Myyrä (animaatiohahmo)
Myyrä () on tšekkiläisen animaattorin ja kuvittajan Zdeněk Milerin tunnetuin animaatiohahmo. Miler loi Myyrän vuonna 1956, jolloin hahmo esiintyi pellavakankaan valmistamisesta kertovan tilausanimaation pääosassa. Ensimmäinen Myyrä-elokuva oli "Kuinka myyrä sai housut".
Myyrä esiintyy 50 animaatioelokuvassa. "Kuinka Myyrä sai housut" -animaatiossa kaikki hahmot puhuvat (suomenkielisessä dubissa dialogi on korvattu yhdellä kertojanäänellä). Miler kuitenkin halusi, että Myyrä-elokuvat olisivat ymmärrettävissä kaikissa maissa. Muissa Myyrä-animaatioissa Myyrä ei varsinaisesti puhu, mutta ilmaisee inhimillisillä äänillä reaktioita ja tunteita, kuten hämmästystä, iloa, surua ja pelästystä. Satunnaisesti Myyrä kuitenkin lausuu yksittäisiä sanoja ("Ahoi", "Ah joo", "Prima!"). Ääninäyttelijöinä Miler käytti tyttäriään, ja Myyrän tunnistaakin helposti lapsennaurusta. Myyrä-animaatioissa käytettiin myös monipuolista taustamusiikkia ja äänitehosteita.
Myyrä on luonnossa esiintyvästä, lähes sokeasta maamyyrästä eli kontiaisesta poiketen suurisilmäinen ja punanenäinen. Se on iloinen, lapsekas ja kekseliäs hahmo, joka on aina hyväntahtoinen ja nauttii elämästä tovereidensa kanssa. Myyrä-tarinoissa eniten esiintyvä sivuhahmo on Hiiri, ja muita vakiohahmoja ovat Jänis, Siili, pikkulinnut ja sammakot. Joissain tarinoissa esiintyy myös ihmisiä, jotka pääsääntöisesti eivät puhu ymmärrettävää kieltä. Juonet liittyvät usein siihen, että Myyrä joutuu tekemisiin ihmisen valmistamien esineiden kanssa. Myyrä-tarinoihin sisältyy usein joku opetus: kierrätä, älä roskaa tai varo tulitikkuja. Tarinoissa on myös havaittavissa kritiikkiä esimerkiksi metsäluonnon hävittämistä tai kaiken koneellistamista vastaan.
Myyrä esiintyy lukuisissa piirrosanimaatioissa ja kuvakirjoissa. Näiden lisäksi Myyrää on käytetty oheistuotteissa: mm. astiastojen kuvituksena, palapeleissä, pelikorteissa ja pehmoleluissa.
Kaksi ensimmäistä Myyrä-animaatiota ovat 10–15 minuutin mittaisia lyhytanimaatioita. Vuosina 1966–1975 ja 1995–2002 tehdyt ovat pääasiassa viidestä kahdeksaan minuutin mittaisia. Vuosina 1982–1994 tehdyt lyhytelokuvat ovat pitempiä, noin puolen tunnin pituisia.
Suomessa Myyrä-animaatioita on näytetty televisiossa 1970-luvulta eteenpäin. Ensimmäisen kerran Myyrää esitettiin Yle TV2:n ruotsinkielisissä lastenohjelmissa syksyllä 1974. FST näytti uusia jaksoja vuosina 1976 ja 1979. Uusintoja näytettiin vuosina 1979–1982 ja 1988. Suomenkielisenä sarjan näytti Yle TV1 kesällä 1975. Se uusittiin vuosina 1979–1980 ja 1999–2001.
Myyrä-tarinoita julkaistiin ensimmäisen kerran VHS-kasettina vuonna 1986 ja sitten 1990–2000-luvuilla. DVD-levyinä Myyrä ilmestyi 2000-luvulta lähtien. Myyrä-animaatioiden pituus vaihtelee, ja animaatiojulkaisut voivat sisältää joko pari tarinaa tai useita lyhyitä kertomuksia. Samoja tarinoita on useilla erinimisillä julkaisuilla ja VHS-kaseteilla ilmestyneitä tarinoita on julkaistu uudelleen DVD-muodossa.Myyrä-tarinoita on julkaissut lukuisina kuvakirjoina Suomessa Kustannusyhtiö Tammi. Kirjat on kuvittanut ja osin myös kirjoittanut Zdeněk Miler, tarinoita ovat kirjoittanet myös Hana Doskocilová sekä Eduard Petiska. Kertomukset ovat pitkälti sovituksia Myyrä-animaatioista. Osa tarinoista on julkaistu sekä itsenäisenä kirjana että osana teosta, jossa on monta Myyrä-tarinaa. Kirjoista ensimmäinen ilmestyi Suomessa vuonna 1959 ja niistä on otettu useita painoksia. Eniten julkaisuja ja painoksia on tuotettu 2000-luvulla.