Kálymnos
Kálymnos (; myös "Kálimnos") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 111,581 neliökilometriä ja asukasluku 16 001 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kálymnos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Póthia.
Kálymnos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Léros luoteispuolella ja Kos eteläpuolella. Muita sen lähellä sijaitsevia saaria ovat Télendos länsipuolella, Kalólimnos koillispuolella, Nerá eteläpuolella sekä Pláti ja Psérimos itäpuolella.
Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (760 metriä).
Kálymnos kuuluu hallinnollisesti Kálymnoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Kálymnoksen alueyksikköön, johon kuuluu myös useita muita alueen saaristokuntia.
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Póthia eli Kálymnoksen kaupunki (12 324 asukasta), joka sijaitsee luonnonsatamalahdessa saaren etelärannikolla; sekä Pánormos (2 069 asukasta), Vathýs (492), Myrtiés (325) ja Árgos (278). (Katso myös: Luettelo Kálymnoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Póthia on yksi koko Egeanmeren saariston suurimmista kaupungeista. Saaren vanha pääkylä Chorió, joka sijaitsee saaren sisäosissa Póthian luoteispuolella, on nykyisin kasvanut yhteen pääkaupungin kanssa.
Antiikin aikana Kálymnos tunnettiin nimellä "Kalydnos". Nimi esiintyy jo Homeroksella. Nimi on mahdollisesti peräisin sanoista "kalos" (”hyvä”) ja "ydnos" (”vesi”), toisin sanoen se tarkoitti saarta, jolla oli hyvää vettä. Kreikkalaisessa mytologiassa Kalydnos oli yksi Uranoksen ja Gaian pojista, joka päätyi saarelle.
Kálymnos on ollut asutettu viimeistään neoliittiselta kaudelta lähtien. Saaren varhaiset asukkaat olivat mahdollisesti kaarialaisia. Myöhemmin sen asuttivat foinikialaiset ja sitten doorilaiset. Doorilainen historia näkyy edelleen muun muassa paikallisessa murteessa. Homeroksen kertomuksessa osa Agamemnonin laivoista haaksirikkoutui saarelle palatessaan Troijan sodasta. Miehistöt jäivät asumaan saarelle ja perustivat sinne kaupungin, joka sai heidän kotimaansa mukaan nimen Argos.
Arkaaisella ajalla Kálymnos oli demokratia. Persialaiset valtasivat sen samaan aikaan kuin Joonian rannikon. Vuonna 554 eaa. saarella oli suuri maanjäristys, jonka seurauksena pala sen länsiosasta irtosi erilleen. Näin syntyi nykyinen Télendoksen saari.
Kálymnos vapautui persialaisten vallasta vuonna 477 eaa., päätyi Ateenan valtapiiriin ja liittyi Deloksen meriliittoon. Vuonna 357 eaa. Mausolos valtasi saaren. Myöhemmin saari kapinoi ja palasi Ateenan valtapiiriin. Saaren etäisyys Ateenasta antoi sille suhteellisesti enemmän vapautta. Myöhemmin saaren valtasivat ensin makedonialaiset ja sitten roomalaiset.
Bysanttilaisella ajalla saari vallattiin ja tuhottiin usein. 1300-luvulla sen valtasivat venetsialaiset ja vuonna 1522 osmanit. Vuonna 1912 saari siirtyi muun Dodekanesian tavoin Italian vallan alle. Italialaisten antauduttua saari oli brittien hallinnassa vuoteen 1947 (virallisesti 7. maaliskuuta 1948 saakka), jolloin saaresta tuli osa Kreikkaa.
Kálymnoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Póthian kaupungin arkeologinen museo, merisienten kalastusta ja -valmistusta esittelevät käsityöpajat, sekä Pyhän Sabbaksen ("Ágios Sávvas") luostari. Póthian lounaispuolella sijaitsee Chrysocherián linna, jossa on myös luostari, ja vanhassa pääkylässä Chorióssa Péra Kástron linna. Saaren etelärannikolla sijaitsee Kefálaksen meriluola ja itärannikolla Daskaleión meriluola. Vuoristoinen saari on nykyisin myös kalliokiipeilykohde. Läheiset Télendos ja Psérimos ovat suosittuja päiväretkikohteita.
Saaren pääsatama on Póthia. Sieltä on yhteys muun muassa Pireukseen sekä lähisaarille. Kálymnoksen lentoasema, josta on lentoja Ateenaan, sijaitsee vuorella noin seitsemän kilometriä Póthiasta luoteeseen.