Maata etsimässä
Maata etsimässä -kuunnelmasarjat on kirjoittanut James Follett BBC Radio 4:lle. Kuunnelmien alkuperäiset nimet ovat "Earthsearch" ja "Earthsearch 2", ja ne lähetettiin ensimmäisen kerran tammikuussa 1981. Earthsearch on yksi tunnetuimmista Follettin kuunnelmista. Kuunnelmasarjan kolmatta osaa "Earthsearch: Mindwarp", joka sijoittuu kronologisesti ennen ensimmäisen tapahtumia, ei ole tehty suomeksi.
Kuunnelmat on suomentanut Ari Koskinen ja sen on ohjannut Rauni Ranta. Tehosteista on vastannut Åke Andersson, äänityksestä Asta Nieminen ja Raija Munck-Lagus. Yleisradio esitti sarjat yhden nimen alla radiossa viikoittain etenevänä kuunnelmana osa kerrallaan 1980-luvun alussa. Sarja on tullut uusintana 4. tammikuuta 2003 alkaen.
Sarja on kirjastoluetteloiden mukaan saatavana muutamissa kirjastoissa lainattavina äänikasetteina, mutta kaukolainapyyntöön vuonna 2006 saadun vastauksen mukaan kasetteja ei loppuunkulumisen vuoksi voi lainata. Yleisradion tallennepalvelu on vuonna 2004 julkaissut sarjan 9 ensimmäistä osaa CD-levyinä, jotka löytyvät ainakin pääkaupunkiseudun kirjastoista.
Maan asukkaat huomaavat, että Aurinko on tullut epävakaaksi ja on muuttumassa novaksi. He rakentavat avaruustutkimusalus "Haastajan", jonka tehtävänä on etsiä asuttavaksi kelpaavia planeettoja maailmankaikkeudesta. Alus on suunniteltu usean miehistösukupolven käyttöön. Toisen sukupolven 500 hengen suuruinen miehistö tuhoutuu suuressa meteoroidi-iskussa. Jäljelle jää kaksi poikaa, "Telson" ja "Darv" sekä kaksi tyttöä, "Sharna" ja "Astra".
Neljä kolmannen miehistösukupolven jäsentä elivät lapsuutensa androidien hoivissa ja heitä opasti kaksi "ruumiitonta ääntä" Enkeli 1 ja Enkeli 2 (lyhennys sanoista "EliNtoimintojen KEskuselimen LIsävalvoja"). He eivät tienneet mitä Enkelit olivat mutta Darv epäili, että ne olivat tietokoneita.
Darv on oikeassa. Enkelit ovat tähtilaiva Haastajan ohjaustietokoneita. Suunnitteluvirheen takia niiden itsesäilytystoiminnot kehittyvät suuruudenhulluudeksi ja ne haluavat palata Maahan hallitakseen sitä. Enkelien ennusteen mukaan Maan sivilisaatio on romahtanut ja Maa on vasta nousemassa uuteen kukoistukseen. Ne suuntasivat Haastajan meteorien kulkureitille ja sammuttivat laivan meteoroidisuojakilvet. Enkelien epäonneksi ne aliarvioivat tulevan tuhon määrän, ei pelkästään tähtilaivalle vaan myös niille itselleen. Lopputuloksena Enkelit menettivät tuntemattoman määrän tärkeää tietoa maan luonnosta, avaruudesta ja ajasta.
Enkeleillä on myös ristiriitoja ihmismiehistön kanssa. Ne estävät ihmisten puberteetin kemikaaleilla pitääkseen heidät seksuaalisesti kehittymättöminä. Telson, nykyinen komentaja ja Sharna ovat nöyriä, mutta Darv on vahvaluonteinen ja riippumaton ja alkaa hallita Astraa. Kun Haastaja palaa takaisin kotiaurinkokuntaansa, miehistö ja Enkelit hämmästyvät huomatessaan, että Maa on kadonnut ja tilalla on Kuu.
Maata etsimässä on sinänsä merkittävä tieteissarja ettei se pyri rikkomaan fysiikan lakeja; Valon nopeudella matkustamisen sijasta miehistön täytyy mennä hidastettuun horrokseen useita vuosia kestävien tähtienvälisten matkojen ajaksi.
Jaksot 1-9: Maata etsimässä 1; jaksot 10-19 Maata etsimässä 2.
BBC:n esittämässä kuunnelmasarjassa on 20 jaksoa, suomenkielisessä jaksot "New blood" ja "Marooned" on yhdistetty. "Marooned"-jaksossa Haastaja on lähtenyt sisaraluksensa luota ja sukkulassa olevat yrittävät saavuttaa sen. Vaikeuksia aiheuttaa se, että kaikki laskelmat osoittavat hapen loppuvan paljon ennen sitä.
Alkuperäisessä englanninkielisessä sarjassa Haastajan palatessa aurinkokuntaan todetaan "Maan" olleen "toinen" planeetta auringosta. Kadonnut "Maa" ei ole kallistunut eikä sitä peitä vesi kuten Maata eikä sen kiertoaika tähden ympäri ole 365 päivää. Sillä ei myöskään ole Van Allenin vyöhykkeitä. Sarjan Tersus-tähtijoukossa oleva "Paratiisi" taas vastaa Maata.