hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Helsingin pörssi
Helsingin pörssi eli Nasdaq Helsinki on suomalaisten arvopapereiden markkinapaikka, jossa arvopaperivälittäjät käyvät kauppaa muun muassa osakkeilla, optioilla, warranteilla ja joukkovelkakirjalainoilla. Helsingin pörssi on perustettu vuonna 1912, ja se kuuluu nykyään ruotsalaiseen OMX-konserniin. OMX siirtyi yhdysvaltalaisen Nasdaqin omistukseen vuonna 2007 tehdyllä kaupalla ja muodosti vuonna 2008 NASDAQ OMX Groupin. Sen edeltäjä, Helsingin Pörssiyhdistys, perustettiin vuonna 1862.
Fabianinkadulla sijaitsevan, vuonna 1912 valmistuneen vanhan pörssitalon on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck. Pörssikauppa muuttui 1990-luvulla sähköiseksi, minkä jälkeen meklarit jättivät talon. Talossa ovat silti edelleen NASDAQ Helsingin toimistotilat. Lisäksi rakennuksessa toimii myös ravintola ja perinteikäs Pörssiklubi.
Listatut osakkeet on jaettu 2. lokakuuta 2006 lähtien kolmeen ryhmään markkina-arvon mukaan: suuret (Large Cap), keskisuuret (Mid Cap) ja pienet yhtiöt (Small Cap). Samalla muodostettiin yhteinen Pohjoismainen lista, jossa ovat samoin ryhmiteltynä myös ruotsalaiset ja tanskalaiset yhtiöt samalla listalla.
Pörssin yleistä kehitystä kuvaavissa OMXH-, OMXH CAP- ja OMX Helsinki 25 -indekseissä otetaan huomioon kaikkien kauppojen yhteenlaskettu kurssikehitys. Cap-indeksissä yksittäisen osakkeen korkein mahdollinen painoarvo on 10 prosenttia, ja OMX Helsinki 25 -indeksissä huomioidaan ainoastaan 25 vaihdetuinta yhtiötä.
Nasdaq Helsinki on lisäksi ylläpitänyt 4. huhtikuuta 2011 alkaen First North Finland -markkinapaikkaa kasvuyhtiöitä varten.
Helsingin pörssissä tehdyillä kaupoilla on verovapaus varainsiirtoverosta, joka pitää suorittaa pörssin ulkopuolella tehdyistä kaupoista.
Huhtikuussa 2006 pörssi ilmoitti luopuvansa pörssieristä, ja 25. syyskuuta 2006 lähtien kauppaa on käyty yksittäisillä osakkeilla.
Osakkeilla käydään jatkuvaa kauppaa noin kello 10:stä kello 18.20:een. Jatkuvaa kaupankäyntiä edeltää avaushuutokauppa, ja sen jälkeen on päätöshuutokauppa, jonka päättyessä kello 18.30 määräytyy osakkeen päivän päätöskurssi. Sopimuskauppojen raportointi on mahdollista kello 19.00 asti.
Luettelo Helsingin pörssissä noteeratuista yhtiöistä
Tämä on luettelo Helsingin pörssissä noteeratuista pörssiyhtiöistä. Yhtiöt on luokiteltu pörssin toimialaluokituksen mukaisesti. Lisäksi yhtiöt jaettu pörssin luokituksen mukaisesti markkina-arvoltaan suuriin (yli 1 mrd €), keskisuuriin (yli 150 milj. €) ja pieniin (alle 150 milj. €).
Pääosa Helsingin pörssissä noteeratuista yhtiöistä on suomalaisia, mutta joukossa on myös ruotsalaisia yhtiötä kuten SSAB ja Telia Company sekä yksi virolainen yhtiö, Tallink Grupp.
Monivaiheinen unirytmi
Monivaiheinen unirytmi tai Ubermanin unirytmi on vaihtoehtoinen nukkumistahti, jossa keskimääräisten 8 tunnin yöunien sijaan tiivistetään nukkumisen tarve kahdesta viiteen tuntiin päivässä. Tähän päästään levittämällä yöunet lyhyisiin 20–45 minuutin nokosiin pitkin vuorokautta. Seurauksena on luonnollisesti valveillaoloajan lisääntyminen.
Tämä unirytmi toimii siten, että REM-vaiheen suhteellinen osuus maksimoidaan . Tähän vaiheeseen vajoamiseen kuluu tavallisesti pitkä aika. Kun aivot kokevat unitilan tarpeeksi usein ehtimättä kuitenkaan syvimpään vaiheeseen, alkaa REM-tila tulla paljon nopeammin nukahtamisen jälkeen. Pikkuhiljaa lyhyistäkin nokosista alkaa suurempi ja suurempi osa olla REM-vaihetta. Ubermanilaisten itsensä mukaan sopeutuminen unirytmiin tapahtuu aivojen puolesta keskimäärin 10 päivän kuluttua, mutta unirytmiä kokeilevan kannattaa kuitenkin varata vähintään kuukausi rytmiin pääsemiseen.
REM-univaiheen estämisen tunnetaan aiheuttavan vakavia oireita niin eläimillä kuin ihmisilläkin. Kun eläimiltä on estetty REM-vaihe, ne ovat tutkimusten mukaan kuolleet 3–8 viikon aikana. Monivaiheisen unirytmin harrastajien pitäisi kuitenkin saada saman verran REM-unta kuin pitkien yöunienkin nukkujat, jolloin heillä kuuluisi olla myös samanlaiset energiatasot.
Pelkkä REM-uni ei kuitenkaan riitä. Syvät unen vaiheet (unitasot 3–4) ovat tärkeitä palautumisen ja hormonaalisen tasapainon kannalta ja kasvuhormonin erittymisen takia.
Pidempään Ubermanin unirytmiä harjoittaneiden unijärjestys muotoutuu siten, että he ehtivät myös syvän unen vaiheeseen 20 minuutin torkun aikana. Ennen kuin tähän tottuu, saattaa Uberman-harjoittelija (erityisesti aamuyöstä ) olla heräämättä herätyskelloihin tai kokea muistinmenetyksiä tai kognitiivisen toiminnallisuuden merkittävää heikentymistä. Uberman ei ole kuitenkaan ainoa monivaiheisen unirytmin muoto. Esimerkiksi Everyman unirytmi sallii henkilön nukkua yöllä pidemmän jakson, tyypillisesti 1,5–3,5 tuntia, jonka aikana syvä unen tila on helpommin saavutettavissa, syvästä unesta ei tule niin puutetta, ja kognitiivisia häiriötiloja tai muistinmenetyksiä ei välttämättä ilmene lainkaan. Tästä johtuen Everyman on huomattavasti helpommin opittavissa kuin Uberman.
Aihetta ei kuitenkaan ole tutkittu tarpeeksi, jotta aiheesta olisi muuta kuin anekdotaalista kokemusta. Monet lääketieteelliset asiantuntijat pelkäävät, että muiden univaiheiden vähemmälle jääminen saattaisi aiheuttaa neurologisia tai henkisiä ongelmia, mutta tästä ei ole empiiristä tutkimusta suuntaan eikä toiseen. Yleisesti ottaen unenpuute aiheuttaa alentunutta kykyä hoitaa arjen askareita, immuunijärjestelmän heikkenemistä sekä heikentää kasvuhormonien eritystä ja kehon kykyä polttaa sokeria.
Monivaiheisessa unirytmissä tunnetaan myös esiintyvän enemmän unen kontrollointia.
Kuuluisuuksien, kuten Leonardo da Vincin ja Thomas Alva Edisonin väitetään käyttäneen monivaiheista unirytmiä. Maailman vahvin Nalle -sarjakuvan Kilpisellä on monivaiheinen unirytmi. Seinfeld-televisiosarjan Kramer-hahmo yrittää eräässä jaksossa sopeutua tällaiseen rytmiin.
Kokeilijoiden päiväkirjoja:
Atria Suomi
Atria Suomi Oy on Atria Oyj:n tytäryhtiö, joka vastaa konsernin kotimaan toiminnoista. Yritys kehittää, valmistaa ja markkinoi suomalaiseen lihantuotantoon pohjautuen lähinnä lihaa, liha-pohjaisia valmisteita ja ruokia sekä niihin liittyviä palveluita.
Atrian tuotantolaitokset sijaitsevat Seinäjoella, Kuopiossa, Forssassa, Kauhajoella ja Karkkilassa. Kuopiossa toiminta loppui syksyllä 2013. Lisäksi yrityksellä on asiakaspalvelukeskus ja muita toimistotiloja Seinäjoella ja myyntikonttorit Tampereella ja Helsingissä. Atrian ruokatehdas sijaitsee Seinäjoen Nurmossa ja salaattitehdas Forssassa. Muut tehtaat ovat teurastamoja.
Atria Suomen toimitusjohtaja on Mika Ala-Fossi.
México
México ( eli "Meksikon kaupunki") on Meksikon pääkaupunki. Kaupungista käytetään usein myös englanninkielistä nimeä Mexico City.
Kaupungin ydin sijaitsee Meksikon osavaltioista erillisellä liittovaltion alueella ("Distrito Federal de México" tai "México, D.F."), jonka asukasluku oli vuonna 2010 noin . Kaupungin pinta-ala on (Distrito Federal). Metropolialueella asui vuonna 2009 noin ihmistä.
Kaupungin keskimääräinen korkeus merenpinnasta on . Se sijaitsee ympäröivän vuoriston keskelle jäävässä maljassa, mikä pahentaa alueen vakavaa ilmansaasteongelmaa. Kaupunkia uhkaavat myös maanjäristykset: vuonna 1985 suurta tuhoa aiheutti järistys, jonka voimakkuus oli asteikolla. Siinä kuoli yli 10 000 ihmistä. Tasan 32 vuotta edellisen tuhoisan järistyksen jälkeen Mexico Cityä runteli jälleen voimakas maanjäristys, voimakkuudeltaan 7,1. Järistyksessä kuoli yli 220 ihmistä. Järistys aiheutti myös Popocatepetl-tulivuoren purkauksen Pueblan osavaltiossa.
Mexico City oli maailman pahiten saastuneimpia kaupunkeja 1980-luvulla. Ilmanlaatua on pyritty parantamaan monenlaisilla toimilla ja rajoituksilla, ja monien saasteiden määrät pienenivät neljäsosaansa vuosina 1992–2013. Kaupungin kasvu on kuitenkin lisännyt liikenteen määrää ja päästöjä.
México sijaitsee aiemman atsteekkien pääkaupungin Tenochtitlánin paikalla.
México on jaettu (), joilla on kunnallinen itsehallinto. Hallintoalueet jakautuvat edelleen kaupunginosiin (esp. "colonias"). Hallintoalueet ovat:
Méxicon liikenne on vilkasta kaupungin asukastiheyden ja yksityisautojen määrän vuoksi.
Yksityisautoilun haittoja pyritään pienentämään "Hoy No Circula" -ohjelmalla, joka rajoittaa auton käyttöä eri viikonpäivinä auton rekisterinumeron mukaan. Mielipiteet ohjelman toimivuudesta vaihtelevat, ja kerrotaan, että tarkastuksia voi välttää lahjuksilla.
Kaupungin metrojärjestelmä on maailman vilkkaimpia, enimmillään vuonna 2012 sitä käytti päivittäin matkustajaa. Järjestelmä koostuu ja . Lipulla voi matkustaa metrossa, kunnes poistuu porteilla eristetyltä alueelta. Sarja- tai kuukausilippuja ei ole. Vaikka metrolinjoja on paljon, ei metro tavoita lähellekään koko jatkuvasti kasvavaa kaupunkia. Tämän ongelman helpottamiseksi tietyillä pääteasemilla metroverkon laidoilla matkaa pääsee jatkamaan paikallisjunalla. Aamun ja iltapäivän ruuhka-aikoina osa vaunuista on rajattu naisten ja lasten käyttöön.
Méxicon kansainvälinen lentoasema palvelee metropolialuetta.
Kaupungissa järjestettiin kesäolympialaiset vuonna 1968.
Malmin lentokenttä
Malmin lentokenttä () on Malmin kaupunginosaan ja peruspiiriin kuuluva osa-alue Koillis-Helsingissä, pääradan varrella sijaitsevan Tapanilan itäpuolella ja Lahdenväylän pohjoispuolella. Lentokentän lisäksi siihen kuuluu myös sen länsipuolella oleva pientaloalue, joka 1920-luvulta saakka on tunnettu myös nimellä "Malmin Sunnuntaipalstat". Alueen naapurikaupunginosia ovat Ala-Malmi kentän etelä- ja länsipuolella, Tapanila ja Puistola alueen pohjoispuolella sekä työpaikka-alueena toimivat Tattarisuo ja Tattariharju alueen itäsivustalla. Lisäksi vieressä on Kivikon kaupunginosa Lahdenväylän itäpuolella.
Malmin lentokentän osa-alueen maapinta-ala on 2,25 neliökilometriä ja asukasluku on 2 374 henkeä (1.1.2015). Työpaikkoja alue tarjosi 254:lle (31. joulukuuta 2013). Malmin lentokentän palvelutarjonta kunnallisten peruspalvelujen osalta on vähäistä. Alueella sijaitsee lähinnä nuorisotila. Muiden palvelujen, kuten päiväkotien, koulujen, terveyspalvelujen ja kirjaston, osalta lentokenttäläiset joutuvat kääntymään erityisesti Tapanilan ja Ala-Malmin palvelutarjonnan puoleen. 
Alueliitoksessa vuonna 1946 Malmin lentokenttä liitettiin muun Malmin yhteydessä Helsinkiin. Alueen tulevaisuudesta, erityisesti alueen keskeisimmän toiminnan eli Helsinki-Malmin lentoaseman lentotoiminnan jatkumisesta ja vastaavasti asuntorakentamisen lisäämisestä, on käyty kiivaitakin keskusteluja vuosien saatossa. Monia lentokentän toiminnoista ja työpaikoista pidetään tärkeinä pääkaupunkiseudulle ja koko maalle.
Neperin luku
Neperin luku (Napierin luku) on matemaattinen vakio, jonka likiarvo viidentoista desimaalin tarkkuudella on 2,718 281 828 459 045 ja jolle on kiinnitetty merkintä formula_1. Neperin luku on luonnollisen logaritmi­funktion kantaluku. Se on saanut nimensä skotlantilaisen matemaatikon John Napierin mukaan. Napier itse ei käyttänyt kantalukua formula_1, mutta jälkeenpäin on huomattu, että hänen logaritmien laskujärjestelmänsä on liittynyt luonnolliseen logaritmiin. Neperin luku on irrationaalinen ja transsendenttinen. Transsendenttisuustodistuksen antoi Charles Hermite vuonna 1873. Luku tunnetaan toiselta nimeltään myös Eulerin lukuna Leonhard Eulerin mukaan.
Neperin luku on määritelmän mukaan formula_3
Neperin luvulla on suuri merkitys eksponenttifunktion formula_4 kantalukuna.
Tällä funktiolla on se ominaisuus, että funktion derivaatta on sama kuin funktio itse.
Kun eksponenttifunktion formula_5 kantalukuna on positiivinen luku formula_6, niin tällaisen funktion derivaatta on funktio itse kerrottuna vakiotekijällä. Jos tämä kantaluku formula_6 on Neperin luku, niin kyseisen vakiotekijän arvo on formula_8. Tämä voidaan osoittaa seuraavasti:
Olkoot formula_9. Derivaatan määritelmän mukaan
Näin huomataan, että kaikilla kantaluvun formula_6 arvoilla funktion formula_5 derivaatta on funktio itse kerrottuna lausekkeella
Oletetaan sitten, että jollakin kantaluvun formula_6 arvolla formula_1 tämä raja-arvo on 1 eli
Koska osamäärän raja-arvo = osoittajan raja-arvo jaettuna nimittäjän raja-arvolla, niin nimittäjän raja-arvolla kertomalla saadaan
Siis luku formula_1 on sama kuin Neperin luku.
Neperin luvulle tunnetaan seuraava sarjakehitelmä:
Koska kertoma formula_20 kasvaa luvun "n" kasvaessa todella nopeasti, voidaan tämän sarjan avulla melko nopeasti laskea hyviä Neperin luvun likiarvoja.
Luku formula_1 voidaan esittää seuraavanlaisena äärettömänä tulona, joka tunnetaan Pippengerin tulona:
formula_1 saadaan määrättynä integraalina funktiosta formula_24:
Kuvitellaan, että pankki maksaa vuodessa 100 % koron. Jos pankkitilin alkusaldo on 1 €, niin vuoden kuluttua saldo on 1 €·2,0 = 2 €. Jos pankki maksaisikin 50 % koron kaksi kertaa vuodessa ja jälkimmäisellä kerralla korkoa korolle, olisi loppusaldo 1 €·1,5 = 2,25 € ja jos taas 33,3… % koron 3 kertaa vuodessa: 1 €·(1,333…) ≈ 2,370 €. Kun pankki maksaa 1/n-kertaisen koron n kertaa vuodessa, on loppusaldo 1 €·(1+1/n). Kun 1/n lähestyy nollaa eli maksukertojen määrä lähestyy ääretöntä, niin lähestyy termi (1+1/n) "e":tä. Samaan tapaan jos alkuperäinen korkoprosentti olisi "x" % ja maksukertojen lukumäärää vastaavalla tavalla tihennettäisiin, saataisiin raja-arvona loppusaldoksi "e €".
Myös luonnossa esiintyy kasvuilmiöitä, jotka noudattavat samantapaista matemaattista lakia. Tällaista sanotaan eksponentiaaliseksi kasvuksi. Likimääräisenä esimerkkinä tällaisesta voidaan mainita puun kasvu.
Komplementti
Komplementti sanana tarkoittaa "täydentävä" ja tarkoittaa kohdetta, joka tekee viitatun kohteen kokonaiseksi tai täydelliseksi.
Saunalahti
Saunalahti voi tarkoittaa:Saunalahti on myös usean vesistön nimi:
Näiden lisäksi Suomen kartalta löytyy satoja muita Saunalahti-nimisiä Vakaveden osia.
Deus Ex
Deus Ex on Ion Stormin kehittämä sekä Eidos Interactiven ja Aspyrin vuonna 2000 julkaisema toimintaroolipeli. Pelissä on julkaisuajankohtaansa nähden poikkeuksellisen suuret mahdollisuudet valita etenemistapansa. Samat tehtävät voidaan suorittaa joko toiminnallisena ammuskeluna tai varovaisena hiiviskelynä. Pelaaja voi muun muassa päättää tappaako, tainnuttaako, hämääkö tai kiertääkö vihollisensa. Vain harvassa tehtävässä on määrätty etenemistapa ja joissain on useita ratkaisuja. Peli on julkaistu PlayStation 2:lle nimellä "Deus Ex: The Conspiracy".
Pelin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2052, jolloin maailman tilanne on ajautunut entistä huonompaan suuntaan, ja Harmaaksi surmaksi kutsuttu virus on tarttunut moniin ihmisiin. Virukseen on jo valmistettu lääke nimeltään Ambrosia, mutta se on erittäin kallista ja vain vaikutusvaltaisilla ja rikkailla henkilöillä on mahdollisuus saada sitä. Tämän seurauksena terroristijärjestö NSF (National Secessionist Forces) on asettunut valtiovaltaa vastaan ja sen tavoitteena on lääkeannosten varastaminen ja kuljettaminen siviileille väkivaltaisin ottein. Pelin ensimmäisenä vihollisena esitetäänkin NSF, jota vastaan Yhdistyneiden kansakuntien terrorisminvastaisen yksikön UNATCO:n (The United Nations Anti-Terrorist Coalition) agentti JC Denton lähetetään.
Pelissä tapahtuu kuitenkin juonenkäänne, jonka seurauksena peli keskittyy salaliittoteorioihin ja Harmaan surman parantamiseen, jossa aiemmin esitetyt käsitteet muuttavat merkitystään, ja peli saa kokonaan uuden päätavoitteen.
Pelille on olemassa useampi jatko-osa, joista ensimmäinen kantaa nimeä "". Sarjan kolmas osa "" julkaistiin 26. elokuuta 2011, ja sarjan neljäs osa "" 26. elokuuta 2016. Juonellisesti "Human Revolution" sijoittuu aikaan ennen alkuperäisen "Deus Exin" tapahtumia, kun taas ensimmäisen jatko-osan "Invisible War"in tapahtumat sen jälkeiseen. Pelit muodostavat yhden yhtenäisen tarinan, vaikka niissä pelataan eri henkilöillä. Neljäs pelisarjan osa sijoittuu ajallisesti kaksi vuotta edeltäjänsä tapahtumien jälkeiseen lähitulevaisuuden cyberpunk-henkiseen Prahaan ja samalla siis aikaan ennen alkuperäisen pelin tapahtumia.
Otto Manninen
Otto Manninen (13. elokuuta 1872 Kangasniemi – 6. huhtikuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, runoilija ja suomentaja. Ystävänsä Eino Leinon ohella hän oli 1900-luvun alkupuolen suomalaisen runouden uranuurtajia.
Manninen syntyi Kangasniemellä maanviljelijäperheeseen. Hän kävi koulua ylioppilaaksi Mikkelin lyseossa, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui 1897. Aluksi hän työskenteli Koitar- ja Valvoja-lehdessä, sittemmin Kansallisteatterissa ja vuodesta 1913 Helsingin yliopiston suomen kielen lehtorina. Hän avioitui Anni Swanin kanssa vuonna 1907. Otto Mannisen ja Anni Swanin lapsia olivat hallintovirkamies, suomentaja ja tietokirjailija Antero Manninen (1907–2000), runoilija Sulevi Manninen (1909–1936) ja teatterinjohtaja Mauno Manninen (1915–1969).
Ensimmäisen runokokoelmansa Manninen julkaisi verrattain myöhään, 33-vuotiaana 1905. Hän oli lisäksi merkittävä suomentaja ja siten tärkeä suomalaisen kirjallisuuden kehittäjä.
Mannisen runoudelle on tyypillistä loppuun saakka hiottu ja harkittu muoto.
Manninen oli Suomen Pen-klubin ensimmäinen puheenjohtaja.
Wäinö Aaltosen veistämä Mannis-patsas on pystytetty 1954 Mikkeliin. Lisäksi Mikkelissä on kirjailijalle nimetty "Otto Mannisen katu". Kangasniemellä on Ukri Merikannon suunnittelema Otto Mannisen muistomerkki "Kaukomieli". Kunnan keskustassa on myös Manniselle omistettu katu.
Jouko Laxell
Jouko Ilmari Laxell (s. 15. syyskuuta 1947 Kisko) on suomalainen kiinteistöalan yrittäjä ja poliitikko. Hän toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 2004–2011. Laxell nousi eduskuntaan Ville Itälän siirryttyä Euroopan parlamentin jäseneksi 20. heinäkuuta 2004 oltuaan sitä ennen Itälän varaedustaja vuodesta 2003. Hänet valittiin toiselle kaudelle (2007–2011) vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Vuoden 2011 vaaleissa hän ei enää ollut ehdolla.
Hän on toiminut vuoden 2004 syksystä eduskunnan ympäristövaliokunnan jäsenenä ja suuren valiokunnan varajäsenenä. Kevään 2006 hän oli myös talousvaliokunnan jäsenenä.
Laxell on Salon yrittäjien varapuheenjohtaja ja Varsinais-Suomen yrittäjien hallituksen jäsen. Laxell oli 1970-luvun lopussa perustamassa Tekniset-ketjua ja toimi Kodin Tekniset ry:n hallituksessa 1980-luvun alkuun. Laxell on Salon Seudun Puhelin Oy:n ja Salon Seudun Osuuspankin hallintoneuvostojen jäsen. Laxell toimi 30 vuotta Kodinkonealan kauppiaana Salossa (Radio-Laxell Oy 1972–2002).
Laxell on Varsinais-Suomen liiton jäsen, Salon kaupunginvaltuuston jäsen (2000–), Salo-Uskela-seurakunnan kirkkovaltuuston jäsen (2002–), Muurlan opiston johtokunnan jäsen ja Suomen Nyrkkeilyliiton hallituksen jäsen.
Laxell avioitui Anna-Marja Laxellin kanssa 1983. Heillä on kaksi lasta.
Kuolan niemimaa
Kuolan niemimaa (; ja turjansaameksi "Guoládat") sijaitsee Luoteis-Venäjällä. Niemimaan pohjoispuolella on Barentsinmeri, etelä- ja itäpuolella Vienanmeri. Hallinnollisesti Kuolan niemimaa kuuluu Murmanskin alueeseen, jonka pääosan se muodostaa.
Kuolan niemimaan pinta-ala on noin 100 000 neliökilometriä. Lähes koko niemimaa sijaitsee Pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, vain kaakkoisin osa ulottuu napapiirin eteläpuolelle. Niemimaan pisin joki on 480 kilometriä pitkä Ponoi. Geologisesti alue on osa Fennoskandian kilpeä, joka koostuu kvartäärikauden aikaisten sedimenttikerrosten peittämästä gneissistä, graniitista ja kiteisistä kivilajeista. Niemimaalla on kaksi tunturialuetta: Hiipinä- ja Lujaurtunturit. Korkein tunturi Murmanskin alueella on Tsastnotsorr (1 199 metriä).
Golfvirran ansiosta Murmanskin alueen ilmasto on suhteellisen lauha, mikä selittää ikiroudan puuttumisen alueelta. Mereltä puhaltava kostea ja raaka tuuli tekee ilmastosta kuitenkin ankaran. Tammikuun keskilämpötila on rannikolla −8 celsiusastetta ja sisämaassa −13 celsiusastetta. Kesä kestää vain muutaman kuukauden tai joskus vain muutaman viikon, keskilämpötilojen vaihdellessa +8 celsiusasteen ja +13 celsiusasteen välillä.
Kuolan niemimaalla on ollut asutusta jo kivikaudella. Varhaisimmat kulttuurin merkit on jättänyt niin sanottu Komsan kulttuuri noin 7 000–5 000 eaa. Kuolan niemimaata asuttaa venäläisten lisäksi saamelaisten alkuperäiskansa. Kantalahden ympäristössä asuneet karjalaiset ovat toisen maailmansodan jälkeen käytännössä sulautuneet venäläisiin. Kuolaan muutti 1800-luvulla myös suomalaisia, jotka kuitenkin pakkosiirrettiin kesällä 1942 muualle Neuvostoliittoon toisen maailmansodan aikana. Niemimaalla on asunut myös norjalaisia.
Kuolan niemimaan asukasluku on lisääntynyt teollisuuden kehityksen myötä. Vuonna 1920 niemimaalla oli 14 000 ja vuonna 1940 jo 318 000 asukasta. Vuonna 2007 asukkaita oli noin 880 000.
Asukkaista suuri osa asuu Kuolanvuonon rantamilla ja Pietariin vievän valtatien tuntumassa olevissa kaupungeissa. Alueen suurimmat kaupungit ovat Murmansk, Apatity, Severomorsk, Montšegorsk, Kirovsk ja Kantalahti.
Kuolan niemimaalla on paljon mineraalivaroja, ja se onkin yksi Venäjän tärkeimmistä kaivosteollisuusalueista. Esimerkiksi suuria määriä nikkeliesiintymiä löytyy muun muassa Montšegorskin kaupungista. Muista paikoista löytyy myös rautamalmia ja muita raskasmetalleja. Alueen luonto on saastunut raskaan teollisuuden vuoksi pahasti, ja myös metsien liikahakkuut ovat olleet yleisiä. Lovozeron tunturialueella harjoitetaan poronhoitoa. Elinkeinoihin kuuluu myös kalastus sekä merillä että sisävesillä. Yleisimmät merikalat ovat turska, makrilli, kolja, ahven, villakuore ja silli.
Niemimaalla toimii lukuisia Venäjän pohjoisen laivaston puolustusmekanismeja, eritoten ydinsukellusveneiden tukikohtia. Sisämaassa Poljarnyje Zorissa on 1760 megawatin Kuolan ydinvoimalaitos.
Newcastlen tauti
Newcastlen tauti on linnuilla esiintyvä tauti, jonka aiheuttaja on paramyksovirus-1. Tauti on Maailman eläintautijärjestön A-listalla. Tauti ei tartu ihmiseen eikä muihin nisäkkäisiin.
Esiintymispaikalla oleva siipikarja teurastetaan. Taudin esiintymispaikka eristetään vähintään kolmeksi viikoksi, jonka aikana tilat desinfioidaan.
Suomessa tautia on tavattu
Arkkitehti
Arkkitehti on rakennusten ja maankäytön suunnitteluun liittyvä tutkinto ja ammattinimike. Kuvaannollisesti arkkitehdiksi voidaan kutsua jonkin asian suunnittelijaa, ideoijaa tai luojaa.
Arkkitehdin tutkinto () on teknillistieteellinen yliopistossa suoritettava ylempi korkeakoulututkinto. Suomessa arkkitehteja kouluttavat Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun arkkitehtuurin laitos Espoossa, Tampereen teknillinen yliopisto ja Oulun yliopiston arkkitehtuurin tiedekunta. Monissa Euroopan maissa arkkitehdin koulutus on teknillisten koulujen sijaan taidekorkeakoulujen vastuulla. Suomessa opinnoissa voi suuntautua joko yhdyskuntasuunnitteluun, rakennussuunnitteluun tai arkkitehtuurin teoriaan ja -historiaan. Lisäksi Oulussa on tarjolla myös osin englanninkielinen, detalji-suunnitteluun painottuva "architectural design" -opintosuunta. Jatkotutkintona arkkitehdit voivat suorittaa tekniikan lisensiaatin ja tekniikan tohtorin tutkinnot.
Arkkitehdin ammattikuvaan kuuluu vanhastaan rakentamisen kokonaisosaaminen. Arkkitehdin tehtäviin kuuluvat rakennussuunnittelu sekä yhdyskuntasuunnittelu huomioiden hankkeiden toiminnalliset, tekniset ja taiteelliset ominaisuudet. Toimenkuvaan voi kuulua myös esimerkiksi sisustusten tai huonekalujen suunnittelua.
Arkkitehdin ammattinimike on yleensä "arkkitehti", mutta se voi olla myös esimerkiksi "asemakaava-arkkitehti", "kaupunginarkkitehti" tai "yliarkkitehti". Arkkitehdit toimivat usein myös "rakennusvalvojina". Suomessa arkkitehdin ammattinimikettä voivat käyttää myös muut kuin arkkitehdin tutkinnon suorittaneet, sillä toisin kuin monissa muissa EU-maissa ammatti ei ole Suomessa suojattu tai auktorisoitu. Suomen arkkitehtiliittoon, SAFA:an kuuluvat voivat käyttää titteliä "arkkitehti SAFA". SAFAn jäseneksi pääsevät pääsääntöisesti vain ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet arkkitehdit. Arkkitehti on rakennusarkkitehtiin verrattuna perusteellisempi tutkinto, jossa luovia ratkaisuja sekä estetiikkaa ja funktionaalisuutta käsitellään monipuolisesti kokonaisuutena.
Maisema-arkkitehti suunnittelee viherympäristöä ja julkisia tiloja. Tutkinto on ylempi korkeakoulututkinto. Suomessa maisema-arkkitehteja kouluttaa Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun arkkitehtuurin laitos.
Rakennusarkkitehti on ammattikorkeakoulusta (aiemmin teknillisestä oppilaitoksesta) valmistunut suunnittelija. Ennen ammattikorkeakouluja rakennusarkkitehti oli ammatillisen korkea-asteen tutkinto. Rakennustekniikan lisäksi tutkinto sisältää koulutusta rakennus- tai yhdyskuntasuunnittelijaksi. Rakennusarkkitehteja ei Suomessa ole koulutettu vuoden 1996 jälkeen, mutta koulutusohjelman uudelleenkäynnistämistä selvitettiin 2013. Vuoden 2014 alusta toimiluvan koulutuksen järjestämiselle saivat Metropolia, Savonia-ammattikorkeakoulu, Tampereen ammattikorkeakoulu ja Oulun seudun ammattikorkeakoulu. Rakennusarkkitehtien koulutuksessa painostus on teknisten ratkaisujen osaajana. Rakennusarkkitehdit suunnittelevat pääasiassa pientaloja sekä kerrostaloja.
Luettelo hiukkasista
Tämä on luettelo hiukkasfysiikassa löydetyistä ja joistain hypoteettisista subatomisista hiukkasista.
Alkeishiukkanen on hiukkanen, jolla ei ole havaittavissa olevaa sisäistä rakennetta eli se ei koostu muista hiukkasista. Ne ovat kvanttikenttäteorian fundamentaaleja kappaleita. Alkeishiukkasia luokitellaan niiden spinin perusteella Fermioneihin ja bosoneihin. Jälkimmäisillä spin on kokonaisluku ja fermioneilla se on puolikas.
Hiukkasfysiikan standardimalli on tällä hetkellä paras tietämyksemme alkeishiukkasten fysiikasta. Kaikki Standardimallin hiukkaset, Higgsin bosonia lukuun ottamatta, on löydetty kokeellisesti.
Fermionien spin on puoliluku; kaikille tunnetuille alkeellisille fermioneille tämä on ½. Jokaisella fermionilla on lisäksi oma antihiukkasensa. Fermionit ovat aineen perusosasia. Ne luokitellaan sen mukaan, vuorovaikuttavatko ne vahvan vuorovaikutuksen värivoiman kautta. Standardimallin mukaan on olemassa 12 erilaista alkeisfermionien makua: kuusi kvarkkia ja kuusi leptonia.Huomaa, että neutriinojen massan tiedetään eroavan nollasta johtuen neutriinojen oskillaatiosta, mutta niiden massat ovat niin pienet, ettei niitä ole voitu toistaiseksi mitata.
Bosoneilla on kokonaislukuspin. Luonnon perusvuorovaikutuksia välittävät mittabosonit ja massan arvellaan liittyvän Higgsin bosoniin. Standardimallin mukaan alkeisbosoneita ovat:
LHC:n CMS- ja ATLAS-kokeet ovat ilmoittaneet löytäneensä hiukkasen, joka vastaa Higgsin bosonia. Sen spin ja sähkövaraus vastaavat standardimallin ennustetta, mutta sen vuorovaikutuksista muiden hiukkasten kanssa on toistaiseksi vain vähän tietoa. Standardimallin Higgsin mekanismissa Higgsin kentän spontaani symmetriarikko synnyttää massiivisen Higgsin bosonin. Alkeishiukkasten sisäiset massat (erityisesti massiivisten W- ja Z-bosonien) selitetään vuorovaikutuksina kyseisen kentän kanssa. Higgsin bosoni vuorovaikuttaa kaikkien massallisten hiukkasten (myös itsensä) kanssa.
Supersymmetriset teoriat ennustavat myös muiden hiukkasten olemassolon. Yhtäkään näistä ei ollut vielä vuoden 2006 aikana kokeellisesti löytynyt.
Muut teoriat ennustavat esimerkiksi seuraavanlaisia bosoneita.
"Magneettinen monopoli" on yleisnimi hiukkasille, joilla on nollasta eroava magneettinen varaus. Eräät suuret yhtenäisteoriat ennustavat niiden olemassaolon.
"Takioni" on yleisnimi hypoteettisille hiukkasille, jotka kulkevat valoa nopeammin ja joilla on imaginaarinen lepomassa.
Preoni on yleisnimi hypoteettisille kvarkkien, leptonien ja mittabosonien sisäiselle alkeishiukkaselle, mutta hiukkaskiihdytimissä ei ole todistettu niiden olemassaoloa.
Säie on yleisnimi hypoteettisille kvarkkien, leptonien ja bosonien sisäiselle alkeishiukkaselle, jotka eivät ole pistemäisiä. Hiukkaskiihdytimissä ei ole todistettu niiden olemassaoloa.
Kari Nylander
Kari Mikael Nylander (s. 1971 Suomussalmi) on suomalainen muusikko, joka on Zen Cafén basisti. Nylander on Sovio-Soveliuksen laivanvarustajasuvun jälkeläinen.
Nylander asui lapsuutensa ja osan nuoruuttaan Raahessa. Vuonna 1989 hän muutti Raahesta Turkuun, jossa hän perusti Zen Cafén kahden muun raahelaisen kanssa vuonna 1992. Nimi Zen Café on Nylanderin keksimä. Yhtye on toiminut alkuvaihdensa jälkeen kokoonpanolla Samuli Putro laulu-kitara, Nylander basso ja Pete Parkkonen rummut. Yhtye on ollut ennalta määrittelemättömän mittaisella tauolla vuodesta 2008.
Nylander opiskeli Espoon Terveydenhoitoalan oppilaitoksessa ja valmistui mielenterveyshoitajaksi.
Samuli Putro
Samuli Tapani Putro (s. 21. elokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Putro on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti heti hänen synnyttyään Raaheen.
Vuosina 1992–2007 Putro oli Zen Café -yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtyeen jäätyä yhä jatkuvalle tauolle Putro on keskittynyt soolouraan. Ensimmäisen soololevynsä Putro julkaisi 17. syyskuuta 2004. Kyseessä on EP, joka sisältää musiikkia elokuvasta "Lapsia ja aikuisia". 11. helmikuuta 2009 julkaistiin Putron ensimmäinen sooloalbumi "Elämä on juhla", joka rakentuu paljolti samannimisen esityksen ympärille, mutta sisältää myös joitakin sellaisia kappaleita, joita esityksessä ei ollut. Vuonna 2009 Putro sävelsi musiikkia Mika Ronkaisen dokumenttielokuvaan Freetime Machos. Putron toinen sooloalbumi "Älä sammu aurinko" ilmestyi 16. maaliskuuta 2011. Kolmas sooloalbumi "Tavalliset hautajaiset" julkaistiin 24. elokuuta 2012, ja puolitoista vuotta myöhemmin, 28. helmikuuta 2014, julkaistiin neljäs soolona tehty albumi "Taitekohdassa". 24. helmikuuta 2017 julkaistiin Putron viides sooloalbumi "Valkoinen hetero".
Kansainvälinen televiestintäliitto
Kansainvälinen televiestintäliitto (, lyhenne ITU, , UIT, alkuperäinen nimi "International Telegraph Union") on YK:n alainen televiestintäverkkoja ja -palveluja kansainvälisesti koordinoiva järjestö. ITU:n päätehtäviä ovat standardointi, radiotaajuuksien jakaminen ja puhelinverkkojen yhteyskäytäntöjen organisointi maiden välillä siten, että ulkomaanpuhelut ovat mahdollisia.
ITU:n päämaja on Genevessä Sveitsissä. ITU:n pääsihteeri 1. tammikuuta 2007 alkaen on malilainen Hamadoun Touré. ITU:lla on myös ollut suomalainen pääsihteeri Pekka Tarjanne toimi tässä tehtävässä 1. marraskuuta 1989 – 31. tammikuuta 1999 välisenä aikana.
ITU:n organisaatio jakautuu kolmeen sektoriin:
ITU:n päätökset valmistellaan ja tehdään lukuisissa työ- ja tutkimusryhmissä sekä alueellisissa ja maailmanlaajuisissa kokouksissa, kuten radiokonferensseissa
ITU toimii myös YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen (World Summit on the Information Society, WSIS) sihteeristönä.
Lähes kaikki maailman maat ovat ITU:n jäseniä. Myös alan yritykset ja organisaatiot voivat liittyä ITU:n jäseniksi. Näitä yksityisjäseniä ITU:lla on yli 500.
Lennättimen historian alkuvuosina eri maissa käytettiin eri lennätinjärjestelmiä. Raja-asemilla sähkösanomat jouduttiin ottamaan vastaan paperille ja lähettämään uudelleen toisessa verkossa. Näiden hankaluuksien välttämiseksi tehtiin vähitellen sopimuksia yhteysjärjestelyistä, aluksi kahdenvälisinä ja sitten alueellisesti. Keväällä 1865 20 eurooppalaisen valtion kesken laadittiin ensimmäinen kansainvälinen lennätinsopimus ja perustettiin Kansainvälinen lennätinliitto (International Telegraph Union, ITU).
ITU alkoi laatia kansainvälistä säännöstöä puhelimelle 1885. Ensimmäinen radiokonferenssi pidettiin Berliinissä 1906. 1920-luvulla perustettiin koordinaatio- ja standardointikomiteat puhelin- (CCIF), lennätin- (CCIT) ja radioviestinnän (CCIR) aloille. Vuoden 1927 radiokonferenssissa sovittiin radiotaajuuksien jaosta eri käyttäjäryhmien kesken.
ITU:n nimi vaihtui Kansainväliseksi televiestintäliitoksi vuoden 1934 alussa järjestön vastuualueen laajentumista kuvaten. Vuonna 1947 ITU:sta tuli YK:n erityisjärjestö.
Vuonna 1956 CCIF ja CCIT yhdistettiin CCITT:ksi. ITU:n nykyinen sektoriorganisaatio muotoiltiin 1992.
SIP
SIP () on IP-puhelinyhteyksien luonnista vastaava tietoliikenneprotokolla. SIP on korvaamassa vanhemman videoneuvotteluun käytetyn H.323-protokollan.
SIP-protokollan avulla voidaan muodostaa puhelinyhteyksiä. Tavallisten puheluiden lisäksi voidaan muodostaa kuvapuheluita, videoyhteyksiä sekä periaatteessa mitä tahansa yhteyksiä minkä tahansa median välittämistä varten.
SIP-protokollaa käytetään mm. tulevissa matkapuhelinverkoissa IP-pohjaisissa palveluissa.
Myöhemmin SIP-standardia on laajennettu SIMPLE-protokollilla, joilla onnistuu myös saatavuuspalvelun ja pikaviestien kuten tekstiviestien toteuttaminen.
HTTP-protokollan tavoin SIP on tekstipohjainen protokolla. Yhteyksien kuvausten välittämiseen (portit, koodekit) käytetään erillistä SDP-protokollaa "(Session Description Protocol)". Reaaliaikainen ääni ja video siirretään tyypillisesti käyttäen RTP-protokollaa "(Real-time Transport Protocol).
SIP määritellään RFC-dokumenteissa:
Paalutus
Paalutus on pohjarakennustekniikka, jonka avulla perustuksilta/yläpuolisilta rakenteilta tulevat kuormat siirretään kantavaan/tiiviiseen maaperään tai kallioon. Paalutus mahdollistaa erilaisten rakenteiden perustamisen, kun perusmaa on liian heikko kantavuudeltaan tai painumat ovat suurempia, kuin sallitaan. Tekniikkana paalutus on satoja vuosia vanha, esimerkiksi Venetsian rakennukset ovat paalutettuja. Suomessa Turku on laajalti paalutettujen perustusten varassa, ja Malmin lentokenttä on rakennettu paalutetulle suoalueelle.
Aikaisemmin paalutuksessa käytettiin yksinomaan puuta, mutta sen rajallinen kestävyys ja lahoaminen ovat edistäneet erilaisten uusien materiaalien käyttöönottoa. Puupaalutukset ovat kärsineet erityisesti viime vuosikymmeninä, kun rakentaminen ja ojitus on laskenut pohjavesipintaa ja ennen vedessä olleet paalut ovat joutuneet pinnan yläpuolelle. Puupaalutusta käytetään kuitenkin yhä, erityisesti väliaikaisten rakenteiden alla (esimerkiksi kiertoteiden penkoissa).
Yleisimmät nykyaikaiset paalutyypit ovat teräsbetonipaalut ja teräsputkipaalut.
Paalutus tapahtuu erityisillä paalutuskoneilla, paalun päähän isketään suurimassaisella järkäleellä joka voi olla vapaasti pudotettu tai hydraulisesti kiihdytetty. Myös hydrauliseen puristukseen ja värinään perustuvia laitteita on kehitetty. Paalun päähän annettu iskuaalto kulkee pitkin paalua jolloin energia siirtyy paalun päähän ja kärki uppoaa maaperään. Paalua voidaan jatkaa kunnes saavutetaan kantava pohja, esimerkiksi peruskallio. Peruskallioon paalutettaessa käytetään paalun alapäässä kalliokärkeä, kun kallion pinta vaihtelee merkittävästi. Kun ei ole tarkoitus päästä kantavaan pohjaan asti puhutaan koheesio-, tiivistys- ja kitkapaaluista.
Omana lukunaan on porapaalutus, jolloin teräsputki asennetaan poraamalla kallioon, jolloin se toimii tukipaaluna. Porapaalutuksessa teräsputki toimii porausputkena porauksen aikana ja valmiissa paalussa kantavana rakenteena. Porapaalutuksen etuna on, että sillä voidaan läpäistä kivisiä täyttöjä ja paalu saadaan varmasti kallioon asti. Lisäksi porausmenetelmästä johtuen porapaalut ovat asennustarkempia kuin perinteiset lyöntipaalut.
Paalutuksen hinta määräytyy käytettävän materiaalin ja lyöntisyvyyden perusteella. Paalutuskustannuksien osuus rakennushankkeesta vaihtelee kohteen ja paalutussyvyyden mukaisesti noin 3-20 % välillä rakennuskustannuksista. Paalutus voidaan korvata talonrakennuskohteissa tekemällä massanvaihto, pitämällä ylipengertä rakennuskohteessa tai tekemällä kevennysrakenteita esim. kevytsorasta. Tie- ja ratarakennuskohteissa käytetään lisäksi ylipenkereen kanssa pystysalaojia. Tie- ja ratapuolella myös stabiliteetin parantamiseksi käytetään vastapengerratkaisuja.
Kosinilause
Kosinilause on trigonometrian tulos, jonka perusteella on mahdollista määrittää kolmion kulmat, kun sen kaikki sivut tunnetaan tai kolmion tuntematon sivu, kun yksi kolmion kulma ja sen viereiset sivut tunnetaan.
Kosinilauseessa formula_1 on kolmion kulma, formula_2 ja formula_3 ovat kulman viereisten sivujen pituudet ja formula_4 vastakkaisen sivun pituus. Kaava palautuu Pythagoraan lauseeseen, kun formula_1 on suorakulma.
formula_6
Oletetaan, että kulma formula_1 on terävä. Olkoon "h":n pituus lyhin etäisyys kolmion sivulta "b" sivujen "a" ja "c" yhtymään. Tällöin "h" voidaan esittää Pythagoraan lauseen avulla kahdella eri tavalla:
formula_8
Tästä saadaan formula_9
Yhtälöstä voidaan sievennyksien jälkeen ratkaista formula_10:
formula_11
Kulman formula_1 kosini on kuvion mukaan
formula_13
Yhtälö saadaan muotoon formula_14.
Todistus sujuu samoin, jos kulma formula_1 on tylppä.
Kosinilause on vektorikielellä olennaisesti sama asia kuin kahden vektorin erotuksen pituuden lauseke pistetulon avulla laskettuna. Ensimmäisen kuvan merkinnöin ja pistetulon perusominaisuuksia hyväksi käyttäen saadaan:
formula_16
Discreet
Discreet (entiseltä nimeltään "Discreet Logic") on ohjelmistovalmistaja, joka on erikoistunut 3D-grafiikan ja visuaalisten efektien tuottamiseen sekä HD-videon editointiin tarkoitettuihin sovelluksiin. Yhtiön tuoteperheeseen kuuluvat mm. flame, smoke, inferno, combustion, flint ja 3D Studio Max -ohjelmistot.
Discreetin omistaa Autodesk, Inc.
MHM
MHM on Mikko Forsströmin kehittämä ja julkaisema tekstipohjainen jääkiekkomanagerointipelisarja. Forsström julkaisi "MHM":stä kolme isompaa versiota: "MHM 97" vuonna 1997, "MHM 99" vuonna 1998 ja "MHM 2000" vuonna 2000. "MHM" on lyhenne sanoista Maso Hockey Manager, mutta tekijä päätyi pelkkään lyhenteeseen, koska nimi sai aikaan epämiellyttäviä mielleyhtymiä.
Alkuperäinen "MHM 97" on tehty Iikka Ojansivun "Pro Hockey Managerin" pohjalta. Ensimmäinen julkinen versio julkaistiin 13. syyskuuta 1997. Peli sai joukon innokkaita kannattajia, ja se oli "Mikrobitin" kuukauden kotimainen peli joulukuussa 1997.
Pelissä jokaisella pelaajalla on oma jääkiekkojoukkueensa, jota hänen on tarkoitus johdattaa kohti mainetta ja kunniaa. Yhdellä tietokoneella peliä voi pelata samanaikaisesti neljä pelaajaa. "MHM 99":stä lähtien pelaajat ovat todellisia ja ketjukoostumuksia on voinut säätää. Joka pelaajalla on taitotaso, kansallisuus, ikä, palkka, taidot yli- ja alivoimapelissä sekä jokin erikoisominaisuus kuten joukkueen poliisina toimiminen. Alusta asti pelissä on voinut tehdä toisille joukkueille jäyniä vaikkapa mukiloimalla vastustajan pelaajia. Versiossa 2000 pelissä on kolme sarjatasoa ja yhteensä neljä eri liigaa. Pelisarja on tunnettu myös sen huumorista, jota tulee jatkuvasti vastaan. Esimerkiksi useasta julkisuuden henkilöstä on pelissä hieman liioiteltu kopio. Virallisesti pelin viittaukset julkisuuden henkilöihin ovat kuitenkin tahattomia.
17. huhtikuuta 2006 pelin kehittäjä Mikko Forsström kertoi kehittävänsä uutta "MHM Onlinea". "MHM Onlinea" voi pelata yksin- tai moninpelinä selaimessa. Peli toteutetaan PHP:llä. Försström pyrki alun perin saamaan "MHM Onlinen" valmiiksi vuonna 2009 tai viimeistään 25. helmikuuta 2010, jolloin "MHM 2000":n julkaisupäivästä on kulunut kymmenen vuotta. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja seuraava takaraja oli ennen "Duke Nukem Forever" -pelin ilmestymistä, mutta peli ei valmistunut siihenkään mennessä.
Gravitiino
Gravitiino on hypoteettinen supersymmetrinen gravitonin 
partneri, jonka ennustavat yleisen suhteellisuusteorian 
ja supersymmetrian yhdistelmäteoriat, esimerkiksi supergravitaatioteoriat. Jos se 
on olemassa, se on fermioni, jonka spin on 3/2.
Joissain malleissa gravitiino on kevyin supersymmetrinen partneri, jolloin se toimisi pimeänä aineena.
Skvarkki
Skvarkki on hiukkasfysiikassa kvarkin hypoteettinen 
bosonipartneri, jonka olemassaolon ennustaa supersymmetria. Skvarkkeja on kuusi kappaletta, yksi jokaista kvarkkia kohti. Skvarkin nimi saadaan lisäämällä vastaavan kvarkin nimen alkuun s-kirjain: skvarkit ovat siis salas, skaunis, slumo, souto, stosi ja sylös.
Skvarkkien spin on nolla, mutta muuten niiden ominaisuudet massaa lukuun ottamatta vastaavat kvarkkien vastaavia. Skvarkkeja on etsitty CERNin LHC-kiihdyttimellä, mutta toistaiseksi viitteitä niiden olemassaolosta ei ole saatu.
Neutraliino
Hiukkasfysiikassa neutraliino on hypoteettinen hiukkanen, jonka 
olemassaolon supersymmetriset teoriat ennustavat.
Koska Z-bosonin, fotonin ja neutraalin Higgsin bosonin superpartnereilla 
(zino, fotiino ja kaksi higgsiinoa) on samat kvanttiluvut, niiden 
mittaominaistilat sekoittuvat muodostaen hiukkasen, jonka neljää massaominaistilaa kutsutaan neutraliinoiksi. Käytännössä havaitsemattomana se vuorovaikuttaa vain heikon vuorovaikutuksen ja gravitaatiovuorovaikutuksen kautta.
Koska neutraliino on heikosti vuorovaikuttava massiivinen hiukkanen (WIMP), on se 
hyvä kylmän pimeän aineen ehdokas (30–5 000 protonin massallaan). Jotta kevein neutraliino voisi olla pimeän aineen kandidaatti, sen tulee olla myös kevein supersymmetrinen hiukkanen ("LSP, lightest supersymmetric particle") sekä pysyvä. Useissa malleissa kevein neutraliino toteuttaa nämä ehdot, kun vaaditaan nk. R-pariteetin säilymistä. Tällöin kaikissa hiukkasreaktioissa, joissa jokin supersymmetrisistä hiukkasista on mukana, lopulta hajoamisketjun lopussa jää jäljelle kevein neutraliino sekä standardimallin hiukkasia. Koska neutraliinoja on hyvin hankala havaita, (tulevaisuudessa, kun Large Hadron Collider käynnistyy) hiukkaskokeissa havaitaan energian ja liikemäärän katoamista alku- ja lopputilojen välillä. Energian ja liikemäärän säilymislaki on kuitenkin edelleen voimassa, koska kadonneen energian kuljettaa pois neutraliino, jota ei havaita.
Bad Taste
Bad Taste on Peter Jacksonin esikoisohjaus vuodelta 1987, noin 30 000 dollarin budjetilla tehty komediallinen splatterelokuva, jossa planeettojenvälisen hampurilaisketjun edustajat saapuvat pikkukaupunkiin testaamaan ihmislihan makua, ja neljän hengen pelastusjoukon on tehtävä muukalaisten aikeet tyhjiksi.
Vuoden 1994 Video-opas kuvaa elokuvaa ”aidosti oksettavan hauskaksi” ja antaa sille neljä tähteä viidestä.
Väinö Myllyrinne
Väinö Myllyrinne (27. helmikuuta 1909 Helsinki – 13. huhtikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen mies, joka on tunnettu suuren kokonsa ansiosta. Hän oli pitkä, joskin tiedot vaihtelevat. Yleisemmin hänen pituutensa kerrotaan olleen . Itse hän sanoi pituutensa olleen esiintymisaikoina . Hän oli aikanaan Suomen ja Euroopan pisin mies sekä jonkin aikaa myös maailman pisin.
Myllyrinteen paino oli 175–180 kilogrammaa. Syli oli . Hänen rinnanympäryksensä oli , kengännumero oli 58, hatun numero 66 ja paidan numero 52.
Myllyrinteen suku oli kotoisin Satakunnasta, mutta hänen äitinsä Anna Maria Keränen oli syntyisin Paltamosta. Samalta paikkakunnalta oli kotoisin myös pitkä Daniel Cajanus, joka eräiden tietojen mukaan on Suomen kaikkien aikojen pisin mies.
Lapsuudessaan Myllyrinne asui monissa eri paikoissa, sillä hänen perheensä muutti usein. Armeijan käytyään hän asui Helsingissä.
Hämeenlinnassa sijaitsevassa Suomen Tykistömuseossa esitellään tämän kaikkien aikojen kookkaimman suomalaisen sotilaan uraa. Myllyrinne palveli Viipurissa raskaassa tykistörykmentissä. Mennessään sotaväkeen vuonna 1929 hän oli noin pitkä ja hyvin vahva. Hän koki uuden kasvukauden vielä 40-vuotiaana. 1930-luvulla hän kiersi ympäri Eurooppaa showpainijana ja sirkusesiintyjänä, mutta palasi talvisodan syttyessä kotimaahan. Myllyrinne palveli talvi- ja jatkosodan aikana kotirintamalla, ainakin Miinapajalla Katajanokalla Helsingissä.
Vuodesta 1946 hän asui Järvenpäässä, missä hänellä oli pieni kanala, jota hän piti . Lopun elämästään hän eli veljensä perheen yhtenä jäsenenä. Hänet on haudattu Järvenpäähän. Myllyrinteestä on harvoin esillä oleva vahanukke Järvenpään kirjastotalossa sekä toinen Merikarvian Korsumuseossa.
Väinö Myllyrinne äänestettiin vuonna 2004 Ylen Suuret suomalaiset -äänestyksessä sijalle 12.
Vuonna 2011 sai Visions du Reel -festivaaleilla ensi-iltansa Jani Peltosen ohjaama dokumenttielokuva Väinö Myllyrinteestä.
NetBSD
NetBSD on vapaa Unixin kaltainen tietokoneen käyttöjärjestelmä. NetBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan laitteistoriippumatonta käyttöjärjestelmää, joka toimii lähes jokaisessa yleiskäyttöisessä tietokoneessa erilaisista käskykannoista, väylistä ja muista eroavaisuuksista huolimatta.
FreeBSD
FreeBSD on vapaa Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. FreeBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan tehokasta käyttöjärjestelmää PowerPC-, PC98-, Sparc64-, Intel- ja AMD-yhteensopiville tietokoneille. Myös Applen Macintosh-tietokoneiden sekä iOS-pohjaisten laitteiden käyttämä Darwin-käyttöjärjestelmä ja sen XNU-ydin hyödyntävät osia FreeBSD:sta, kuten myös Sonyn PlayStation 4 -pelikonsoli. Ensimmäinen julkaisu, versio 1.0, oli 1. marraskuuta 1993.
Tunnettuja FreeBSD-johdannaisia ovat esimerkiksi PC-BSD ja GhostBSD.
OpenBSD
OpenBSD on BSD-pohjainen, Unixin kaltainen vapaa tietokoneen käyttöjärjestelmä. OpenBSD-projekti tunnetaan erityisesti sen painotuksesta tietoturvaan. Esimerkiksi laajalti käytetty OpenSSH-palvelinohjelmisto on OpenBSD-projektin ylläpitämä.
OpenBSD perustuu NetBSD:hen, josta projekti erkani vuonna 1995 kanadalaisen Theo de Raadtin johdolla. NetBSD-pohjaisuus näkyy OpenBSD:ssä lähinnä hyvänä laitetukena. Laaja laitetuki kuuluu myös projektin tavoitteisiin turvallisuuden, koodin virheettömyyden ja normittamisen ohella. Näiden painotusten vuoksi OpenBSD:tä käytetään varsinkin palvelimissa, mutta myös tavallisissa työpöytäkäyttöön tarkoitetuissa tietokoneissa.
Yleisin tapa asentaa OpenBSD on käynnistää tietokone muutaman megatavun kokoiselta käynnistys-CD:ltä ja sitten hakea varsinaiset tiedostot FTP-palvelimelta. Versioon 6.0 saakka OpenBSD oli saatavilla ja myynnissä virallisilla CD-levyillä.
OpenBSD:stä julkaistaan uusi versio kahdesti vuodessa kuuden kuukauden välein siten, että julkaisupäivät tähdätään touko- ja marraskuuhun. OpenBSD-projektin maskotti on pallokala nimeltään Puffy.
OpenBSD:ssä on mukana X.Orgiin perustuva graafinen ikkunointijärjestelmä Xenocara, joka sisältää vakiona kolme ikkunamanageria -- FVWM, twm ja OpenBSD:n oma cwm.
UNIX-käyttöjärjestelmän alun perin omiin tarkoituksiinsa kehittänyt AT&T ei saanut 1970-luvulla toimia kilpailulainsäädännön asettamien rajoitusten vuoksi tietokoneteollisuudessa. Se ei voinut myydä ohjelmistoaan muille, joten se myönsi lisenssejä nimellistä korvausta vastaan yliopistoille.
University of California (Berkeley) ja siellä toiminut Computer Science Research Group (CSRG) kehitti AT&T:n aloittamaa UNIXia edelleen. CSRG:n ja muiden käyttäjien tai opiskelijoiden kokoama UNIX sai nimen Berkeley Software Distribution (BSD). Viidentoista vuoden kehitystyön (1979–1994) tuloksena BSD UNIX oli kirjoitettu kokonaan uudelleen ja alkuperäinen AT&T:n koodi oli melkein täysin korvattu BSD:n koodilla.
CSRG:n rahoitus tyrehtyi ja projekti päättyi. Berkeleyn kirjoittama BSD:n koodi julkaistiin BSD-lisenssillä vuonna 1992.
Samaan aikaan Yhdysvaltain hallinto pilkkoi AT&T:n osiin. AT&T:stä irtautuneille pienemmille yhtiöille avautui mahdollisuus siirtyä liiketoimintaan tietokoneteollisuudessa. Unix System Laboratories (USL), AT&T:n tytäryhtiö, alkoi myydä UNIXia (joka sisälsi Berkeleyn koodia) muille yrityksille. USL haastoi Berkeleyn yliopiston oikeuteen BSD:n koodin levittämisestä. Berkeleyn yliopiston lakimiehet pystyivät todistamaan, että suurin osa AT&T UNIXin koodista oli peräisin BSD:stä. Oikeuskäsittely päättyi BSD:n voittoon 1994.
UNIX vapautui, ja BSD 4.4-Lite julkaistiin vaillinaisena, sillä siitä oli poistettu ne muutamat tiedostot, jotka olivat jääneet AT&T:n hallintaan. Seuraava versio BSD 4.4-Lite2 on kaikkien BSD-Unixien kantaisä, josta kehittyivät nykyaikaiset BSD:t FreeBSD ja NetBSD. Theo de Raadt oli yksi NetBSD-kehittäjistä. Hän lähti omille teilleen ja perusti OpenBSD-projektin.
Lennonjohto
Lennonjohto tarkoittaa kaikkia niitä maanpäällisiä palveluja, joita on järjestetty ilmaliikenteen sujumiseksi turvallisesti ja joustavasti. Lennonjohtopalvelua annetaan Suomessa 19 lentokentällä. Lisäksi kahdeksalla lentokentällä annetaan lentopaikan lentotiedotuspalvelua (, lyh. "AFIS").
Lennonjohto- ja lentopaikan lentotiedotuspalveluiden antamisesta Suomessa vastaa (pois lukien Mikkelin ja Seinäjoen lentoasemat) valtion kokonaan omistama Air Navigation Services Finland (ANS Finland), jonka pääkonttori sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Maaliskuun 2017 loppuun saakka lennonjohtopalveluista Suomessa vastasi Finavia. Suomessa Avia College kouluttaa lennonjohtajia ja lennontiedottajia.