Johan Julin
Johan Julin (26. syyskuuta 1752 Västerås – 1820 Turku) oli tunnettu apteekkari ja luonnontutkija, joka vaikutti Oulussa ja Turussa. Ansioistaan hänet nimitettiin Ruotsin tiedeakatemian jäseneksi 1791 hänen esitettyään useita tutkimuksia akatemian julkaisuissa. Hänet tunnetaan myös Pohjoismaiden ensimmäisen kuumailmapallon rakentajana ja lennättäjänä (1784).
Johan Julin syntyi Västeråsissa tullikirjuri Erik Julinin ja hänen ensimmäisen vaimonsa Anna Maria Törngrenin lapsena. Johan saattoi käydä koulua Enköpingissä vuoteen 1766 asti, jolloin hänen täytyi varattomana mennä oppilaaksi kaupungin apteekkiin.
Julin harjoitteli ja työskenteli useissa apteekeissa ja opiskeli kirurgisia taitoja Örebron kaupunginvälskärin johdolla. Proviisorin arvon hän saavutti vuonna 1780. Jo tuolloin hän oli lahjakas luonnontieteilijä ja hänet otettiin samana vuonna Ruotsin tiedeakatemian tutkijakokelaaksi.
Vastavalmistuneena proviisorina Julin hoiti apteekkia Tukholmassa vuoteen 1782. Sieltä hän muutti Uppsalaan, missä osallistui yliopistossa luonnontieteellisille luennoille, kunnes hänet samana vuonna kutsuttiin Uuteenkaarlepyyhyn perustamaan sinne apteekkia.
Suoritettu apteekkarintutkinto oikeutti hänet Uudenkaarlepyyn apteekkia koskevaan privilegioon 11. heinäkuuta 1782. 
Oulussa hoiti apteekkia Jakob Karberg, jonka kuoltua Julinia kehotettiin muuttamaan Ouluun ottaakseen apteekkarinoikeudet siellä.
Aluksi hankalasti käynnistynyt apteekkitoiminta Oulussa helpottui, kun Julin sai vapautuksia tulleista ja muista maksuista. Julin esimerkiksi tutki kaupungissa sijaitsevan terveyslähteen veden ja hankki viranomaisten luvan käyttää sitä hoidoissa. 
Apteekkari-tiedemiehen toiminta laajeni käsittämään mm. rokottamista: Julin rokotti ensimmäisenä potilaana Pohjanmaalla isorokkoa vastaan oman tyttärensä vuonna 1802.
Ouluun muutettuaan Julin avioitui edeltäjänsä tyttären Albertina Karbergin (1765–1835) kanssa. Heidän molemmista pojistaan Johan Jacobista (1787—1853) ja Erikistä (1796–1874) tuli isänsä tapaan apteekkareita.
Erityisesti Julinin puoliso Albertina oli suosittu kaupungin seurapiirissä ja vierailijoiden keskuudessa. Sosiaalisen elämän huipputapahtumia oli kuningas Kustaa III:n kunniaksi 29. elokuuta 1784 järjestetty juhla, jonka yhtenä ohjelmanumerona Julin lennätti valmistamaansa, kuninkaan monogrammilla koristettua kuumailmapalloa.
Kun tutkimusmatkailija Giuseppe Acerbi seurueineen kulki Oulun kautta kesäkuussa 1799 matkallaan Nordkapille, liittyi Julin seurueeseen ja kulki sen mukana Tornionjoelle, mistä palasi takaisin. Matkalla hän opasti Acerbia ja auttoi häntä keräämään näytteitä paikallisesta luonnosta.
Johan Julinin poika John Julin oli hankkinut haltuunsa Turun akatemian apteekin vuonna 1811. Isä seurasi poikaansa kolme vuotta myöhemmin ja alkoi hoitaa ostamaansa Turun I kaupunginapteekkia. Johan Julin kuoli 1820. Kuollessaan hän oli Ruotsin tiedeakatemian, Patriotiska sällskapetin, Fysiologiska Sällskapet i Lundin, Vetenskaps- och vitterhetssamhället i Göteborgin jäsen sekä Sällskapet för allmänna megborgerliga kunskaperin kunniajäsen.
Johan Julinista kerrotaan Sara Wacklinin kertomuskokoelmassa Sata muistelmaa Pohjanmaalta. Siinä esitetään mm. tapaus, jossa Julin onnistui taidoillaan vakuuttamaan Kuusamosta häntä haastamaan tulleen noidan. Apunaan Julin käytti "sähkökonetta", jolla antoi tietäjälle sähköiskun. Tarinat ovat nimeltään "Julinin luonnontieteelliset kokoelmat" sekä "Julin ja Lapin noita".