Katri Vala
Katri Vala (oik. Karin Alice Heikel o.s. Wadenström, 11. syyskuuta 1901 Muonio – 28. toukokuuta 1944 Eksjö, Ruotsi) oli suomalainen opettaja, runoilija ja suomentaja.
Katri Valan vanhemmat ovat porvoolaissyntyinen metsänhoitaja Robert Waldemar Wadenström (s. 26.8.1873) ja Alexandra Fredrika (o.s. Mäki). Perheen esikoinen Katri syntyi äitinsä kotipaikkakunnalla Muoniossa ja perhe muutti seuraavana vuonna Porvooseen, jossa syntyi poika Erkki. Vuonna 1905 perhe muutti Ilomantsiin. jossa syntyi Niilo (1905–1945), joka käänsi neljä kirjaa. Robert Wadenström kuoli vuonna 1911 ja äiti ja lapset muuttivat samana vuonna takaisin Porvooseen. Katri Vala kirjoitti ylioppilaaksi 1919 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Heinolan seminaarista 1922. Vuosina 1922–1928 hän työskenteli kansakoulunopettajana Kuopion maalaiskunnassa, Valkealassa ja Askolassa. Kansakoulunopettajana Ilomantsissa Katri Vala toimi vuosina 1925–1929.
Vala sairastui 1928 tuberkuloosiin, josta hän ei koskaan täysin parantunut ja joka johti lopulta hänen ennenaikaiseen kuolemaansa vain 42 vuoden iässä. Ilomantsissa Valalla oli suhde Edvin Stoltin kanssa.
Toivuttuaan sairaudestaan riittävästi Vala teki matkan Rivieralle ja Pariisiin. Matkan jälkeen hän asettui asumaan Helsinkiin, missä hän vuonna 1930 solmi avioliiton kemistin koulutuksen saaneen vasemmistoradikaalin Armas Heikelin kanssa. Vuonna 1931 Katri Vala synnytti ensimmäisen lapsensa. Tyttövauva eli kuitenkin vain pari tuntia. Menetys aiheutti runoilijalle syvän masennuskauden, joka näkyy myös hänen tuotannossaan. Hänen toinen lapsensa Mauri Henrik Heikel syntyi vuonna 1934. Vuosina 1935–1937 Katri Vala toimi opettajana Lauritsalassa. Pahenevan tuberkuloosin ja taloudellisten ongelmien vuoksi Katri Vala muutti vuonna 1940 Ruotsiin, missä asui hänen veljensä Erkki. Katri Vala kuoli 28. toukokuuta 1944 Eksjön parantolassa Ruotsissa.
Tulenkantajat-ryhmän tunnetuimpiin nimiin kuulunut Katri Vala julkaisi esikoiskokoelmansa 1924. Hänen vapaamittainen runoutensa herätti myös kiivasta keskustelua. Hän kirjoitti Tulenkantajien lehteen nimimerkillä Pecka.
Katri Vala oli 1930-luvulla mukana perustamassa myös vasemmistolaista kirjailija- ja taiteilijaryhmä Kiilaa. Hänen kirjallisessa tuotannossaan tältä ajalta näkyvät pasifismin ja fasisminvastaisuuden teemat. Suuren maailmanpalon ennakointi hallitsi vuonna 1942 ilmestynyttä jäähyväiskokoelmaa "Pesäpuu palaa", joka oli suurimmalta osin kirjoitettu jo ennen sotia.
Katri Valan mukaan on nimetty "Katri Valan tie" ja "Katri Valan polku" Espoon Lintuvaarassa, jossa runoilija asui. Ilomantsin keskustassa on "Katri Valan tie" ja Porvoossa, Johannisbergin alueella ovat "Katri Valan katu" ja "Katri Valan kuja".
"Katri Valan puisto" ("ent. Marjatanmäen puisto") on Helsingin Sörnäisissä. Katri Vala on haudattu nimikkopuistoonsa. Uurna muurattiin Hämeentien puoleiseen rinteeseen kivipaateen.
Ilomantsiin Katri Vala Kulttuurikeskuksen ympäristöön on valmistumassa Katri Vala puistikko, jossa on myös Katri Vala -ruusuja.
Katri Vala Kulttuurikeskuksen ruusuja esiteltiin kesällä 2017 Katri Vala Kulttuurikeskuksen täyttäessä 10 vuotta.
Katri Vala Kulttuurikeskus sijaitsee entisessä Ilomantsin kirkonkylän kansakoulussa, jossa Katri Vala toimi opettajana vuosina 1925–1929. Kulttuurikeskukseen johtaa "Katri Valan tie". Katri Vala asui koululla äitinsä ja Niilo-veljensä kanssa vuosina 1927–1929. Kulttuurikeskus toimii näyttelyiden, tapahtumien ja kurssien pitopaikkana. Keskuksessa on Katri Valan elämää esittelevä, pysyvä "Sininen ovi -näyttely." Keskuksen yhteyteen on rakennettu ulkoesiintymisareena, jossa on 300 istumapaikkaa. Areena valmistui 2014.
Katri Valan vuonna 1971 paljastettu muistokivi sijaitsee Mäen tilan pihapiirissä Muonion keskustassa, Lahenrannantiellä.
Lapin sodassa palaneen Mäen talon, Katri Valan synnyinkodin, on taiteilija Eero Järnefelt ikuistanut vuonna 1929 Ateneumin taidemuseon kokoelmiin kuuluvaan akvarelliinsa "Rakennuksia rannalla".
MSL:n Vaara-Karjalan Kulttuuriyhdistys ry julkisti Katri Vala 110 vuotta -runotapahtumassa 11. syyskuuta 2011 taiteenmaisteri "Pinte Kankaan" suunnitteleman Katri Vala -postimerkin ja -postikortin. Merkkejä ja kortteja myydään Katri Vala Kulttuurikeskuksessa.
Joulukuussa 2014 valmistui Katri Vala Kulttuurikeskuksen viereen Katri Vala Areena. Areena käsittää 300 paikkaisen katsomon, toimintakentän ja esiintymiskorokkeen.
Areena on toiminut Karhunveiston kilpailujen pitopaikkana.
Areenalla on esitetty kesäteatteriohjelmaa mm. Maarianvaaran kesäteatterin ja Teatteri Traktorin toimesta. .
Suomennoksia Heinrich Heinen, comtesse de Noaillesin ja Ernst Tollerin runoista on kokoelmassa "Paluu". Katri Vala käänsi myös klassista kiinalaista runoutta.