Magdalan Maria
Magdalan Maria, vanhassa suomalaisessa kirkkoraamatussa Maria Magdaleena (), on Raamatun Uuden Testamentin henkilöhahmo, joka kuvataan sekä kristillisten kirkkojen virallisiksi julistamissa evankeliumeissa että Uuden testamentin niin sanotuissa apokryfisissä kirjoituksissa Jeesuksen seuraajana. Magdalan Mariaa kunnioitetaan pyhimyksenä katolisessa kirkossa, vanhakatolisessa kirkossa, ortodoksisessa kirkossa, koptilaisessa kirkossa, anglikaanisessa kirkossa ja muissa protestanttisissa suuntauksissa. Magdalan Maria tunnetaan muun muassa naisten, Italian, apteekkarien, kampaajien, parfymerioiden, parkitsijoiden, kontemplatiivisen elämän, seksuaalisten kiusausten, katuvien syntisten, katuvien naisten ja käännynnäisten suojeluspyhimyksenä. Pyhimyksen tunnuksia ovat esimerkiksi voidelaatikko, pääkallo, kirja, maustevaasi, krusifiksi ja laiva. Hänen juhlaansa vietetään 22. heinäkuuta.
Alkuperäisen kreikankielisen kirjoitusasun suomennos ”Magdalan” perustuu tulkintaan, että lisänimellä ”Magdalene” olisi tarkoitettu Magdalan kaupungista kotoisin olevaa henkilöä. Tulkinta on viety Raamatun käännöksiin asti, vaikka kriitikot eivät uskoneet Magdala-nimistä kaupunkia olleen olemassa ajanlaskun alussa. Vuonna 2007 aloitettiin kaivaukset Magdalan raunioissa. Dalmanutha, jossa myös on tehty arkeologisia kaivauksia, on todennäköisesti toinen nimitys Magdalan kaupungille.
Toinen tulkinta nimelle Magdalene on, että se olisi kreikankielinen väännös hepreankielisestä sanasta ”migdal”, joka tarkoittaa ”tornia”. Jälkimmäinen sopisi gnostilaiseen perimätietoon, jonka mukaan Maria oli Jeesuksen rakastetuin opetuslapsi. Kirkkoraamatussa Mariaa ei kuvata Jeesuksen opetuslapseksi, jotka kaikki olivat miehiä. Silti joidenkin tulkintojen mukaan Johanneksen evankeliumin mainitsema ”rakastettu opetuslapsi” olisi nimenomaan Maria.
Aramean kielellä sana "magdala" merkitsee "korotettua, suurta, mahtavaa", joten Jeesus saattoi antaa tämän lisänimen Marialle, koska hän oli tärkein nainen oppilaiden joukossa. Toisaalta Talmudissa nimitys viittaa naisen hiuksien kihartamiseen eli avionrikkojaan.
Magdalan Marian nimiin on laitettu apokryfisiin kirjoihin kuuluva gnostilainen "Marian evankeliumi".
Pyhälle Magdalan Marialle on laadittu novena ja roomalaiskatolisen kirkon messuissa ja hetkipalveluksessa Magdalan Mariaa on muistettu seuraavalla latinankielisellä kollehtarukouksella:
""Beátæ Maríæ Magdalénæ, quaesumus, Dómine, suffrágiis adiuvémur: cuius précibus exorátus, quatriduánum fratrem Lázarum vivum ab ínferis resuscitásti.""
Ortodoksisessa kirkossa Mariaa muistetaan yhtenä mirhaa tuoneista naisista toisena pääsiäisen jälkeisenä sunnuntaina vietettävän Mirhantuojien sunnuntain yhteydessä. Lisäksi Marialle on omistettu akatistos ja seuraava tropari:
""Oi pyhä Maria Magdaleena, sinä pidit Kristuksen käskyt | ja seurasit Häntä, joka meidän tähtemme syntyi Neitseestä. | Tänään me juhlimme sinun muistoasi || saaden päästön synneillemme rukouksiesi kautta.""
Paavi Gregorius Suuri leimasi Magdalan Marian entiseksi prostituoiduksi ja teki väitteen suosituksi.
Kirkon piirissä on ollut erilaisia näkemyksiä kolmen Uudessa testamentissa esiintyvän naisen henkilöllisyydestä:Kreikkalaisten kirkkoisien mukaan kyseessä oli kolme eri henkilöä, kun taas latinalaisessa perinteessä on yleisesti katsottu, että kyseessä on sama ihminen.
Pyhä Magdalan Maria mainitaan Uudessa Testamentissa 12 kertaa, joka sisältää myös vanhimman historiallisen maininnan hänen nimestään. Kaikki 12 mainintaa tehdään evankeliumeissa:
Maria Magdalena mainitaan myös jokaisen evankeliumin pääsiäissunnuntain tapahtumissa ja jokainen evankelista esittää nämä tapahtumat omasta näkökulmastaan. Kriitikkojen mielestä näkökulmat ovat keskenään ristiriidassa. Jeesuksen ylösnousemukseen liittyvien tapahtumien yhteensovittaminen on eksegeettinen ongelma. Eräs mahdollinen tulkinta tapahtumien kululle on seuraava:
Pyhän Magdalenan myöhemmistä vaiheista Raamatussa ei kuitenkaan kerrota mitään eikä häntä mainita esimerkiksi Apostolien teoissa.
Suomessa Hannele Koivunen on väitellyt aiheesta: "The Woman Who Understood Completely; A Semiotic Analysis of the Mary Magdalene Myth in Gnostic gospel of Mary". Väitöskirjan pohjalta hän on kirjoittanut teoksen "Madonna ja huora" (1995). Koivunen syyttää "Madonna ja huora" -kirjassaan kirkkoa siitä, että Magdalan Mariasta on tehty katuvan huoran peruskuva, jonka kautta miehet säätelevät naisen seksuaalisuutta. Koivusen mukaan naisen on oltava madonna tai huora.
Pseudohistoriallisessa kirjassa "Pyhä veri, pyhä Graal" esitetään väite, jonka mukaan Magdalan Maria olisi ollut Jeesuksen vaimo. Tämä perustuu gnostilaisista evankeliumeista kirjassa tehtyihin tulkintoihin. "Marian evankeliumin" lopussa Magdalan Maria esitetään Jeesuksen suosikkioppilaana.
Apokryfisessä "Filippuksen evankeliumissa" Jeesuksen ja Marian suhde esitetään vielä läheisempänä, ja Jeesus esimerkiksi suutelee Mariaa. Opetuslapset ”kysyivät Vapahtajalta: ’Miksi sinä rakastat häntä enemmän kuin meitä?’ Hän vastasi ja sanoi heille: ’Miksi en rakasta teitä kuten häntä?” Gnostilaisuuden asiantuntijoiden Ismo Dunderbergin ja Antti Marjasen mukaan ei kuitenkaan ole todennäköistä, että Maria olisi haluttu kuvata kirjoituksessa Jeesuksen puolisoksi, koska hänestä käytetään termiä 'kumppani' ("koinōnos"), kun taas 'vaimosta' käytetään samassa tekstissä toista sanaa ("šime"). Kumppanuussuhde sen sijaan voi tarkoittaa yhtä hyvin esimerkiksi liiketuttavaa, tai uskonveljeä tai -sisarta. Suudelma liittyy eroottisen suhteen sijasta hengellisen tiedon ja erityisen ilmoituksen välittämiseen, ja Jeesus suuteli samalla tavalla myös muita opetuslapsia. Näin tosiasia on se, ettei varhaiskristilliseltä ajalta tunneta yhtään tekstiä, joka olisi väittänyt yksiselitteisesti Jeesuksella olleen puoliso tai lapsia. Toisaalta katolisessa traditiossa kirkkoa on pidetty Jeesuksen vaimona eikä mikään Raamatussa viittaa Magdaleenan olleen Jeesuksen vaimo tai salarakas.
Myös vuonna 2012 julkaistu niin kutsuttu ”Jeesuksen vaimon evankeliumi” vaikuttaa viittaavan Magdalan Mariaan Jeesuksen vaimona.
Kirjailija Dan Brown hyödynsi menestysromaanissaan "Da Vinci -koodi" kirjassa "Pyhä veri, pyhä Graal" esitettyä käsitystä. Sen mukaan Magdalan Maria olisi saanut Jeesuksen kanssa lapsen, josta polveutuivat merovingit. Kirjan mukaan Maria oli raskaana Jeesuksen ristiinnaulitsemisen aikaan, ja Jeesuksen kuoleman jälkeen Maria olisi paennut Ranskaan ja jatkanut siellä sukuaan.
Näiden kahden kirjan analyyttisesta tutkinnasta tehtiin kaksiosainen TV-elokuva, joka antoi käsityksen, että Ranskan ja Espanjan rajalla olevaan Perpignanin kaupunkiin ei saapunut Magdalan Maria vaan toinen mirhantuojista, Maria Salome. Hänellä oli mukanaan Saara-niminen tyttö, joka oli hänen egyptiläinen palvelijansa – ei suinkaan Jeesuksen tytär, kuten "Pyhä veri, pyhä Graal" -kirjassa väitetään.
Nimi on puhdas sattuma: se oli silloin ja on yhä sangen suosittu juutalaisten keskuudessa – onhan se Abrahamin eli "patriarkkojen patriarkan" puolison ja koko juutalaisen heimon kantaäidin nimi.
Se, että nimi on hepreaksi "prinsessa" tai "ruhtinatar", ei tässä yhteydessä merkitse mitään: "Pyhä veri, pyhä Graal" -kirjassa esitetty väite, että nimi olisi annettu juuri sen vuoksi että kyseessä olisi ollut "kuninkaiden kuninkaan" jälkeläinen, on TV-elokuvan mukaan täysin tuulesta temmattu
Magdalan Maria esiintyy myös useiden pop-kappaleiden sanoituksissa. Muun muassa popyhtye PMMP on tehnyt kappaleen nimeltä ”Maria Magdalena”, jonka lyriikan he ovat kertoneet puolestaan olevan vastaus Mana Mana -yhtyeen samannimiselle kappaleelle. Sandra on julkaissut jo 1980-luvulla kappaleen ”(I’ll Never Be) Maria Magdalena”, ja siitä on tehty useita cover-versioita.
Lady Gagan kolmannen studioalbumin "Born This Wayn" "Judas"-kappaleen musiikkivideossa Lady Gaga esittää Magdalan Mariaa.
Maria Magdaleena esiintyy myös seuraavissa elokuvissa ja videoissa:
Ortodoksinen kirkko kertoo Mariasta maalailua välttäen mutta kattavasti; elämäkerta on julkaistu suomeksi kaksiosaisessa teoksessa "Kirkkovuoden Pyhät".
Useat kirkkoisät ja pyhiä tekstejä kirjoittaneet historioitsijat todistavat että Magdalan Maria ensimmäistä juutalaissotaa paetessaan siirtyi Efesokseen. Myös Gregorius Toursilaisen mukaan hän muutti Efesokseen. Siellä hänen kerrotaan avustaneen apostoli Johannesta tämän evankeliumin kirjoitustyössä aina siihen saakka, kunnes kuoli. Maria haudattiin Efesoksen kaupunkiin.
Hänen reliikkinsä siirrettiin 900-luvulla Konstantinopoliin pyhän Lasaruksen luostarin kirkkoon. Roomalaiskatoliset ristiretkeläiset ryöstivät ne ja veivät ne Roomaan, jossa ne sijoitettiin Lateraanikirkkoon. Siellä ne ovat edelleen.