
Tämä on luettelo Palaun kaupungeista ja kylistä.
Luettelo Panaman kaupungeista
Tämä on luettelo Panamassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Papua-Uuden-Guinean kaupungeista
Tämä on luettelo Papua-Uudessa-Guineassa sijaitsevista kaupungeista, joissa oli vuonna 2011 vähintään 10 000 asukasta.
Luettelo Paraguayn kaupungeista
Tämä on luettelo Paraguayssa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Perun kaupungeista
Tämä on luettelo Perussa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Portugalin kaupungeista
Tämä on luettelo Portugalissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Puolan kaupungeista
Tämä on luettelo Puolassa sijaitsevista kaupungeista.
Siirry kirjaimeen → A B C Ć D E
F G H I J K L Ł M
N O P R S Ś T U
W Z Ż
Luettelo Päiväntasaajan Guinean kaupungeista
Tämä on luettelo Päiväntasaajan Guineassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Qatarin kaupungeista
Tämä on luettelo Qatarissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Ranskan kaupungeista
Tämä on luettelo Ranskassa sijaitsevista kaupungeista. EU:n tilastokeskuksen mukaan määritelmän mukaan kaupungissa on asukkaita vähintään 50000 ja sillä on hallinnollinen keskus.
Kääpiö (Arda)
Kääpiöt () ovat kansa J. R. R. Tolkienin Ardaan sijoittuvissa kirjoissa, kuten "Hobitti", "Taru sormusten herrasta" ja "Silmarillion". Tolkienin kääpiöt ovat jokseenkin suoraa lainaa kansanperinteen kääpiöistä, jotka esiintyvät muun muassa "Lumikki"-sadussa. Tolkienin kääpiöt käyttävät nimiä, jotka on lainattu skandinaavisessa mytologiassa mainituista kääpiöiden eli "dvergien" nimistä.
Kääpiöt tulivat hyvin toimeen hobittien kanssa, mutta olivat epäileväisiä haltioiden suhteen. He olivat tyypillisiä seppiä ja kivenhakkaajia, ja jotkin heidän työnsä ovat jopa kauniimpia kuin haltioiden.
Haltioista ja ihmisistä poiketen kääpiöitä ei laskettu ”Ilúvatarin lapsiksi”, koska heidät loi Aulë. He nukkuivat niin kauan, että haltiat ehdittiin luoda. Aulën työ oli kuitenkin turhaa, koska hänellä ei ollut voimaa antaa omaa elämää luomuksilleen – se voima kuului vain Ilúvatarille. Myöhemmin kun Aulë oli saanut kääpiöt valmiiksi, Ilúvatarin ääni puhui hänelle, ja lupasi antaa kääpiöille elämän, ja lisätä kääpiöt omaan suunnitelmaansa Ardan varalle. Ilúvatar antoi kääpiöille elämän ja siitä lähtien heidät on tunnettu Ilúvatarin adoptoituina lapsina.
He kaivoivat ja työstivät arvokkaita metalleja Keski-Maan vuorissa. Monella tapaa he olivat ihmisten ja haltioiden välissä. He olivat pitkäikäisiä, vaikka eivät kuolemattomia, ja saattoivat elää 250-vuotiaiksi tai jopa vanhemmiksi. Kääpiönaiset olivat harvinainen näky, eikä heistä ole merkintöjä kääpiöiden historiassa. Heitä on vaikea erottaa mieskääpiöistä ja tämä on herättänyt muiden rotujen keskuudessa uskon siitä, ettei kääpiönaisia olekaan ja että kääpiöt syntyvät kivestä.
Kääpiöiden kielen kehitti Aulë, ja se tunnettiin nimellä khuzdul, jota kirjoitettiin cirthillä. Se haluttiin pitää salassa ja vain muutamat ”ei-kääpiöt” oppivat sen. Yksi lause tunnettiin kuitenkin hyvin, nimittäin vanha taistelulaulu Ensimmäiseltä Ajalta: "Baruk Khazâd! Khazâd ai-mênu!" mikä tarkoittaa ”Kääpiöiden kirveet! Kääpiöt ovat kimpussanne!”.
"Silmarillionin" mukaan kääpiöt jakautuivat seitsemään heimoon. Tolkienin kirjoissa esiintyneet kääpiöt kuuluvat seuraaviin heimoihin:
Neljä muuta heimoa:
Vähäkääpiöt olivat kääpiösuku, joista kerrotaan "Silmarillionissa". Heidät oli ajettu ulos idän suurista kääpiökaupungeista ja he olivat vaeltaneet länteen Beleriandiin. Nämä kääpiöt kävivät kooltaan pienemmiksi ja kadottivat takojantaitonsa ja alkoivat elää hiiviskellen. Ennen Nogrodin ja Belegostin kääpiöiden tuloa Beleriandin haltiat eivät tienneet mitä nämä toiset olivat ja metsästivät näitä kuin eläimiä. Haltiat kuitenkin jättivät nämä rauhaan ja alkoivat kutsua heitä sindarinkielisellä nimellä "noegyth nibin", vähäkääpiöt. Vähäkääpiöt vihasivat ja pelkäsivät örkkejä, mutta myös "eldar"ia, erityisesti "noldor"ia. Heidän asuntonsa oli Amon Rûdh, Kalju Vaara, jonka alla he kärsivällisesti kaivoivat ja porasivat luolia syvemmiksi. Vähäkääpiöt olivat kuitenkin jo hävinneet ennen Ensimmäisen Ajan päättymistä, ja heistä viimeisen, Mîmin, tappoi Húrin Nargothrondin saleissa.
Luettelo Romanian kaupungeista
Tämä on luettelo kaikista 320:sta Romaniassa sijaitsevasta kaupungista (tilanne 31. joulukuuta 2007). Taulukossa on esitetty vuosina 1992 ja 2002 järjestettyjen väestönlaskentojen tulokset sekä Romanian kansallisen tilastolaitoksen (INS) väkilukuarvio päivämäärälle 1. heinäkuuta 2007.
Luettelo Ruandan kaupungeista
Tämä on luettelo Ruandassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Ruotsin kaupungeista
Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin kaupungeista eli niistä Ruotsin nykyisten rajojen sisällä sijaitsevista paikkakunnista, joilla on ollut kaupunginoikeudet tai joista on nimellisesti tullut kaupunkeja ilman kaupunginoikeuksien myöntämistä. Artikkeliin on otettu myös paikkakuntia, jotka ovat menettäneet kaupunginoikeutensa ennen vuoden 1862 kunnallislakien säätämistä. Yleensä tällaisia paikkakuntia ei katsotakaan kaupungeiksi, joten ne on lueteltu erikseen artikkelin lopussa. Kaupunkien määrä Ruotsissa oli enimmillään 133 kappaletta vuosien 1951 (Säfflestä tuli kaupunki) ja 1967 (Öregrund liitettiin Östhammariin) välillä.
Vuoden 1971 kuntauudistuksen myötä kaupunkinimitys jäi pois käytöstä. Kuitenkin Boråsin, Göteborgin, Haaparannan, Helsingborgin, Landskronan, Lidingön, Malmön, Mölndalin, Solnan, Sundbybergin, Trollhättanin, Tukholman, Vaxholmin ja Västeråsin kunnat ovat uudelleen alkaneet käyttää kaupunkinimitystä.
Seuraavassa luettelossa on ensimmäisenä kaupungin vaakuna ja sitten kaupungin nimi. Kolmannessa ja neljännessä sarakkeessa on mainittu kunta ja lääni, jonka alueella kaupunki nykyään sijaitsee. Niiden jälkeen on mainittu kaupungin perustamisvuosi tai perustamisvuodet ja viimeisenä on sarake huomautuksia varten. Artikkelin lopussa on kartta Ruotsin kaupungeista vuosina 1951–1966, ja sen jälkeen vielä kartta ennen vuotta 1862 lakkautetuista Ruotsin kaupungeista.
Seuraavassa luettelossa ovat vuoden 1862 kunnallislakien säätämisen jälkeen kaupunkeina olevat paikkakunnat. Skanör ja Falsterbo (molempien perustamisajankohta tuntematon) on laskettu vuodesta 1754 yhdeksi kaupungiksi nimeltään Skanör med Falsterbo, joten se on otettu tähän luetteloon vain kerran. Öregrund liitettiin Östhammarin kaupunkiin vuonna 1967 ja oli siten ainoa kaupunkikunta, joka lakkautettiin ennen vuotta 1971.
Näitä kaupunkina olleita paikkakuntia ei yleensä lasketa kaupungeiksi, koska ne eivät olleet kaupunkeina vuosina 1862–1951, jolloin vuonna 1862 säädetyt kunnallislait olivat voimassa.
Seuraava kartta kuvaa Ruotsin 133 kaupungin sijaintia vuosien 1951 ja 1967 välillä.
Seuraava kartta kuvaa Ruotsissa ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaan astumista sijainneita kaupunkeja. Näitä kaupunkeja ei yleensä lasketa kaupungeiksi Ruotsissa, eivätkä ne välttämättä ole olleet samanaikaisesti olemassa. Osa niistä on ollut myöhemmin kauppaloita.
Luettelo Saint Kittsin ja Nevisin kaupungeista
Tämä on luettelo Saint Kittsillä ja Nevisillä sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Saint Lucian kaupungeista
Tämä on luettelo Saint Lucialla sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Saint Vincent ja Grenadiinien kaupungeista
Tämä on luettelo Saint Vincent ja Grenadiineillä sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Salomonsaarten kaupungeista
Tämä on luettelo Salomonsaarilla sijaitsevista kaupungeista. Suluissa on kaupungin asukasluku vuoden 2009 väestönlaskennassa.
Luettelo Sambian kaupungeista
Tämä on luettelo Sambiassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Samoan kaupungeista
Tämä on luettelo Samoassa sijaitsevista kaupungeista. Suluissa on kaupungin asukasluku vuoden 2016 väestönlaskennassa.
Luettelo San Marinon kaupungeista
Tämä on luettelo San Marinossa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo São Tomé ja Príncipen kaupungeista
Tämä on luettelo São Tomé ja Príncipessä sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Saudi-Arabian kaupungeista
Tämä on luettelo Saudi-Arabiassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Senegalin kaupungeista
Tämä on luettelo Senegalissa sijaitsevista kaupungeista.
Nestorin kronikka
Nestorin kronikka (Muinaiskirkkoslaaviksi Повѣсть врємѧннꙑхъ лѣтъ, "Kertomus menneistä ajoista") on varhainen Venäjän historiaa kuvaava kirjallinen teos, joka on säilynyt nykypäiviin asti.
Nestorin kronikan kirjoittajana pidettiin pitkään Kiovan luostarin munkkia Nestoria, jonka väitettiin koonneen tekstin vanhemmista lähteistä 1000-luvun lopulla. Nestorin asema on sittemmin kiistetty ja on katsottu, että tekstin on koonnut vuoden 1117 tienoilla Kiovan Vydubitskin luostarin igumeni Silvestr. Kronikan vanhin säilynyt kopio on laurentiuslainen kokoelma vuodelta 1377, mutta alkuperäinen käsikirjoitus saattaa olla ehkä jo vuodelta 1095. Teos on julkaistu myös suomeksi vuonna 1994.
Kronikka kertoo slaavilaisen asutuksen leviämisestä vedenpaisumuksen jälkeen, Kiovan hallitsijoista sekä Novgorodin ja muiden kaupunkien perustamisesta 800-luvulta vuoteen 1116. Teoksella on paljon merkitystä slaaveille.
Kronikka kertoo, kuinka slaavit saivat alkunsa Nooan pojan, Jafatin, poikien perillisistä ja asettuivat nykyisille asuinsijoilleen. Vuosisatoja myöhemmin nykyisen Venäjän alueella asuvat suomalais-ugrilaiset (tsuudit, merjalaiset, vepsäläiset) sekä slaavilaiset (sloveenit ja krivitšit) kansat kyllästyivät maan epäjärjestykseen ja jatkuviin sotiin heimojen välillä. He päättivät kutsua johtajikseen kolme veljestä, Rurikin (Hrörek), Sineuksen ja Truvorin, meren takaa, ”russien” maasta. Näiden veljesten mukaan novgorodilaiset nimittivät maataan "Russkaja zemljaksi", Rusien maaksi. Kronikassa ”russien” alkuperä ei täysin selviä, mutta heidän arvellaan olleen Skandinavian alueelta tulleita viikinkejä eli varjageja. Veljeksistä vanhin, Rurik, nousi Novgorodin hallitsijaksi. Rurikin kuoltua hänen sukulaisensa Oleg (Helgi) liitti Kiovan valtakuntaan ja siirsi pääkaupungin sinne.
Kronikka kertoo myös Kiovan ruhtinaasta Vladimirista, joka opiskeli ja otti selvää eri uskonnoista. Kronikan mukaan Vladimir valitsi Kiovan uskonnoksi ”uskonnoista parhaan”, ja näin ortodoksisuudesta tuli Kiovan ja sittemmin koko Venäjän uskonto.
Luettelo Serbian kaupungeista
Tämä on luettelo Serbian kunnista, joilla on kaupunginoikeudet. Lisäksi väestönlaskennassa erotetaan paikkakuntia sen mukaan, ovatko ne kaupunkimaisia tai maalaismaisia (kyliä).
Nikolaus V
Nikolaus V (1397 – 1455), alk. Tomaso Parentucelli, oli paavina 6. maaliskuuta 1447 – 24. maaliskuuta 1455. Nikolaus V suosi humanismia ja toi renessanssin vaikutteita Roomaan. Nikolaus V halusi palauttaa Rooman Italian tärkeimmäksi sivistyskeskukseksi. Hän pyrki myös kohentamaan kaupungin rakennuksia ja vedenjakelua.
Nikolaus V käynnisti mittavan käännösohjelman, jonka tavoitteena oli kääntää antiikin klassisia teoksia latinaksi. Nikolaus V:n aikana käännetyt ja jäljennetyt käsikirjoitukset muodostivat pohjan Vatikaanin kirjastolle.
Paavien harjoittaman tieteen historiassa merkittäväksi virstanpylvääksi voidaan katsoa juuri paavi Nikolaus V:n pontifikaatti vuosina 1447–1455. Nikolaus V oli ensimmäinen humanistisista paaveista, ja hän suosikin suuresti tieteitä ja taiteita. Vatikaanin tieteitä kyseinen paavi tuki erityisesti kirjojen osalta, sillä innokkaana bibliofilian harrastajana tunnettu paavi päätti perustaa Roomaan kirjaston "oppineiden yhteiseksi hyväksi", sekä hankkia sinne "kaikki kreikkalaiset ja latinalaiset kirjat, jotka ovat paavin ja apostolisen istuimen arvoisia". Nikolaus V keräsi kirjoja ympäri Eurooppaa lähettämällä asiamiehiään etsimään niitä, ja hänen kuollessaan paavinistuimelle jäi haltuunsa kyseisen aikakauden laajin kirjakokoelma, joka käsitti yli tuhatkaksisataa käsikirjoitusta. Näiden joukossa oli useita kreikankielisten antiikin filosofien kuten Aristoteleen teoksia, joita Nikolaus V:n Roomaan hankkineet idästä tulleet oppineet olivat kääntäneet. Nikolaus V:n toiminnan seurauksena syntyi Vatikaanin kirjasto "Biblioteca Apostolica Vaticana", joka oli vuosisatoja ja on yhä erittäin merkittävä tieteellinen kirjasto.
Nikolaus V kirjoitti vuonna 1452 Portugalin kuningas Alfonso V:lle bullan "Dum Diversas", joka valtuutti kuninkaan alistamaan saraseenit ja pakanat orjuuteen. Tätä bullaa käytettiin Portugalin orjakaupan luvallisuuden perustana Länsi-Afrikassa.
Luettelo Sierra Leonen kaupungeista
Tämä on luettelo Sierra Leonessa sijaitsevista kaupungeista. Luettelo sisältää maan suurimmat kaupungit asukaslukuineen sekä piirikunnat ja niiden hallintokeskukset.
1. Freetown – asukasluku (2015) 1 050 301
2. Bo – asukasluku (2010) 231 494
3. Kenema – asukasluku (2015) 200 354
4. Makeni – asukasluku (2010) 114 960
5. Koidu – asukasluku (2015) 128 074
Sierra Leone on jaettu aluehallinnon ylimmällä tasolla neljään osaan. Alueet jakautuvat edelleen yhteensä 14 piirikuntaan. Piirikunnat jakautuvat edelleen päällikkökuntiin, joita johtavat päälliköt ja neuvostot. Piirikuntien neuvostoissa tehdään paikallisia päätöksiä, ja ne ovat suoraan keskushallinnon alaisuudessa. Päälliköiden valta on perinnöllistä, ja heillä on edelleen vaikutusvaltaa perinteiseen kulttuuriin ja oikeudellisiin asioihin, vaikka keskushallinto onkin vienyt heiltä suurimman osan hallinnollisesta vallasta.
Sierra Leonen alueet ja niiden hallintokeskukset ovat:
SB Savo
KSS Savo on nilsiäläinen salibandyn erikoisseura. Kesällä 2010 SB Savo muodosti seurafuusion Kuopion Salibandyseuran kanssa, ja niinpä uuden seuran Nilsiän osasto kantaa nimeä KSS Savo. Kauteen 2015-2016 asti joukkue pelasi SB Welhot Nilsiä nimellä, mutta kaudeksi 2016-2017 se vahtoi seuraa Nilsiän Apasseihin. Miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2016–2017 II-divisioonaa Savo-Karjalan lohkossa. Seuralla on edustusjoukkueen lisäksi juoniorijoukkueita C95-,D97- sekä E99-ikäluokissa. Aivan nuorimmille junioreilleen KSS Savo järjestää sählykerhon.
Seura perustettiin vuonna 2001, kun varpaisjärveläinen SB Raptors ja nilsiäläinen NFL yhdistyivät. Joukkue aloitti pelaamalla III-divisioonaa, mutta nousi sarjaportaita ylöspäin. Edustusjoukkue pelasi vuodet 2004-2009 miesten 1.divisioonaa. Nykyisin joukkue pelaa miesten 2-divisioonaa Savo-Karjalan lohkossa nimellä KSS Savo johtuen SB Savon ja kuopiolaisen KSS seurafuusiosta.
Korianteri
Korianteri ("Coriandrum sativum") on yksivuotinen maustekasvi, joka on erityisen suosittu eri puolilla Aasiaa, Etelä-Amerikassa ja Välimeren ympäristössä. Kaikki kasvin osat ovat syötäviä, mutta yleisimmin käytetään siemeniä tai tuoreita tai kuivattuja lehtiä. Korianteri on sukua persiljalle ja porkkanalle.
Korianterin sijasta käytetään toisinaan meksikolaista korianteria, joka kuitenkin on paljon voimakkaampaa. Ne eivät ole keskenään sukua.
Kreikkalainen sana "koris", joka tarkoittaa ludetta, on antanut nimensä korianterille.
Monia belgialaisia vehnäoluita ("witbier") maustetaan korianterilla.
Lehtikorianteri tunnetaan Etelä- ja Pohjois-Amerikassa myös espanjankielisellä nimellä "cilantro". Tuoreet lehdet ovat tärkeä osa monissa aasialaisissa chutney-soseissa sekä meksikolaisissa salsakastikkeissa. Silputtuja korianterinlehtiä sirotellaan myös intialaisten ruokien kuten dhalin päälle, mutta lehtiä pitää varoa kuumentamasta, sillä lämpö tuhoaa niiden aromin nopeasti. Korianterin lehdet sisältävät muun muassa 10-undekenaalia (CHO).
Korianterin maku on voimakkaan aromikas, makeahko ja kirpeän sitrusmainen. Se sopii esimerkiksi kaali- ja punajuuriruokien mausteeksi. Osa ihmisistä (4%-14%) kuitenkin kokee korianterin hajun ja maun saippua- tai multamaisena. Tämä johtuu hajuaistiin vaikuttavasta geenimuunnoksesta.
Korianterin siemenen tuoksuvat murskattaessa hiukan sitruunamaisilta. Niiden makua on kuvattu myös lämpimäksi, pähkinäiseksi ja appelsiiniin vivahtavaksi – ja se on kaukana korianterin lehtien mausta, joten ruoanlaitossa niitä ei voi korvata toisillaan. Jauhetut korianterin siemenet ovat curry-maustesekoituksen pääainesosa sekä tärkeässä roolissa "garam masalassa" ja muutamissa muissa intialaisissa maustesekoituksissa.
Siemenet voi paahtaa kevyesti ennen käyttöä, ja ne murskataan helpoimmin morttelissa. Jauhettu korianteri menettää makunsa nopeasti.
Korianteria on löydetty niin Pompeijin raunioista kuin faraoiden haudoista, joten se ei ole tuore tulokas eurooppalaisessa keittiössä. Raamatussa korianterin avulla kuvataan mannaa: "Israelilaiset antoivat sille ruoalle nimeksi manna. Se muistutti korianterin siemeniä, mutta oli valkoista ja maistui hunajaleivältä." (2. Moos.16:31)
Ensimmäisen kerran nimi "coriandrum" (korianteri) esiintyy Plinius vanhemman kirjoituksissa, jossa hän kuvailee kasvia, joka haisee luteelle.
Luettelo Slovakian kaupungeista
Tämä on luettelo Slovakiassa sijaitsevista kaupungeista.
Curry
Curry on Intian brittiläisten siirtomaaisäntien kehittämä kuiva maustesekoitus, jonka tarkoitus oli helpottaa intialaistyylisten ruokalajien tekemistä kotona Euroopassa. Alun perin sana tulee tamilin kielen sanasta "kari", joka tarkoittaa kastiketta, ja kuvasi tyypillisiä eteläintialaisia liha- tai kasvisruokalajeja, joita syödään riisin kanssa. Nimeä käytetään myös eteläintialaisista maustesekoituksista, joissa on currylehtiä.
Curryn reseptit vaihtelevat suuresti. Tyypillisiä curryn ainesosia ovat kuitenkin korianterin siemenet, kurkuma, jeera eli juustokumina, ruskeat sinapinsiemenet, kardemumma, muskotti, chili, kaneli ja laakerinlehti. Ominaisen värinsä se saa maustekurkumasta.
Britit käyttävät sanaa curry kuvaamaan mitä tahansa intialaista ruokalajia, samaan tyyliin kuin Suomessa kaikenlaista pastaa on aiemmin sanottu makaroniksi. Curry-ruokia voidaan pitää ennemminkin eurooppalaisena versioina intialaisista ruokalajeista kuin oikeina intialaisina perinneruokina. Esimerkiksi tandooriuuneja on harvassa intialaisessa kodissa, joten tandoorikana tai naan-leipä eivät ole intialaista kotiruokaa.
Luettelo Slovenian kaupungeista
Tämä on luettelo Sloveniassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Sri Lankan kaupungeista
Tämä on osittainen luettelo Sri Lankassa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Sudanin kaupungeista
Tämä on luettelo Sudanissa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Surinamen kaupungeista
Tämä on luettelo Surinamessa sijaitsevista kaupungeista.
Luettelo Sveitsin kaupungeista
Tässä luettelossa on osa Sveitsin kaupungeista.
Tilastollisesti Sveitsissä määritellään kaupungeiksi kaikki vähintään 10 000 asukkaan kunnat . Vuoden 2017 lopussa tämän tyyppisiä kaupunkeja oli 155 kpl.
Historiallisesti kunnilla on ollut kaupunki- tai/ja markkinaoikeuksia, millä perusteella monia vanhoja pienempiäkin (alle 10 000 asukkaan) paikkakuntia on kutsuttu ja kutsutaan edelleen kaupungeiksi. Näitä vanhoja kaupunkeja Sveitsissä on 105 kpl. Lisäksi maassa on 32 entistä kaupunkia, jotka eivät enää ole itsenäisiä kuntia.
Sveitsin suurimmat kaupungit asukasluvun mukaan ovat (vakinaiset asukkaat 31.12.2017):