Clifford Geertz
Clifford James Geertz (23. elokuuta 1926 San Francisco – 30. lokakuuta 2006 Philadelphia) oli yhdysvaltalainen antropologi ja kuolemaansa asti Princetonin Institute for Advanced Studyn emeritusprofessori.
Clifford Geertz syntyi Californian San Franciscossa. Palveltuaan Yhdysvaltain laivastossa toisessa maailmansodassa vuosina 1943-45 Geertz valmistui filosofian kandidaatiksi Antioch Collegessä 1950 ja filosofian tohtoriksi Harvardissa 1956, jossa hän opiskeli sosiaaliantropologiaa. Opetettuaan ensin lukuisissa kouluissa hän liittyi Chicagon yliopiston antropologiseen tiedekuntaan vuosiksi 1960-70. Hän toimi sosiologian professorina Princetonin Institute for Advanced Studyssä vuosina 1970-2000 ja sittemmin emeritus professori. Geertzille myönnettiin viitisentoista kunniatohtoruutta mm. Harvardista, Chicagon yliopistosta ja Cambridgestä. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli antropologi Hildred Geertz ja toinen Karen Blu, myös antropologi. Clifford Geertz kuoli sydänleikkausta seuranneisiin komplikaatioihin vuonna 2006.
Chicagon yliopistossa Geertz erikoistui symbolistiseen antropologiaan, joka tutkii ajatusten ("symbolien") merkitystä yhteisössä. Symboli ohjaavat toimintaa. Kirjassaan "The Interpretation of Cultures" (1973) Geertz määrittää kulttuurin "perittyjen konseptien systeeminä, jota ilmaistaan symbolisissa muodoissa ihmisten kommunikoidessa, pitäessä yllä ja kehittäessä tietoisuuttaan ja asennettaan elämään" (1973:89). Kulttuurin tarkoituksena on määrittää elämän tarkoitusta ja tehdä siitä ymmärrettävää. Antropologien tehtävänä on yrittää (vaikkakin täydellinen onnistuminen on mahdottomuus) tulkita kutakin kulttuuria ohjaavia symboleja (syvällinen kuvaus). Hänen usein lainattu esseensä "Deep Play: Notes on the Balinese Cockfight" sisälsi "kulttuurien tulkinnan", klassisen esimerkin syvällisestä kuvauksesta antropologin työssä. Geetz oli ensimmäisiä, jotka huomioivat yleiskielen filosofian ja kirjallisuusanalyysin mahdollisuudet sosiologisten kysymysten tulkinnassa.
Hän suoritti laajaa etnografista tutkimusta Kaakkois-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Hän osallistui sosiaali- ja kulttuuriteorian kehittämiseen ja on yhä merkittävä antropologian ihmisten elämänraamien merkitysten tutkimuksessa. Hän tutki uskontoa, erityisesti islamia, basaarikaupankäyntiä, taloudellista kehitystä, perinteisiä poliittisia järjestelmiä sekä kyläyhteisö- ja perhe-elämää. Kuollessaan hän tutki etnisen monimuotoisuuden yleiskysymyksiä ja niiden merkitystä nykymaailmalle.
Geertzin ura kulki vuosien varrella usiden ajattelun koulukuntien kautta. Yksi toisensa jälkeen hän totesi eri koulukuntien rajoittuneisuudet, ja jatkoi eteenpäin. Hänen lopullisena tavoitteenaan oli kehittää vahva näkökulma monimuotoisen sosiaalisen systeemin järjestyksen sisältämään objektiiviseen todellisuuteen. Hän tunnisti tutkimuksen vaikeudet objektiivisen todellisuuden kuvauksessa: ihmiset kuvailevat tutkijoille mitä uskovat motiiveikseen, kun samalla heidän käytöksensä on kuvailun kanssa ristiriitaista. Tämä johtuu osaltaan siitä, että ihmisten on vaikea kuvailla elämäntapojaan, jotka olettavat normaaleiksi; osaltaan siitä, miten etnografian tutkijat muotoilevat tutkimuslähtökohtansa ja -rajaukset; ja osaksi sosiaaliselle järjestykselle luonteenomaisesta monimutkaisuudesta.