Kuopion jalkapallo
Kuopion jalkapalloilu alkoi jonkinlaisena koululaispelinä vuonna 1905. Paikallisista urheiluseuroista mm. Kuopion Reipas otti jalkapalloilun ”harrastusalakseen” samalla vuosikymmenellä. Kuopion jalkapalloilun varsinaisena lähtöpisteenä voidaan pitää 12.6.1910 Väinölänniemellä pelattua ottelua VPK:n Osmo vastaan Kuopion Riento.
Vuonna 1982 pääsarjassa pelasi samanaikaisesti kolme kuopiolaisseuraa (KuPS, KPT ja Elo). Vastaavaan on pystytty aikojen saatossa Kuopion lisäksi vain Helsingissä ja Turussa; myös Vaasassa, kun vuoden 1945 kaksilohkoinen Mestaruussarja otetaan mukaan laskuihin.
Naisten jalkapalloa Kuopiossa pääsarjatasolla ovat pelanneet KPT, KMF (Kuopion MimmiFutis) ja uusin Kuopion jalkapallon pääsarjaseura Pallokissat, joka alkoi naisten liigassa 2012.
Suomessa jalkapallon pääsarjaa on pelattu kaikkiaan 85 kautena alkaen 1930 ja 2016 mukaan lukien. Kuopiosta ainakin yksi seura on ollut mukana miesten pääsarjassa 65 eri kauden aikana. Helsingistä ja Turusta on ollut seura mukana joka kerta. Kuopio on pääsarjaseura paikkakunnalla kaudet –listalla kolmantena, seuraavana tulevat Valkeakoski (62), Vaasa (59), Tampere (52) ja Lahti (51). Naisten jalkapalloa pelaava seura on ollut kahtena kautena ainoa kuopiolaisseura, joka oli mukana lajin pääsarjassa (KMF 2004 ja -07).
Suomen Palloliitossa on 917 jäsenseuraa (2017). Kuopiossa seuroja on 14 (seurat piirissä 2017): AC BARCA, FC Tarzan, JuPy, Kings SC, KJK, KuPS, KuKi, LiPa, NP-H, Pallokissat, PuPa, SC KuFu-98, SC Zulimanit ja Voimistelu- ja Urheiluseura Männistön Elo.
Jalkapalloharrastus tuli Suomeen vuonna 1890, jolloin Turussa järjestettiin ensimmäiset pelit. Vuonna 1907 perustettiin Suomen Palloliitto. Seuraavana vuonna ryhdyttiin järjestämään cup-kilpailua Suomen mestaruudesta.
Vuosisadan vaihteessa Kuopio oli oloiltaan maalaismainen. Asukasluku kasvoi vajaasta 9000:sta 16000:een 1890-1910 välisenä aikana. Lähinnä torin ympärillä olevat kivitalot ilmensivät kaupunkimaisuutta. Kuopioon tuli sähkö 1892, viemäri 1907 ja vesijohtoverkosto 1915. 1920-luvulla Kuopiossa rikkoontui 20000 asukkaan raja.
Kuopion ensimmäisten jalkapallojen esitetään ponnahdelleen lajiharrastusmielessä kansakoulujen pihamailla syksyllä 1908. Ensimmäiseksi Kuopiossa pelatuksi seurojen väliseksi jalkapallo-otteluksi esitetään 12.6.1910 Väinölänniemellä pelattua ottelua VPK:n Osmo vastaan Kuopion Riento, jonka Riento voitti.
Kuopion Riento ja Kuopion Reipas ottivat jalkapallon virallisesti toimintaansa vuonna 1915. Seuraavina vuosina mukaan tulivat VPK:n urheiluseura Osmon Pojat, 1919 perustettu Männistön Elo, 1920 perustettu Kuopion Urheilu-Veikot ja 1923 perustetut Kuopion Palloseura ja Savon Sisu. Palloliiton toimintaan kuopiolaisseurat tulivat 1919, kun Reippaalla oli edustaja paikalla liiton vuosikokouksessa.
Riento, Elo ja 1928 perustettu Kuopion Kisa-Veikot olivat TUL:n seuroja ja siten Palloliiton toiminnan ulkopuolella. Urheilu-Veikot, Sisu ja Reipas olivat puolestaan yleisseuroja, joissa jalkapallo oli vain yksi monista lajeista.
Männistön työläisnuoriso oli 1919 ensimmäisenä perustamassa Kuopioon seuraa, joka oli päätyvä valtakunnan ylimmälle tasolle. Elo on siis myös vanhin kuopiolainen elossa oleva jalkapalloa pelaava seura (tilanne kauden 2017 jälkeen). Seura on rekisteröity vuonna 1947 Elon nykyisinkin käyttämälle nimelle Voimistelu- ja Urheiluseura Männistön Elo.
Elo on pelannut pääsarjassa kolmena kautena (1969-70 ja 1982). Paras sija on ollut yhdeksäs 1969. 
10. huhtikuuta 1991 Elon yleiskokous teki päätöksen luopua ykkösen kauden 1991 sarjapaikastaan. Luopumisen syy oli ex-puheenjohtaja Tuomo Yläkorholan aiheuttama taloudellinen umpikuja. Elo oli kuukautta aikaisemmin kerennyt voittaa ykkösdivisioonan hallimestaruuden Oulussa.
Toiminnan loppumisen jälkeen seurasi fuusioyritelmä FC Kuopio (KPT:n kanssa). Missään vaiheessa 1990 sarjapelaamisen loppumisen jälkeen seuraa ja yhdistystä ei lakkautettu. 2011 syksyllä valittiin uusi johtokunta ja nukkuvaa seuraa alettiin herätellä. Seuraavana vuonna Elo palasi jalkapallon pariin Itä-Suomen piirin Viitosessa 2012. Elo sai pelaajat Etelä-Kuopion Ilvekseltä. Paluuottelu Elo-Kings SC (2-2) pelattiin 5. toukokuuta 2012 Keskuskentällä.
Kuopion Riennossa jalkapalloa alettiin pelata 1907. Työväen urheiluseuroista Rientoa aikaisemmin jalkapalloilun olivat aloittaneet vain Kotkan Riento ja Helsingin Ponnistus (1906). Samoihin aikoihin Riennon kanssa alkoivat Turun Pyrkivä ja Tampereen Yritys.
Työväen Urheiluliitto (TUL) perustettiin 26. tammikuuta 1919. Jalkapallo ei ollut alussa liiton ohjelmassa; jalkapallojaosto perustettiin 16.10. 1919.
TUL:n kilpailutoiminta alkoi 1920. Pohjois-Savon ja Kainuun piirin mestaruusottelussa pelasivat Kuopion Riento ja Männistön Elo (6 – 0). Piirien mestarit pääsivät osallistumaan liiton mestaruuskilpailuihin. Finaali pelattiin 10. lokakuuta 1920 Eläintarhan Urheilukentällä Helsingissä, ja paikallinen Kullervo voitti Kuopion Riennon 13 – 1.
TUL lopetti oman jalkapallotoimintansa 1956, ja sen 115 seuraa liittyivät jalkapalloilun osalta SPL:oon. Vuonna 1960 TUL otti jalkapalloilun uudelleen ohjelmaansa.
1920-luvulla Reippaasta alkoi erota lajijaostoja tarkoituksenaan perustaa omia seuroja.
7. maaliskuuta 1923 kuusitoista henkilöä piti Kuopion Seurahuoneella kokouksen, jonka tavoitteena oli jalkapallon erikoisseuran perustaminen. Yhdeksän päivää myöhemmin pidettiin 25 hengen voimin samassa paikassa varsinainen Kuopion Palloseuran perustamiskokous, jossa puhetta johti varatuomari Lauri Backman. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Ali Rautakorpi.
Uuden seuran tilanne oli haasteellinen. Kenttäolot olivat alkeelliset, lajin sääntötuntemus oli huonoa eikä valmennuksesta ollut tietoakaan. Palloliiton organisaatiosta ei ollut apua eivätkä taloudelliset resurssitkaan olleet kohdallaan.
Kuopion Palloseuran nimi lyhennettiin alkuvuosina KPS:ksi, kunnes Hufvudstadbladet keksi 1934 lyhenteen KuPS. Vuonna 1935 KuPS otti käyttöön keltamustan peliasun.
KuPS on kerennyt saavuttaa tähän mennessä (1923 – 2013) yhteensä viisi suomen mestaruutta (1956, -58, -66, -74 ja -76), yhdeksän hopeaa (1950, -54, -64, -67, -69, -75, -77, -79 ja 2010) ja yhden pronssin (1953). Suomen cupin voittoja KuPS:lla on kaksi (1968 ja 1989) ja Liigacupin voitoja yksi (2006). Kaikkien aikojen maratontaulukossa KuPS on 57 pääsarjakaudellaan neljäs, edellään HJK, TPS ja Haka. KuPS piti pitkään hallussaan ennätystä pelata putoamatta peräkkäisiä kausia pääsarjassa, 44 (1949-92). Ennätys rikkoontui vasta 2008, kun HJK pelasi 45:nnen peräkkäisen kautensa.
2. toukokuuta 1926 Kuopiossa pidettiin Suomen Palloliiton Savon piirin perustamiskokous. Kuopiolaisseuroista mukana olivat Kuopion Palloseura ja Osmon Pojat, muut olivat Kajaanin Palloilijat, Warkauden Sk:n (Suojeluskunnan) Palloilijat ja Iisalmen Palloilijat.
Savon piiri kattoi aluksi alueen, jolla sijaitsivat mm. kaupungit: Kajaani, Iisalmi, Kuopio, Varkaus, Mikkeli, Jyväskylä ja Savonlinna. Piirin mestaruudesta (”Savon-malja”) pääsivät ottelemaan Suomen Palloliittoon kuuluneet piirin alueen seurat. Ensimmäinen kilpailu pelattiin kesäkuussa 1926. Kilpailuun ilmoittautui 6 seuraa, joista kaksi Kuopiosta. K.P.S. voitti ensin Kuopion Osmon, sitten Iisalmen Palloilijat ja hävisi loppuottelussa Väinälänniemellä 27. kesäkuuta Warkauden sk:n Palloilijoille 2-3.
Vuosien 1926-29 Savon-malja –kilpailuun osallistunut kolmas kuopiolaisseura oli Savon Sisu (1929). Kuopion Palloseura hävisi myös 1927-29 Savon-malja –loppuottelut. Voittajana oli kolme kertaa peräkkäin Mikkelin Kilpa-Veikot.
Kuopion Palloseurassa oli 1930-luvun alussa sisäisiä ristiriitoja, jotka puhkesivat julkiseksi hajaannukseksi syksyllä 1931.
Riita ratkesi kun 18. lokakuuta 1931 kaupunkiin perustettiin toinen jalkapalloseura, Kuopion Pallo-Toverit (KPT).
Kuopion Pallotoverit (K.P.T.) ry on rekisteröity 18.3.1933. Yhdistys on edelleen elossa. KPT:n nimi oli Koparit pari viikkoa tammikuussa 1982. Seuran yleinen kokous päätti, että seuran uudeksi nimeksi tulisi Koparit ry. Nimen muuttaminen vaati sääntöjen mukaan kuitenkin vielä toisen yleisen kokouksen hyväksynnän. Kokous päätettiin pitää kahden viikon kuluttua. Seuran vanhempi polvi vetosi vanhan nimen puolesta voimakkaasti sekä jäsenistöön että seuran johtoon. Johtokunta päätti perääntyä. Vanha nimi säilyisi virallisena nimenä, mutta käyttöön lanseerattaisiin ”markkinointinimi” Koparit, jota käytettäisiin myös kilpailutoiminnan yhteydessä.
28. syyskuuta 1991 pelattiin Kakkosdivisionnan pohjoislohkossa Seinäjoella Sepsi-78 vastaan KPT. Kotijoukkue voitti kauden viimeisen ottelun 4 – 0. KPT ei pystynyt uusimaan sarjapaikkaansa kauden peleistä saadulla yhdellä tasapelipisteellään. ”Viimeiset (toistaiseksi?) ottelunsa vihreäpaidat pelasivat vuonna 1991” kirjoittaa seurahistorian esipuheessa 18.10.2011 Jussi Tuovinen.
KPT ja Elo fuusioituivat 1991 (ks. FC Kuopio); fuusioseura ei toiminut kauaa. KPT ei ole osallistunut kilpailutoimintaan 1991 jälkeen. Seuraa ei kuitenkaan haluta lakkauttaa. KPT aikoo pitää 2016 loppuvuoden aikana vuosikokouksen pysyäkseen jatkossakin Patentti- ja rekisterihallituksen yhdistyslistalla ja pitääkseen optionsa kilpailutoimintaan osallistumiseen avoimena.
Kuopiolaisseuroista Palloliiton jäseniä olivat 30-luvulla KuPS:n ja KPT:n lisäksi vain Kuopion Osmo (1932, seuraavana vuonna se ei löydy enää jäsenseuraluettelosta). .
KuPS voitti ensimmäisen Savon piirin mestaruutensa vuonna 1930, ja tämä merkitsi nousua Palloliiton B-sarjaan (myöhemmin Suomensarja). Vuosina 1930-1935 B-sarjaan joukkueet valikoituivat piirien sarjoista, Savosta B-sarjaan pääsi piirinsarjan paras (2 parasta 1934 ja -35). Kuopiolaisseuroista KuPS:n lisäksi vain KPT oli mukana em. karsinnoissa B-sarjaan (vuosina 1932-35).
KPT kehitti ensimmäisenä seurana kunnollisen nuorisotoiminnan ja kaupunginosasarjojen avulla seura nousi pian KuPS:n ohi. KPT:n tunnetuin kasvatti oli maajoukkuemaalivahti Thure Sarnola.
KuPS oli voittanut piirin sarjan vuosina 1930 – 34, mutta kaupungin valtikka siirtyi KPT:lle 1935, jolloin se voitti ensimmäisen piirin mestaruutensa. KPT:n voimahahmona alkuvuosina oli seuran sihteeri Hannes Hiltunen, joka oli myös joukkueen manageri eli pelaajien valitsija ja valmentaja, ja myös laitahyökkääjä (pelasi Mestaruussarjaa vuosina 1938 ja -39).
Syksyllä 1937 KPT nousi ensimmäisenä sisämaan seurana Suomen pääsarjaan.
8. toukokuuta 1938 Väinölänniemellä pelattiin Kuopion ensimmäinen pääsarjaottelu, KPT-HJK 1-5, yleisöä 1300. Kuopiolaisseuran ensimmäisen pääsarjamaalin teki Onni Lappalainen.
KPT taisteli ja pysyi Mestaruussarjassa aina vuoteen 1940 asti, jolloin seura tipahti B-sarjaan kun hävisi heinäkuussa karsintaottelussa Kiffenille 1-2.
Sota-aikanakin pelattiin jonkin verran jalkapalloa. Palloliitto järjesti mun muassa 1943–44 ns. sotasarjan, jossa pelasi myös KPT Neuvostoliiton suurhyökkäys kesällä 1944 lopetti sarjat.
Toiminta aloitettiin uudestaan keväällä 1945, jolloin Palloliitto järjesti kaksilohkoisen SM-sarjan, jonka parhaista koostettiin syksyksi 1945 varsinainen SM-sarja. KPT selvitti tiensä mestaruussarjaan, mutta se osoittautui jälleen liian kovaksi. Sarjasta tipahdettiin heti.
KuPS alkoi samaan aikaan nousta kohta huippua. KuPS:n taustahahmona oli Aaro Heikkinen, joka pelasi edustusjoukkueessa 1929 – 47 ja keskittyi sitten valmennukseen vuoteen 1967 asti. KuPS:n ensivierailu pääsarjassa 1947/48 päättyi putoamiseen, mutta KuPS palasi sinne heti seuraavana vuonna.
1945 Kuopioon ensimmäinen nuorten mestaruus (A-pojat) KPT:lle. A-poikien mestaruuksia on ratkottu 1942 alkaen. KTP sai vielä toisenkin mestaruuden 1950. KuPS sai ensimmäiset juniorimestaruutensa A-pojissa 1955, B-pojissa 1971 (B:n mestaruuksista Suomessa on pelattu 1971 alkaen), C-pojissa 1977 (C:n mestaruuksista on pelattu 1971 alkaen), D-pojissa 1972 (D:n mestaruuksista pelattiin 1971 – 98) ja nappuloissa, E-pojat 1964 (nappulamestaruuksista pelattiin 1964 – 93).
Aaro Heikkinen kehitti kuopiolaisen nopean lyhytsyöttöpelin. Kuopion jalkapallon tavaramerkiksi tuli ”Elä laakase naatitaan”. Heikkinen opetti Aulis Rytkösen huippupelaajaksi. Rytkönen oli nostamassa KuPS:aa ensimmäisen kerran SM-sarjaan: Hän lähti Ranskaan ammattilaiseksi joulukuussa 1952.
Kuopion ensimmäinen SM-kulta tuli 1956 (KuPS). 30 vuoden ajanjaksolla 1950 – 79 KuPS voitti viisi Suomen mestaruutta ja oli kahdeksan kertaa hopealla. Melkein kaikki KuPS:n pelaajat noina vuosina olivat juuriltaan kuopiolaisia.
1966 kuopiolaiselle ensimmäinen pääsarjan maalikuninkuus: Markku Hyvärinen, KuPS, 16 maalia.
1967 kuopiolaisseura pelasi ensimmäisen Eurocup-ottelun. KuPS:n vastustajana oli ranskan mestari St. Etienne, joka voitti ensin kotonaan 2-0, ja sitten Väinölänniemellä 3-0.
1968 kuopiolaisseuralle ensimmäinen Suomen cupin voitto: KuPS-KTP 2-1. Suomen cupista kilpailtiin ensimmäisen kerran 1955. Vuosi 2014 mukaan lukien Kuopioon on tullut kaksi voittoa (toisen kerran 1989 KuPS-Haka 3-2) ja viisi kertaa kuopiolainen on ollut finaalin häviävänä osapuolena. Ensimäisenä 1957 KPT (hävisi Drott:lle 1-2 ja.) ja 1978 KPT hävisi Reippaalle kaksiosaisessa finaalissa yhteismaalein 2-4 (tulokset ensin kotona 1-3, sitten vieraissa 1-1). KuPS on hävinnyt kolme kertaa (2011 – 13 häviöt HJK:lle 1-2 ja., Hongalle 0-1 ja RoPS:lle 1-2).
Viking cup -nimistä kilpailua pelattiin vuosina 1972-76. Kuopiolaisseuroista kilpailuun osallistuivat KuPS ja KPT. KuPS osallistui kilpailuun sen jokaisena vuonna ja oli parhaimmillaan häviäjänä välierä-ottelussa (1973, jolloin tuli Kuopion paras saavutus ko. kilpailussa, 0-1 jatkoaika-häviö Reippaalle). KPT oli mukana kolmesti. Kuopion seurat pelasivat kilpailussa vastakkain kaksi kertaa: 1973 KuPS voitti 3-0 ja 1974 KPT voitti 2-1.
1973 ensimmäinen kolmannen polven pääsarjapelaaja Joni Hiltunen (s. 1963, KuPS). Jonin isä Matti (s. 1933) pelasi pääsarjassa mm. KPT:ssa 1954 ja KuPS:ssa 1958-63, 1965. Matin isä Hannes (s. 1907) pelasi KPT:ssa 1934-39. Hannes edusti ennen KPT-uraansa KuPS:aa.
Vuosina 1981 – 83 pelattiin kaukalojalkapallon suomenmestaruuksista. SPL:n julkaisemissa jalkapallokirjoissa kilpailua nimitettiin SM-hallisarjaksi. KuPS ei selviytynyt kilpailussa alkulohkoista mitaliotteluihin. Kuopiolaisseuroista myös Elo osallistui kilpailuun. Elo oli mukana 1982, jolloin se jäi kuopiolaisten alkulohkossa kolmanneksi KPT:n ja KuPS:n jälkeen.
Ensimmäinen SM-hallisarja järjestettiin talvella 1981 (joulukuu 1980 – 15. maaliskuuta 1981). Kyse oli kaukalojalkapallosta, jonka idea oli saatu Yhdysvalloista. KPT voitti 4 joukkueen alkulohkon (KuPS jäi kolmanneksi). Alkulohkon pelit pelattiin Kuopion jäähallissa ja Lahden suurhallissa (siellä pelattiin normaalilla jalkapallokentällä). Mitaliottelut pelattiin Helsingin jäähallissa, jossa KPT voitti finaalissa Hakan 5-1. Seuraavana vuonna KPT tuli hopealle ja 1983 pronssille. Kaukalojalkapallon taru virallisella tasolla Suomessa päättyi talvella 1983. KPT ehti tehdä historiaa voittamalla kolmessa vuodessa kaikki mahdolliset mitalit.
Naisten Suomen cupia on pelattu vuodesta 1981 alkaen. Vuosi 2014 mukaan lukien kuopiolaisseurojen paras saavutus on ollut selviytyminen finaaliin kahdesti: 1983 Koparit hävisi Puotinkylän Valtille (1-4) ja 2012 Pallokissat PK-35 Vantalle (1-2).
Kesällä 1982 pääsarjassa pelasi kolme kuopiolaista jalkapalloseuraa.
1983 KuPS:lla oli ensimmäistä kertaa ulkomainen valmentaja; Boguslaw Hajdas, joka oli ollut Puolan Valmentajana MM-turnauksessa 1982.
1984 Elo saavutti Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuden. Toisen kerran Elo voitti TUL-tittelin 1988. Elo on ainut kuopiolaisseura, jolle ko. mestaruus on mennyt 2014 vuosi mukaan lukien. TUL:n mestaruuksista pelaaminen alkoi vuonna 1920.
1980-luvulla KuPS ei enää menestynyt (1979 oli vielä tullut hopeaa). Edessä oli taistelu sarjapaikasta. 1980-luvun paras saavutus oli cupmestaruus 1989.
1990-luvulla jalkapallon asemesta jääkiekko ja Kalevan Pallo nousi kuopiolaisyleisön suosikiksi (KalPa saavutti jääkiekkoliigassa SM-hopean 1991).
1991 (10. maaliskuuta) Elo voittaa Ykkösen hallisarjan (Ykköscup) lopputurnauksen Oulussa. KuPS oli kilpailussa parhaimmillaan toinen; hävisi vuoden 1995 finaalissa Pallo-Iiroille.
1991 kuopiolaisseura mukana ensimmäistä kertaa järjestetyssä Neste Charity shield –kilpailussa, edelliskauden cupin ja sarjan voittajat vastakkain ennen tulevaa kautta, KuPS hävisi Kuusysille 0-1.
1991 Elo joutui luopumaan Ykkösestä, kun paljastui monien miljoonien markkojen talousepäselvyydet. Seuran puheenjohtaja oli sotkenut siviilitoimensa pankinjohtajana ja luottamustoimensa Elon johdossa keskenään.
Syksyllä 1991 Elo ja KPT yhdistyvät FC Kuopioksi, mutta siitä ei ollut kaupungin ykkösseura KuPS:n todelliseksi haastajaksi.
17. lokakuuta 1992 KuPS-MP 0-1; KuPS putoaa Veikkausliigasta. Kausi 1992 oli KuPS:n 44:s peräkkäinen pääsarjakausi (putki alkoi 1949), mikä oli ennätys Suomessa. Toiseksi eniten peräkkäisiä pääsarjakausia sarjapelaamisen alusta 1930 kauden 1992 loppuun oli saavuttanut HJK, 29 (1964 – 92). KPT oli pysynyt pääsarjassa parhaimmillaan 10 peräkkäistä kautta (1978 – 87).
Syksyllä 2000 KuPS varmisti nousunsa takaisin pääsarjaan.
2002 tyttöjalkapalloilussa ensimmäinen kuopiolaisseuran SM Kuopion Mimmifutikselle (B-tytöt). Tyttöjen mestaruuksia alettiin jakaa 1986. Toinen kuopiolaismestaruuksista (vuosi 2014 mukaan lukien) tuli 2010 (B-tytöt) KMF-Kuopiolle.
2006 KuPS saavutti Liigacupin voiton; finaalissa FC KooTeePee hävisi 2-1. Liigacup-niminen kilpailu oli alkanut Suomessa vuonna 1994.
Regions’ Cup perustettiin vuonna 2012 Suomen cupin rinnalle vain piirien sarjoissa pelaaville seuroille. Finaali korvasi aikaisemmin pelatun Pikkufinaalin. 2013 SC KuFu-98 voitti finaalissa FC Kiiston rangaistuspotkuilla 4-2 (1-1).
Toisen Regions’ Cup -voittonsa SC KuFu-98 sai 2015 syksyllä voittamalla Valkeakoskella pelatussa finaalissa Turun Pallokerhon 2-1. Voitolla KuFu ansaitsi paikan Eurokentille UEFA:n Regions´ cupiin. Yksi voittajajoukkueen pelaajista oli Tero Taipale, joka sai suomalaisessa jalkapallossa harvinaisen triplan täyteen; hän on voittanut Regions´ cupin lisäksi myös Suomen mestaruuden ja Suomen cupin.
UEFA:n Regions Cup pelataan joka toinen vuosi. KuFu-98 2015 Suomen voittajana osallistui 2016 Unkarissa 24. – 28. lokakuuta pelattuun lohkovaiheen turnaukseen, jossa oli mukana kolme muuta eri maan alueellista joukkuetta. Kilpailussa ei voi pelata pelaaja, joka on pelannut pääsarjaottelun. Voittajat 8 vastaavasta lohkovaiheen turnauksesta jatkavat lopputurnauksessa ensi vuonna. KuFu esiintyi nimellä Finland East District Team (joukkueessa oli myös pelaajia KuPS:n A-junioreista, Kurkimäen Kisasta ja Warkus JK:sta). KuFu sijoittui turnauksessa kolmanneksi.
Naisten jalkapallon pelaamista vastustavista asenteista huolimatta naiset alkoivat Suomessa harrastaa lajia jo 30-luvulla. Varsinaisesti peli sai lentävän lähdön Mikkelissä 23.8.1970, kun MP:n ja KuPS:n mestaruussarjapelin esiottelussa pelasivat edustuspelaajien vaimot, morsiamet ja tyttöystävät; MP voitti 3-0. Varsinainen kilpailutoiminta alkoi, kun ensimmäinen epävirallinen Suomen mestaruus ratkaistiin cup-kilpailulla 1971. Kilpailuun osallistui 51 joukkuetta, mukana mm. KPT, joka hävisi lopulliselle voittajalle HJK:lle välierässä. 1972 pelattiin ensimmäinen varsinainen SM-kilpailu. Piireissä pelattiin ensin 16 alkulohkossa, joiden voittajat selvittivät mestarin (HJK) cupkilpailulla. Kuopiosta mukana oli KPT:n lisäksi Päivärannan Pallo. Suomen Cupia naiset alkoivat pelata 1981.
1973 järjestettiin Naisten mestaruuskilpailu, jonka 4 joukkueen loppusarjassa KPT sijoittui toiseksi eli saavutti SM-hopeaa. Mestaruussarja-nimellä alettiin pelata 1974 (myöh. SM-sarja ja nykyisin Naisten Liiga), jolloin toinen eli 2. korkein sarjataso oli Perussarja. Sen nimi muuttui Aluesarjaksi 1981. Toiseksi korkeimmaksi sarjatasoksi tuli 1984 I divisioona (nykyisin Ykkönen). Kakkosta alettiin pelata 2006.
KPT osallistui em. 1972 ja -73 lisäksi pääsarjapelaamiseen vielä vuosina 1974, 1976 – 77 ja 1981 – 85. Muut kuopiolaiset naisten pääsarjaa pelanneet seurat ovat KMF yhdeksän kauden ajan (2003 – 11) ja Pallokissat (2012 lähtien).
Euro-kausi 2013/14 mukaan lukien KuPS on osallistunut 10 kertaa Euroopan cupeihin, KPT kaksi kertaa.
Kuopiolaisseurojen vastustajat Euro-cupeissa:KuPS: 1959/60 KuPS luopui, 1967/68 St. Etienne, 1975/76 Ruch Chorzow, 1977/78 FC BrüggeKuPS: 1969/70 Academica Coimbra, 1990/91 Dynao KievKuPS: 1976/77 Östers IF, 1978/79 B 1903, Esbjerg, 1980/81 St. Etienne, 2011/12 Gaz Metan, 2012/13 Llanelli, M. Netanya, Bursaspor
KPT: 1979/80 Malmö FF, 1982/83 Anderlecht
KPT oli varsinainen edelläkävijä jalkapallon nuorisotoiminnassa Kuopiossa ja koko maassa. KuPS aloitti poikajaostonsa nimissä nuorisotoiminnan jo vuonna 1928. KPT otti kuitenkin heti perustamisestaan lähtien aloitteen käsiinsä ja hallitsi aina 1950-luvulle saakka Kuopion ja koko Savon piirin juniorisarjoja. KuPS palasi nuorisotyön kärkeen 1950-luvulla.
Varsinkin 1950- ja 60-luvuilla puhuttiin yleisesti kalakukkokaupungin jalkapalloinstituutiosta, Savon jalkapallosammosta tai jalkapalloakatemiasta. Tuhansia nuoria opetettiin järjestelmällisesti jalkapallon saloihin jo alle 10-vuotiaina. Menestyksen tavoittelussa mentiin kuitenkin liian pitkälle, sillä jo A-nuorten iässä monet lopettivat jalkapallon kokonaan.
Aulis ”Alis” Rytkönen oli kaikkien aikojen paras kuopiolainen - kenties suomalainen - jalkapalloilija. Hän sai syksyllä 1950 armeijassa ollessaan ensimmäisen ammattilaistarjouksen. Kyseessä oli pariisilainen Stade Français -seura, jossa oli entuudestaan yksi ruotsalainen pelaaja. Suomen Palloliitto katsoi kuitenkin, ettei tarjous ollut asiallinen. Oikeana syynä saattoi olla kuitenkin se, että Rytkönen haluttiin pitää maajoukkueessa Helsingin kesäolympialaisten yli.
Rytkönen siirtyi lopulta 1952 syksyllä Ranskan Toulouse FC:hen ja teki ensimmäisenä suomalaisena jalkapalloilijana ammattilaissopimuksen.
Thure ”Tysse” Sarnola oli ensimmäinen kuopiolainen A-maajoukkueessa (1939); B-maajoukkueeseen oli jo edellisenä kesänä päässyt KPT:n Pentti Leskinen. Sarnola on KPT:n kasvatti. Kun KPT aloitti 1932 keväällä omien juniorisarjojen peluuttamisen, niin Thure oli 15 vuotiaana mukana seuran ensimmäisessä juniorijoukkueessa.
Thure Sarnola (s. 30.4.1917, alk. Stråhl, suomensi nimensä 18-vuotiaana) oppi jalkapallotaidot Kuopion Pallotovereiden junioreissa, pääsi 17-vuotiaana edustusjoukkuueen maalivahdiksi 1934 ja oli 1937 nostamassa KPT:ta mestaruussarjaan. Siirtyi KPT:sta 1941 Helsingin Palloseuraan ja kruunasi uransa 1950 ensimmäisellä Suomen mestaruudellaan Ilves-Kissoissa. "Tysse" oli kooltaan 188 cm / n. 70 kg. Hän toimi valmentajana aktiiviuransa jälkeen (keskittyi lähinnä maalivahtivalmennukseen maajoukkueessa ja HJK:ssa).
Sarnolan erinomaisuutta maalivahtina todistellaan lähinnä sillä, että hän pelasi maamme kaikkien aikojen parhaissa peleissä ja kunnostautui niissä. Silloinen kuopiolainen veturinlämmittäjä debytoi A-maajoukkueessa Kööpenhaminassa 1939, jossa Suomi hävisi Tanskalle 5-0, mutta joukkueen paras oli Sarnola, joka torjui mm. rankkarin. Heinäkuussa 1939 Olympiastadionille Suomea vastaan tuli Italia parhaalla mahdollisella joukkueellaan. Italia oli voittanut MM:n 1934 ja 1938 ja Olympiakullan 1936. Suomi hävisi 2-3 ja ottelun sankari oli maalivahti Sarnola, jonka mainitaan torjuneen ottelussa noin 80 italialaisten laukausta ja pukkausta. Sarnola oli maalissa myös toisen ääripään ennätyksessä, Leipzigin 13-0 Saksalle häviössä.
1949 Suomi hävisi olympiastadionilla Englannille 0-4, mutta Englannin lehdet ylistivät Sarnolaa, joka on muistellut, että Englannista tehtiin todella hyvä ammattilaistarjous, mutta hän oli tuolloin mielestään liian vanha (32 v) ja perheellinen. Sarnola myös kertoo, että syksyllä 1939 hän olisi päässyt Ruotsin mestaruussarjaan, mutta sota oli estänyt tuon mahdollisuuden. Oli siis lähellä, ettei Sarnolasta tullut Suomen ensimmäistä ammattilaisjalkapalloilijaa.
Thure ”Tysse” Sarnola pelasi A-maajoukkueen maalilla 9 eri vuotena aikavälillä 1939 – 1950. Useampina vuosina tai pitemmän ajanjakson huipulla eli A-maajoukkuetasolla ovat suomalaismaalivahdeista pelanneet vain Olli Huttunen (1980 - 1992), Kari Laukkanen (1985 - 1997), Antti Niemi (1992 - 2004) ja Jussi Jääskeläinen (1998 - 2010). Kuopiolaisseuroja edustaessaan A-maaottelussa maalivahdeista ovat pelanneet Sarnolan ja Laukkasen (KuPS) lisäksi Keijo Hurri (KuPS), Pekka Hieta (KPT) ja Jari Poutiainen (KuPS). 
Jalakapallo-Peijjaiset ""King of The Games"" on Kuopio-hallissa vuosittain marras-joulukuun vaihteessa järjestettävä, Suomen suurin jalkapallon pienpelitapahtuma. Peijjaiset järjestettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1992.
UEFA palkitsi Jalakapallo-Peijjaiset vuoden 2006 Veteran Grassroots –tapahtumana Suomessa.
Väinöläniemellä pelattiin jalkapallo-ottelu jo vuonna 1910. Väinölänniemi oli pitkään Kuopion ainoa virallinen kenttä. Urheilukentän alue toimi aluksi juhlakenttänä. Kenttä alkoi muotoutua urheilukeskuksen suuntaan, kun 1906 tehtiin päätös 25x50 m kokoisesta voimistelualueesta ja 130 m pitkästä juoksutiestä. Varsinainen urheilukenttä rakennettiin 1916. Yleisurheilun SM-kilpailujen 1923 alla kentälle tehtiin peruskorjaus, jossa juoksuradalle saatiin lisää mittaa, ratakierros tuli 350 m:ksi. Jalkapallokenttäalue ei täyttänyt sääntöjen minimimittoja, ja pelikentän jatkona täytyi käyttää juoksuratoja. Kenttää uudistettiin ajanmukaiseksi 1950 alkaen. Jalkapallokenttä korjattiin täysimittaiseksi nurmikentäksi vuonna 1951 Helsingin olympialaisten karsintapelit mielessä. Katettu katsomorakennus valmistui kesäkuussa 1952. Katsomorakennus vihittiin 8.7.1952. Nurmikenttää laajennettiin uudelleen vuonna 1973, ja samalla korjattiin myös juoksuradat kansainvälisiin mittoihin ja päällystettiin kumiasfaltilla .
Väinölänniemi toimi KuPS:n kotikenttänä vielä vuonna 2005. Stadionin katsomokapasiteetti on 2000. Nykyisin kenttää käytetään pääasiassa yleisurheilun harjoitus- ja kilpailukenttänä.
Viimeinen pääsarjan ottelu Väinölänniemellä ennen siirtymistä uudelle Keskuskentän stadionille KuPS:lla oli 15. kesäkuuta 2005 KuPS-Inter 0 – 3. Veikkausliigassa ”Vänärille” paluun KuPS teki kauden 2009 alussa, jolloin KuPS pelasi siellä neljä ensimmäistä kotiotteluaan. 13. kesäkuuta 2009 KuPS-MyPa -ottelun jälkeen KuPS pelasi seuraavan kerran Veikkausliigaa Vänärillä 2016 (19.6. KuPS-Inter).
Väinölänniemen jalkapallo-otteluissa suurin yleisömäärä on 7007 maaottelussa Suomi – Sveitsi (1-0, 19.5. 1975). Seurapelien ennätys, ja samalla KuPS:n yleisöennätys on 6787 paikallispelistä KuPS – Elo (1-1, 27.5.1969). Edellä mainitut ovat Kuopion kaikkien aikojen 2. ja 3. suurimmat jalkapallo-otteluiden yleisömäärät.
Keskuskenttä rakennettiin alun perin raviradaksi vuonna 1906. Kentän yhteyteen rakennettiin jalkapallokenttä 1931. Alueelle valmistui 1939 Kuopion ensimmäinen jalkapallon ruohokenttä, sen yhteydessä oli yleisurheilukenttä 400 m juoksuratoineen (sijaitsi nykyisen jalkapallostadionin paikalla). Ruohokenttää laajennettiin 1952 Helsingin olympialaisten mahdollisia karsintaotteluita ajatellen. Yleisurheilu- ja nurmikenttää uudistettiin 1962. Viimeiset ravit Keskuskentällä järjestettiin 1980, jolloin Sorsasaloon valmistui uusi ravirata. Uusi jalkapallostadion Keskuskentälle valmistui 2005.
Keskuskentän ja Kuopion jalkapallo-otteluiden yleisöennätys on 7412 paikallispelistä 17.5.1982 KPT-KuPS 3-1.
Vanhan stadionin vihkiäisottelussa 29.5.1939 pelasivat KuPS ja TUL:n Kuopion joukkueista koottu rykelmä (2-0). Kentän ensimmäinen pääsarjaottelu oli KuPS-HIFK (1947).
1939 käyttöön otetun kentän pohjoispuolelle rakennettiin toinen, hiekkapintainen jalkapallokenttä. Vuonna 1958 alueen pohjoispuolelle rakennettiin toinenkin sorakenttä.
Hiekkakentällä pelattiin pääsarjaotteluita niinä keväinä, kun nurmikentät eivät olleet vielä pelikuntoisia, Kaudelle 1984 Keskuskentän hiekka-aluetta kunnostettiin rakentamalla nurmikentän pohjoispuolelle uusi hiekkakenttä. Sen suunta oli poikittain aikaisempaan kenttään verrattuna; kenttä oli kooltaan 105x62 m ja sinne oli tehty kunnollisia katsojatiloja n. 3500 hengelle. . Uuden kentän avausotteluna pelattiin SM-sarjan avauskierroksen ottelu 29.4 KuPS-Ilves (0-2, yl. 2673). Kauden 1983 avaus Koparit-KTP oli pelattu hiekalla, jolla kentän suunta oli 90 astetta uuteen verrattuna.
Suomen aikanaan suurin ylipainehalli (kuplahalli) otettiin käyttöön 2.1.1984. Sijainti oli ruohokentän pohjoispuolella. Kuplan sisällä oli täysimittainen jalkapallokenttä 100x60 m (pinta kivituhkaa) ja sen sisäkorkeus oli 18 m.
Keskuskentän uuden stadionin avausottelu vuonna 2005 pelattiin 3. heinäkuuta, KuPS-Haka = 0 – 0, ottelun yleisömäärä oli 4416. Stadionin uusi yleisöennätys 4457 syntyi vuonna 2016 Veikkausliigan ottelussa KuPS-HJK (tulos 0-0, ottelu pelattiin 29. toukokuuta).
Stadionin Veikkausliigan käyttövaatimustason menettänyt vanha tekonurmi vaihdettiin (ensimmäisen kerran uudistetun Keskuskentän tekonurmi oli vaihdettu kesällä 2009) uuteen 29. toukokuuta 2016 pelatun KuPS-HJK –ottelun jälkeen. Pelit jatkuivat uudella päällysteellä (tyypiltään Fifa Star 2) heinäkuussa.
Neljäs kenttä jolla Kuopiossa on pelattu pääsarjaottelu (miesten jalkapalloilussa) on Kuopio-hallissa. Siellä on pelattu mm. kauden 1994 avausottelu KuPS – MyPa 24. huhtikuuta.
Seura on laskettu kuopiolaiseksi, kun sen kotikunta pelaamiskautena on Kuopio. Kuopion kaupunkiin liitettiin pääosa Kuopion maalaiskunnasta vuonna 1969, Riistaveden kunta vuonna 1973, Vehmersalmi 2005, Karttula 2011, Nilsiä 2013, Maaninka 2015 ja Juankoski 2017.
Kuopion muita kuin pääsarjassa miesten edustusjoukkuepelaamista harrastaneita seuroja ja lyhyitä koosteita niiden historioista on kerätty oheiseen. Seurat on esitetty aikajärjestyksessä niiden perustamisvuosien mukaan. Kuopion ulkopuolelta kotoisin olleiden seurojen osalta aikajärjestys tulee siitä, milloin ko. seurasta on tullut kuopiolainen. Seurasta on esittely, jos se on pelannut edustusjoukkueellaan SPL:n tai sen paikallisen piirin järjestämissä virallisissa sarjoissa. Ennen sarjapelaamisen alkamista 1930 toimineista seuroissa jokin muukin peruste kelpaa. Niitä seuroja, joissa jalkapalloa ovat pelanneet myös naisjoukkueet, on esitelty vastaavasti luettelon lopussa. Seurojen pelaamiset eri sarjatasoilla tietojen lähteet esitetään alla kohdassa ”Kuopiolaisseurojen pelaaminen virallisissa sarjoissa”.
Reipas perustettiin 1906 yleisseuraksi, kun Kuopion Voimistelijat, Kuopion Raittiusseuran Voimistelijat ja Rautatieläisten Voimisteluseura liittyivät yhteen. Jalkapallo otettiin seuran ohjelmaan 1915. Seuran jalkapallojoukkueesta käytettiin lyhennettä K.R.P. (Kuopion Reippaan Palloilijat). Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui vähitellen niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irrottautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran, KuPS:n. Reipas hajosi ja siitä oli vuoden 1924 jälkeen jäljellä vain Kuopion Reippaan Naisvoimistelijat.
Riento perustettiin 1907 työväen yleisseuraksi SDP:n nuorisoliiton yhteyteen . Jalkapallo otettiin seuran ohjelmaan 1915. Riennon ainut esiintyminen SPL:n kilpailuissa on vuodelta 1948, jolloin se osallistui 15 muun TUL-seuran ja 16 Maakuntasarjassa pelanneen SPL-seuran kanssa karsintaan 1949 vuoden Suomen sarjaan (neljä seuraa nousi, Riento putosi cup-muotoisen kilpailun ensimmäisellä kierroksella). Riennon jalkapalloilu jatkui Kuopion Pallo -48 -seurana (ks. KP-48).
Osmon Pojat oli Kuopion vapaapalokuntaan (V.P.K.) vuonna 1907 perustetun voimisteluseuran yksi osasto, joka syntyi pari vuotta em. seuran perustamisen jälkeen. Jalkapallo tuli Osmon poikien ohjelmaan pian vuoden 1915 jälkeen. Osmon Pojat ja Riento pelasivat keskenään Kuopion ensimmäiseksi mainitussa jalkapallo-ottelussa 12.6.1910. KuPS:n lisäksi kuopiolaisseuroista vain Osmon Poikien tiedetään pelanneen vuosina 1908 – 1929 järjestetyissä cup-muotoisissa SM-kilpailuissa (hävisi KuPS:lle 1926). Osmon Poikien toiminta hiipui 30-luvulle tultaessa.
Seura perustettiin 1920 .
Seura perustettiin 1923 (perustava kokous pidettiin 16.12.).
25.5.1928 perustetussa KKV:ssa jalkapallo oli ohjelmassa 1945 syksystä vuoteen 1962. Parhaimmillaan KKV pelasi jalkapalloa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1956 silloisessa Maakuntasarjassa.
Sortavalan Virityksestä irtaantuivat vuonna 1929 Sortavalan Palloseura (SPS, nykyinen KalPa) ja 1930 Sortavalan Palloilijat (SP). Molemmat seurat pelasivat jää- ja jalkapalloa, SPS lisäksi pesäpalloa (kaksi kautta pääsarjaa. 1930 ja 1934). Sodan jälkeen seurat yhdistyivät SPS:n lipun alle ja siirtyivät Kuopioon. Vuonna 1946 SPS:n nimi muutettiin KalPaksi. 50-luvun alussa KalPa alkoi KuPS:n sisarseuraksi. KalPa pelasi 10 peräkkäisen kauden ajan Maakuntasarjaa (3. korkein sarjataso). 1974 seura oli lopettanut jalkapallotoiminnan ja eronnut SPL:sta, eli fokus oli siirtynyt jääkiekkoon.
Jääkiekkoilun KalPa aloitti 1947; muut kuopiolaiset jääkiekkoa pelaavat seurat olivat tuolloin KuPS, Eräveikot ja PuPa. KuPS lopetti jääkiekon pelaamisen (taloudelliset syyt) keväällä 1956 ja antoi KalPalle sarjapaikkansa (Suomen sarja), jääkiekkovarusteensa ja perusvaroiksi rahaa 75000 mk. Seurojen sisarsuhteesta johtuen järjestely sujui kivuttomasti.
PuPa perustettiin 1946 Kuopion Pallotovereiden sisarseuraksi. Perustamisen jälkeen Pupa pelasi muutamia vuosia Maakuntasarjassa (kaudet 1946/47 ja 47/48). Toiminta käynnistyi uudelleen 60-luvun loppupuolella, jolloin seura pelasi aluesarjassa (1967 – 69). Toiminta sammui 70-luvulla alkaakseen taas uudestaan 80-luvulla (piirin Viitosessa). Suomen Palloliitto järjesti ensimmäisen ikämiesten (eli yli 35-vuotiaat) SM-turnauksen 1982. PuPa Kultakoevet otti osaa ensimmäisen kerran v. 1984 voittaen Suomen mestaruuden..
2013 alkaen PuPa on osallistunut ikämiestoiminnan lisäksi Viitoseen.
Kuopion Pallo -48, nimi lyheni 1978 Kuopion Palloksi (KP), syntyi sodan jälkeen, kun Kuopion Riennon jalkapalloilijat eriytyivät omaksi seurakseen. KP-48 liittyi TUL:oon. KP-48 oli parhaimmillaan Kuopion kolmanneksi paras seura (kaudella 1978 KP sijoittui II divisioonassa 8:ksi). Seuran saavuttama korkein sarjataso oli kolmas, jossa se pelasi yhteensä 17 kauden ajan (1955-68, 70 ja 77-78).
Seura joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja päätti lopettaa toimintansa helmikuussa 1979 ja fuusioitui Eloon. Palloliitto myönsi fuusioitumisesta vapautuneen sarjapaikan Elo:lle, joka oli sijoittunut edellisvuoden III divisioonassa toiseksi, mikä ei olisi riitänyt sarjanousuun.
Kurkimäen Kisa on perustettu 1948. Jalkapallo on ollut mukana seuran toiminnassa lähes alusta alkaen. Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksessa 1969. 1966-87 KuKi:n jalkapallotoiminta oli osa E-KI:n jalkapalloa. Sarjoissa KuKi on pelannut keskeytymättä alkaen 1994 (Viitonen). Korkeimmillaan KuKi on ollut Kolmosessa (4-taso), jossa se pelasi ensimmäistä kertaa kaudella 1992.
Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksessa 1969. Etelä-Kuopion Ilves (E-KI) on vuonna 1966 perustettu urheilun yleisseura. Jalkapalloilun osalta Vanun Veikot, Kuhasten kiri ja Kurkimäen Kisa yhdistivät voimansa uuteen seuran. Kurkimäen Kisa erosi seuraliittymästä v. 1987. E-KI:llä on tällä hetkellä (2014) toimintaa salibandyssa ja lentopallossa. Parhaimmillaan E-KI pelasi jalkapalloa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1969-72. Tuona aikana sarja oli nimeltään Maakuntasarja (1969), ja III divisioona (1970-72). 1973 E-KI jatkoi pelaamista III divisioonassa, mutta nyt sarjataso oli yhtä alempi eli neljäs, kun Suomessa oli tehty sarjauudistus.
Riistavesi tuli osaksi Kuopiota 1973. Jo seuraavana vuonna IV divisioonaa pelasi RiU ollen kuopiolaisen seurarankingin kuudenneksi paras seura. Parhaimmillaan (1984) RiU oli Kuopion seurojen listalla nro 4 heti pääsarjaa pelanneen kolmikon jälkeen. Ennen kuopiolaisuutta RiU oli jo tullut ikämiesikäiseksi, se on perustettu 1937.
FC Tarzan on ollut rekisteröity yhdistys vuodesta 1979. Football Club Tarzan esittää olevansa Kuopion toiseksi vanhin aktiivista yhtäjaksoista sarjatoimintaa harrastanut jalkapalloseura. Seuran historia alkoi vuonna 1975 ravintola Tarzanin silloisen kantajengin päätettyä ryhtyä yhdessä pelaamaan jalkapalloa. Aluksi toiminta oli epäsäännöllistä ja järjestäytymätöntä, sittemmin seura osallistui puulaakisarjoihin. Ensimmäisen kerran Tarzanin sarjataso olisi voinut muuttua kuudennesta (V divisioona) viidenteen (IV divisioona) 1983, mutta tarzanilaiset päättivät antaa paikan seuralle, jonka tavoitteisiin nousu sopi paremmin.
Seuran perustamisvuosi on tässäkin tapauksessa ilmeisesti esitetty sen nimessä, rekoisteröinti tapahtui seuraavana vuonna. 1972 PäiPa pelasi IV divisioonassa ja voitti lohkonsa (sarja oli tuolloin 4. ylin sarjataso Suomessa). Lohkovoitosta ja edeltävien vuosien käytännöistä (voittaja nousee) huolimatta PäiPan historian korkeimmaksi sarjatasoksi jäi ko. 4. ylin sarjataso, jolla pelaaminen jatkui edelleen, koska 1973 Suomen sarjajärjestelmään synnytettiin uusi sarjataso, I divisioona Mestaruussarjan ja II divisioonan väliin, neljäs sarjataso oli nyt III divisioona.
Club BCS:n toiminta alkoi Kuopion lyseolaisten pallon potkiskelusta 1973. Seura perustettiin virallisesti lokakuussa 1978. Seuran paras saavutus on ollut pelaaminen korkeimmillaan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla.Viikko-Savo nro 17/27.4.1988 80-luvun puolivälin jälkeen seurasta ei ole havaintoa virallisista jalkapallokilpailuista.
Seura perustettiin vuonna 1980 (vietiin yhdistysrekisteriin 1983). KuPK pelasi vuodet 1981-82 V divisioonassa, se nousi kaudelle 1983 IV divisioonaan.Seuran olemassaoloajan korkein sarjataso oli II divisioona vuonna 1987.
Kings perustettiin 30.10.1980 . Seuran nimi oli Kings Soccer Club (KSC) sen aloittaessa toimintansa piirinsarjassa 1981. KSC nousi ensimmäisen pelikautensa päätteeksi IV divisioonaan, mutta 1982 se putosi heti takaisin piirinsarjaan. Paluu IV divisioonaan tapahtui heti vain vuoden tauon jälkeen. Kings ja KuPS allekirjoittivat kesällä 1988 ensimmäisen keskinäisen yhteistyösopimuksen, jonka mukaan seurat haluavat kehittää kuopiolaista jalkapalloilua yhdistetyin voimin. Kings nousi ensimmäisen kerran neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle 1986 ja kolmanneksi korkeimmalle (nykyinen Kakkonen) sarjatasolle 1989. Kings pelasi sille tähän asti korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 19 kauden ajan.
Vuoden 2008 päätteeksi Kings Kuopio (oli tuolloin seuran virallinen nimi) lakkautti kilpailutoimintansa ja jatkoi erillisenä yhdistyksenä pelkästään junioritoiminnassa Kings Juniorit ry:nä. Seura palasi edustusjoukkuejalkapalloon takaisin kaudella 2011.
Lokakuussa 1981 päätti ”Joukko Entisiä Savolais Palloilijoita” perustaa jalkapalloseuran. Seuran viralliseksi nimeksi tuli JeSP Pallokaverit ry. Ensimmäinen pelikausi oli 1982 V divisioonassa, jonka JeSP voitti, mutta jäi samaan sarjaan kaudeksi 1983; tulivat kolmanneksi, joka sija toi nousun. 1984 JeSP pelasi sarjan (IV divisioona) häviöittä, nousukarsinnan kolmessa ottelussa tuli kauden ensimmäinen häviö, mutta nousu varmistui III divisioonaan. Tätä korkeammalla seura ei ole pelannut.
Seura vietiin yhdistysrekisteriin 1983 ja se oli mukana Viitosessa 1987 ja Nelosessa 1988 – 90.
Piirin jäsenyydestä erosi 1986 Länsi-Kuopion Nuorisoseura, jonka jalkapallotoimintaa jatkoi Liitosalueen Pallo. LiPa pelasi Viitosessa 1987 – 90. Nelosessa tai sitä korkeammalla (parhaimmillaan Kolmosessa) LiPa on pelannut 1991 alkaen yhtäjaksoisesti. LiPa on KuPS:n lisäksi siis ainut näin korkealla jatkuvasti pelannut kuopiolainen nykyseura. Seuraavaksi kauiten on vastaavalla tasolla pelannut Kurkimäen Kisa alkaen 1995.
Royal FC on perustettu tammikuussa 1987. Ajatus seuran perustamisesta oli lähtöisin edelliskesältä, kun joukko särkiniemeläisiä poikia pelasi puulaakissa Uupuneet FC:n nimellä. 1987 seura nousi IV divisioonaan kaudelle 1988. Seuran korkein sarjataso on ollut viides.
Seura toimi yhden kauden, pelasi 1987 Viitosessa.
Seuran alku lähti inkilänmäkiläispoikajoukon sählyn pelaamisesta. Joukkueen nimi valittiin Ryhmäteatterin TV-sketsisarja -Tabu:n jaksosta ”Zulimanit Suomessa!”. Jalkapallon pelaaminen alkoi 1990 puulaakisarjassa. 1991 seura rekisteröitiin ja 1. virallinen peli oli piirin 5 divisioonassa 11.5.1991 Päivärannan koulun kentällä Tuusniemen Kisaa vastaan. Ottelu päättyi 0-0. Viidennellä kaudellaan seura oli noussut jo Kakkoseen. Sitä korkeammalla sarjatasolle Zulimanit ei ole vielä päässyt (Kakkosen kaudet ovat olleet 1995:n lisäksi 2000). Kauden 2000 jälkeen Zulimanit ilmoittautui 2-joukkueellaan seuraavalle kaudelle Neloseen (näin varmistettiin seuran jatkuminen) ja luopui Kakkosen sarjapaikastaan Koparien hyväksi. Toiminta siis jatkui Nelosessa.
KPT ja Elo yhdistyvät FC Kuopioksi 1. lokakuuta 1991. Tavoitteeksi asetettiin nousu korkeimpaan sarjaan vuosituhannen loppuun mennessä. FC Kuopio oli rekisteröity yhdistykseksi 24. syyskuuta 1991, pelaamassa Kolmosta seuraavana vuonna ja historiansa huipulla Kuopion kolmanneksi parhaana seurana Kakkosessa 1994. FC Kuopio eli kuusi pelikautta.
Samana vuonna (1991) kun seura rekisteröitiin virallisesti, se aloitti Viitosessa. Eagleseiltä kesti 13 kautta pelata nousuun Neloseen, jonne se päätyi kahdeksi kaudeksi 2004 – 05. Tämän jälkeen seuraa ei ole näkynyt edustusjoukkueellaan piirin virallisissa sarjoissa.
Seura rekisteröitiin 1994. Se pelasi sarjoissa vuosina 1995 - 98 ja oli korkeimmillaan Nelosessa.
MPR syntyi 1995. Seura alkoi 1996 Viitosesta, ja on parhaimmillaan pelannut Kolmosessa kahtena kautena (2001 ja 2003).
Rekisteröitymistä seuraavana vuonna 1996 Atlas alkoi Viitosesta ja nousi heti Neloseen, joka on jäänyt tähän mennessä seuran viimeiseksi läsnäoloksi piirin sarjoissa.
Seura on kotoisin Riistavedeltä ja se on perustettu 1997. AC BARCA aloitti Viitosesta 1998. Kahden pelikauden jälkeen se oli noussut tähän asti parhaaseen saavutukseensa eli Kolmoseen. Kaudelle 2014 seura ei enää lähtenyt Viitoseen.
SC KuFu-98 on voittanut Suomen Regions cupin 2012. KuFu-98:n ensimmäinen pelikausi oli 1998 Nelosessa, jolloin pelaajat olivat pääosin kuopiolaisia ja he tulivat karttulalaisesta Airakselan Yrityksestä.
AirY putosi 1997 Kolmosesta, eikä se ollut mukana enää vuonna 1998. AirY:n Nelosen paikan peri KuFu-98, ja seura nousi heti seuraavaksi vuodeksi Kolmoseen. KuFu-98 pelasi ensimmäisen kerran kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa 2003.
Koparit perustettiin vuonna 2000 ja rekisteriin ry päätyi 8.5.2001. Seuralla ei ole virallista yhteyttä Kuopion Pallotovereihin (KPT) 
Koparit-nimisen seuran projekti kesti yhden pelikauden 2001. Zulimanit luovuttivat Kakkosen sarjapaikkansa uudelle seuralle. Koparit päätyivät lopulta yhden ottelun päähän noususta hävitessään elokuussa 2001 Ykkösen karsinnan kaksoisottelussa Oulunkylän Gnistanille. Kopareiden huhuttiin lehtiartikkelin mukaan ajautuneen jo kesken kauden taloudellisiin vaikeuksiin. Seuran puheenjohtajan Jarkko Kaitokarin mukaan: ”Itse asiassa Kopareille tarjottiin Ykkösen paikkaa vuodenvaihteen 2001/02 jälkeen” . Lehti otsikoi (18.1.2002) ”Koparit pisti lapun luukulle”.
Seura pelasi yhtenä kautena. Se rekisteröitiin 2001. Samana vuonna se pelasi Viitosessa.
KuPS lopetti syksyllä 2003 A-junioreiden SM-sarjajoukkueensa, jonka asemesta pelaajia päätettiin kehittää miesten sarjoissa, ja 2004 kaudelle synnytettiin edustuksen reserviksi seuranimellä kulkenut 2-joukkue. KuPS/2 pääsi aloittamaan suoraan Itä-Suomen piirin Kolmosesta. Joukkue nousi heti Kakkoseen ja nimeksi muuttui KuPS Akatemia. Palloliiton kilpailusääntöjen mukaan Liigassa ja Kakkosessa pelaavien joukkueiden takana ei voi olla sama yhdistys (KuPS Oy vastasi myös KuPS Akatemian toiminnasta, joten Akatemia piti viedä KuPS Talentit ry:n alaiseksi. KuPS Akateia pelasi kakkosta 2 kautta, ja kokeilu lopetettiin. KuPS Akatemia oli Palloliiton sarjoissa pelannut rekisteröity seura. Sitä ei pidä sekoittaa KuPS:n Akatemiaan, joka mm. pelasi talenttiakatemioille tarkoitetuissa kilpailuissa, joissa oli esim. ikärajat
Rekisteriin 2005, virallista pelaamista kaksi kautta, 2006 nousu Viitosesta Neloseen ja 2007 kauden jälkeen seuran historia oli tältä erää loppu.
Seura rekisteröitiin vuoden 2007 viimeisenä päivänä. Se on pelannut Viitosessa kaksi kautta, 2008 – 09.
Seura on perustettu 2008. Sarjoihin se ilmestyi 2009. Tähän mennessä korkeimmalle pelaamalleen sarjatasolle seura selviytyi heti toisena pelikautenaan (oli 2010 Nelosessa).
Seura on rekisteröity 2008. Se aloitti sarjoissa pelaamisen 2009 alimmalta eli kuudenneksi korkeimmalta sarjatasolta (Viitonen), jossa se pelaa edelleen (2014).
Seura perustettiin 2010 (rekisteriin 2011). Piirinsarjoissa seuran edustusjoukkue on esiintynyt vuosina 2011 ja 2012.
Yhdistys on perustettu 1980 ja se merkittiin yhdistysrekisteriin 1981. Sen toiminta painottui aluksi nimen mukaisesti tennikseen. Myöhemmin KarTen ohjelmaan tuli myös jalkapallo. Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksen myötä 2011. Vuonna 2015 KarTe ilmoitti eroavansa Palloliiton jäsenyydestä.. Kuopiolaisena seuran saavutukseksi sarjapelaamisessa jäi pelata neljä kautta viitosessa.
Seura perustettiin 20.7.1954. Kuopiolaiseksi NP-H muuttui 2013, kun Nilsiä liittyi Kuopioon. Nilsiäläisenä NP-H kerkesi pelata parhaimmillaan Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 8 kauden ajan (1973, 1980, 1993 ja 1995-99) .
Kuopiolaiseksi seura muuttui 2017, kun Juankoski liittyi Kuopioon. Kaudella 2017 seura pelasi Viitosessa.
Ensimmäinen KPT:n naisten jalkapallo-ottelu on ollut 20.6.1971 Keskuskentällä pelattu KPT – Sapataret, 2-0. Samana kesänä järjestettiin ensimmäinen valtakunnallinen naisten cup-kilpailu, johon oli ilmoittautnut 51 seuraa. KPT hävisi vasta välierässä jatkoajan jälkeen HJK:lle 1-2. HJK löi finaalissa VPS:n 6-0. Koparimimmejä voitiin siis pitää kolmanneksi parhaana naisjoukkueena Suomessa.
1985 oli KPT:n viimeinen kausi naisten peleissä, seura putosi SM-sarjasta. Naisten toiminnan ylläpitämiseksi ei löytynyt taloudellisia resursseja. 1986 KPT:läiset pelasivat nimellä Kuopion Mimmipallo (KMP) ja 1987 olivat Aluesarjassa Kuopion Pallokerhon nimen alla.
KPT saavutuksiksi naisten jalkapallossa jäivät hopean (1973) lisäksi SM-pronssi 1983, jona vuonna KPT oli myös Suomen cupin finaalissa häviten Puotinkylän Valtille.
Mukana SM-cup -kilpailussa 1972 häviö KPT:lle ja 1973 Suomen mestaruuskilpailussa jäi alkulohkoon.
Mukana 1973 Suomen mestaruuskilpailussa, jäi alkulohkoon. 1975 pelasi Perussarjassa.
Pelasi 1986 I divisioonassa.
Pelasi 1987 Aluesarjassa.
KMF perustettiin 1987. Se tuli mukaan I divisioonaan 1988. SM-tasolla KMF pelasi ensimmäisen kerran 2003. Seuran paras saavutus on SM-pronssi, joita on tullut kahdesti (2008 ja -09). Vuoden 2010 lopussa seurasta erkani KMF-juniorit muodostaakseen oman seuran (ks. Pallokissat) ja jäljelle jäi vain edustusryhmä seuran ainoaksi joukkueeksi. Vuonna 2011 KMF säilytti sarjapaikkansa Naisten Liigassa. Muutama päivä kauden loppumisen jälkeen seuran puheenjohtaja Teppo Berg totesi, että seura on tiensä päässä, eikä nähnyt toimintaedellytyksiä Liigassa jatkamiselle.
Seura perustettiin 21.1.2007 nimellä KMF Juniorit ry. 11.10. 2010 seuran nimi vaihdettiin nykyiseksi Pallokissat, Kuopio . Pallokissat aloitti edustusjoukkuepelaamisen 2011 Kakkosesta, josta se nousi pelaamalla ykköseen. Kun KMF oli luopunut sarjapaikastaan, ja suurin osa sen pelaajista oli sitoutunut pelaamaan uudessa seurassa, Pallokissat anoi liigalisenssiä kaudelle 2012, ja sai sen. SPL:n liittohallitus myönsi paikan 19.12. 2011 kokouksessaan. Ehtona oli, että Pallokissat ottaa vastatakseen kaikki KMF:n taloudelliset vastuut kahden edellisen vuoden ajalta.
Taulukoihin (naisten osalta ei taulukkoa, kerrottu vain suusanallisesti) on kerätty kuopiolaisten seurojen edustusjoukkueiden vuosittaiset osallistumiset SPL:n virallisiin sarjoihin. Edustusjoukkueen lisäksi on esitetty myös seuran muut joukkueet neljän ylimmän sarjatason osalta, esim. KuPS/2 jne. Tietojen lähteinä on käytetty Suomen Palloliiton toimintakertomuksia ja Jalkapallokirjoja (Jalkapallokirjoissa ei ole kerrottu 5- ja sitä alempien tason seuroja alkaen kaudesta 1987 ja 4-tason seuroja (sarjataulukot puuttuu) ei mainita kaudesta 1995 alkaen.), muutoin lähde on esitetty erikseen.
KPT osallistui virallisissa kilpailupeleissään (1972-85) kahteen ensimmäiseen SM-kilpailuun 1972 ja 1973. Lisäksi KPT pelasi pääsarjassa 8 kaudella (1974, 1976-77 ja 1981-85), muut kaudet KPT pelasi 2-tasolla (1975, 1978-80).
PäiPa on ollut mukana SM-kilpailun alkulohkopeleissä 1972-73. Elo osallistui 1973 mestaruuskilpailuihin ja 1975 perussarjaan (2-taso). KMP pelasi 2-tasolla 1986 ja KuPK 3-tasolla 1987.
KMF on pelannut 2-tasolla 1988-93 ja 1998-2002 (1994-97 ei tiedossa) ja pääsarjassa 9 kautena 2003-11.
Pallokissat pelasi 2011 Kakkosessa (3-taso), josta se pääsi suoraan Liigaan kaudelle 2012, kun se peri sarjapaikan Kuopion Mimmifutis:lta (KMF).
Sarjat ovat SPL:n järjestämiä sarjoja. TUL:n kilpailuja taulukossa ei ole esitetty. 2-tason sarjojen niminä on käytetty aikojen kuluessa seuraavia: B-sarja 1930 – 35 ja 1940/41, Itä-Länsi –sarja 1936 – 39 , Suomen Sarja 1943/44 – 1969, II divisioona 1970 – 1972 ja I divisioona (nykyisin Ykkönen) alkaen 1973. 3-tason sarjojen niminä on käytetty seuraavia: Maakuntasarja 1936 – 1969 (1940/41 nimi oli C-sarja), III divisioona 1970 – 1972, Suomen Sarja (nykyisin Kakkonen) alkaen 1973.
1948 - 1953 3-tasolle merkityt seurat pelasivat karsintasarjan TUL-seuroille myönnetyissä kiintiöissä SPL:n 3-tason parhaiden kanssa seuraavan vuoden Suomen sarjaan (esitetty taulukossa TUL-merkinnällä).
KuPS-tiedot vuosilta 1930-2004 ja KPT 1932-33 (pelasi Savon piirinsarjassa joka vastasi 1930-35 karsintasarjaa B-sarjaan) kirjasta KuPS 1923-2004. KPT-tiedot vuosilta 1934 - 1992 kirjasta KPT - Koparien tarina. Zulimanien sarjatasot vuosilta 1991 - 2002 ovat seuran omista historiatiedoista. Vanun Veikot (VaVe) ja EKI nimet on esitetty suluissa ennen vuotta 1969, koska seuran kotikunta oli Kuopion maalaiskunta ennen sen liittämistä Kuopioon.
Kolmoset (4-taso) 1996 – 2005, IV- ja V-div (5- ja 6-tasot) 1987 - 1995 ja Neloset ja Viitoset (5- ja 6- tasot) 1996 - 2005; lähteenä ovat SPL:n Itä-Suomen piirin vuosikertomukset. Kuopion jalkapalloilussa piirissä pelattu ylin sarja on ollut valtakunnan kolmanneksi korkein sarjataso 1930-35 (piirin sarjasta karsittiin seurat B-sarjaan), neljänneksi korkein 1936-55 (piirissä karsittiin seurat Maakuntasarjaan), viidenneksi korkein 1956-72 (piirissä karsittiin seurat Aluesarjaan, jonka nimi muuttui 1970 IV divisioonaksi) ja kuudenneksi korkein 1973-86 (oli muodostettu uusi toiseksi korkein valtakunnallinen sarjataso I divisioona, 1973-86 taulukkoon ei ole merkitty 6-tasolla piirin sarjoissa pelanneita seuroja).
1987 kaudelle SPL siirsi piirien vastuulle IV divisioonan järjestämiset, mikä oli siis tuolloin viidenneksi korkein sarjataso. Kuudenneksi korkein eli piirin toiseksi korkein sarjataso oli Kuopiossa piirin IV luokka, jota nimitettiin V divisioonaksi, josta noustiin seuraavalle sarjatasolle eli IV disioonaan. 1990 piirin III luokkaa alettiin kutsua V divisioonaksi. 1993 kaudelle SPL siirsi piirien vastuulle myös neljänneksi korkeimman sarjatason järjestämiset ja sarjojen nimitykset muuttuivat nykyisiksi, eli Kolmonen, Nelonen ja Viitonen (ne vastaavat 4-, 5- ja 6-sarjatasoja).
Taulukko kuopiolaisseurojen pelaamisista Suomen jalkapallon eri sarjatasoilla (tässä taulukossa on esitetty vain miesten edustusjoukkueet). Samalla sarjatasolla tiettynä vuonna pelanneet seurat on pantu sarjan lopputuloksen mukaiseen paremmuusjärjestykseen viiden ylimmän sarjatason osalta. 6:nnen sarjatason seurat on esitetty aakkosjärjestyksessä.