Belgian vaalit
Belgian vaalit ovat maan yhteiskunnan monirakenteisuuden vuoksi lukuisat ja niitä on runsaasti. Belgiassa on siis kuusi erilaista vallan kerrostumaa: kunnallinen, maakunnallinen, alueellinen, yhteisöllinen, liittovaltiollinen ja eurooppalainen taso. Kaikissa muissa kuin osittain senaatin vaaleissa on käytössä suhteellinen vaalitapa, joka puolestaan edellyttää usein myös enemmistökoalitioiden syntymistä.
Kaikki 18 vuotta täyttäneet belgialaiset ovat äänioikeutettuja, ja heillä on äänestysvelvollisuus, elleivät he ole menettäneet kansalaisoikeuksiaan. Ulkomailla asuvat belgialaiset ovat äänioikeutettuja vain, jos he ovat kirjautuneet äänestäjäluetteloon. Äänestäminen valtakirjalla on mahdollista ennen varsinaista vaalitapahtumaa. Useissa vaaleissa belgialaiset voivat äänestää yksinkertaisesti "kyllä" tai "ei".
Belgian vaaleissa paikkojakoon käytetään D'Hondtin menetelmää, jota noudatetaan vaalipiirien tasolla.
Vaalipiirit vaihtelevat eri vaaleissa, mutta ne muodostuvat kuitenkin seuraavien kokonaisuuksien perusteella.
Alue BHV, joka käsittää Brysselin pääkaupunkialueen ja osia Flanderista, on ainoa kaksikielinen alue koko maassa, mikä aiheuttaa useita ongelmia. Vervieersin alueella on myös saksankielisen yhteisön asuinalueita.
Vaalikauden pituus vaihtelee eri vaaleissa:
Kunnallisvaaleissa Belgiassakin vaalipiirinä on luonnollisesti yksi kunta. Valittavien kunnanvaltuutettujen lukumäärä päätetään vaalivuotta edeltävän vuoden tammikuun ensimmäisen päivän asukasluvun mukaan. Kunnallisvaalien suoritustapa vaihtelee alueittain, eli järjestelmän hienosäätö on riippuvainen osavaltiosta. Esimerkiksi Walloniassa bourgmestren (kunnanjohtajan) on aina oltava vaaleissa ehdolla, ja hänet valitaan suurimmasta puolueesta tai enemmistön muodostavan koalition ehdokkaasta. 10. maaliskuuta 2004 voimaan tulleen lain mukaan myös Euroopan ulkopuolelta tulevat ulkomaalaiset, jotka asuvat pysyväisesti kunnan alueella, ovat vaaleissa äänioikeutettuja.
Belgian kunnallisvaaleissa äänestäjän edellytetään olevan:
Ehdokkaan tulee olla belgialainen, vähintään 18 vuotta täyttänyt ennen kuin hän jättää ehdokkuutensa hyväksyttäväksi. Belgian provinssien kuvernöörit eivät voi olla ehdokkaana kunnallisvaaleissa ennen kuin kaksi vuotta on kulunut hänen virkakautensa päättymisestä.
Provinssien, joita Belgiassa on kymmenen, vaaleissa vaalin suoritusalueina toimivat piirit. Tällöin on kyse ylempänä esitetyn provinssien arrondissementijaon jakamisesta vielä pienempiin kokonaisuuksiin. Provinssien valtuutettujen lukumäärä määräytyy vaaleja edeltävän vuoden tammikuun ensimmäisen päivän asukasluvun mukaan.
Äänioikeus ja myös äänestysvelvollisuus on jokaisella Belgian kansalaisella, joka on täyttänyt 18 vuotta.
Vaatimuksina ehdolle asettumiselle ovat Belgian kansalaisuus ja yli 18 vuoden ikä.
Vaaleissa eivät voi olla ehdokkaina:
Belgiassa toimii vain kaksi alueellista parlamenttia ja Wallonian parlamentissa on 75 jäsentä (parlamentissa ei kuitenkaan ole erillistä kiintiötä saksankielisen alueen edustajille) ja Brysselin alueparlamentissa on 89 jäsentä, joista 72 on ranskankielistä ja 17 flaaminkielistä. Kuitenkin tässä parlamentissa kummankin kieliryhmän painoarvo on samanarvoinen, joten hallitsevan koalition on saatava enemmistö taakseen kummankin kieliryhmän taholta. Kolmas mahdollinen alueparlamentti, eli Flaamin alueen parlamentti on luovuttanut pysyvästi tehtävänsä ja valtaoikeutena flaaminkielisen yhteisön parlamentille.
Kielellisten yhteisöjen parlamentit ovat Belgiassa yksikamarisia ja niiden vaali suoritetaan samaan aikaan eurooppavaalien kanssa. Täten alue- ja yhteisövaaleilla valittujen toimielinten toimikausi on viisi vuotta.Belgian liittovaltion edustajainhuoneeseen valitaan 150 jäsentä suorilla ja yleisillä vaaleilla, joissa äänestäminen on pakollista kuten muissakin Belgian vaaleissa. Maa on jaettu 11 vaalipiirin ja niiden paikkajako on:
Teoreettisesti katsoen kunkin parlamenttiin valitun puolueen tulee saada osakseen vähintään 5% annetuista äänistä, jotta se saa edustajansa valituksi, tämä teoreettinenkaan malli ei koske Bryssel-Hal-Vilvorde vaalipiiriä. Tämä teoreettinen malli voi olla käytössä vain Antwerpenin ja Itäisen Flanderin vaalipiireissä, sillä useissa vaalipiireissä valituksi tuleminen edellyttää huomattavasti suurempaa äänimäärää kuin 5%.
Belgian senaatissa eli ylähuoneessa on kaikkiaan 74 jäsentä. Jäseneksi voi tulla neljällä eri tavalla:
Käytännössä kuitenkin senaatissa on 71 päätöksiä tekevää jäsentä, sillä ruhtinaalliset jäsenet eivät omaa senaatin istunnoissa äänioikeutta. Suoritettavissa vaaleissa on käytössä vain kaksi äänestysaluetta, jotka ovat flaaminkielinen ja ranskankielinen yhteisö.
Euroopan parlamentissa Belgialla on yhteensä 24 (2007) parlamentaarikkoa. Näistä paikoista 14 on varattu flaaminkielisille, 9 ranskankielisille ja 1 saksankielisille belgialaisille.
Vaalipiirit ovat yksikielisiä lukuun ottamatta Bruxelles-Hal-Vilvorde-vaalipiiriä: