Öckerön kunta
Öckerön kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Öckerö.
Kunnan maapinta-ala on 25,75 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 682 henkeä (31.12.2015).
Öckeröä pienempiä Ruotsin kuntia ovat vain Solna, Burlöv ja Sundbyberg. Öckerön kunta koostuu kymmenestä asutusta saaresta Göteborgin edustalla. Nämä saaret ovat Björkö, Fotö, Grotö, Hyppeln, Hälsö, Hönö, Kalvsund, Källö-Knippla, Rörö ja Öckerö. Jokaisella saarella sijaitsee samanniminen taajama tai pientaajama, joissa lähes koko saarten väestö asuu.
Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.
Öckerö kuului viikinkiajalla Norjan kuninkaille. Vuonna 1658 siitä tuli yhdessä muun Bohuslänin kanssa osa Ruotsia. Kunnan vaakuna suunniteltiin 1950-luvulla.
Kalastus on aina ollut merkittävä elinkeino kunnassa. Kunta tarjoaa normaaleja peruspalveluita, kuten koulut, vanhustenhoidon ja kirjaston. Nähtävyyksiä ovat esimerkiksi kotiseutumuseo, kalastusmuseo ja 1400-luvun lopulta peräisin oleva vanha kirkko.
Öckerön pitäjästä muodostettiin Öckerön maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan rajoihin. Myöskään vuoden 1971 kuntauudistus ei vaikuttanut kuntarajoihin, mutta maalaiskunta muutettiin Öckerön kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon.
Kunnassa on sijainnut neljä taajaväkistä yhdyskuntaa, jotka kaikki perustettiin vuonna 1915 ja lakkautettiin vuonna 1959. Taajaväkisten yhdyskuntien nimet olivat Hälsö, Hönö-Klåva, Kalvsund ja Källö-Knipplan.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 44 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 48 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 207 137 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 189 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 97,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 334 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Öckerön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Öckerön piiri.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.