Romeo ja Julia
Romeo ja Julia (englanninkielinen alkuteos "Romeo and Juliet") on William Shakespearen kirjoittama tragedia, jonka uskotaan syntyneen vuosien 1591 ja 1595 aikoihin. Näytelmä sijoittuu Veronaan ja kertoo kahdesta rakastavaisesta, Romeo Montaguesta ja Julia Capuletista, joiden suvut ovat olleet riidoissa ylimuistoisista ajoista lähtien.
Shakespeare löysi aiheen Arthur Brooken englanninkielisestä runosta "The Tragical History of Romeus and Juliet" (1562), joka oli käännös Ranskan kautta välittyneestä italialaisesta kertomuksesta. Tarinan Romeosta ja Juliasta (italiaksi Giulietta) kirjoitti alun perin italialainen Luigi da Porto 1520-luvulla. Shakespeare ehti ensimmäisenä kirjoittaa aiheesta näytelmän. Shakespeare käyttää useissa muissakin näytelmissään "Romeossa ja Juliassa" esiintyvää "Liebestod-motiivia", joka yhdistää rakkauden ja kuoleman toisiinsa.
Professori Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Romeon ja Julian tarinaan on vaikuttanut arabialainen legenda Laylásta ja Majnúnista. Myös siinä on kyse tavoittamattomasta rakkaudesta sekä rakkauden ja kuoleman yhteydestä. Näytelmä alkaa kuoron lausumasta runosta, johon on tiivistetty koko kirjan tapahtumat. Yleisö siis tietää alusta asti, että kirjan päähenkilöt kuolevat.
Montagueiden ja Capuletien palvelijat ovat sanaharkassa keskenään. Tämä johtaa katutappeluun, jonka ruhtinas lopulta tulee katkaisemaan. Tästä voimme tehdä ensipäätelmät Montagueiden ja Capuletien suhteesta. Jopa nimittäin itse herra Montague ja herra Capulet olisivat osallistuneet tappeluun, mikäli heidän vaimonsa eivät olisi kieltäneet.
Capulet järjestää juhlat, jonne Romeo, hänen serkkunsa Benvolio sekä hänen ystävänsä Mercutio (ruhtinaan sukulainen) tulevat kuokkimaan. Romeo haluaa nimittäin nähdä rakastettunsa Rosalinan, jolta ei kuitenkaan saa vastarakkautta. Näissä juhlissa Romeo tapaa Julian ensimmäisen kerran ja nuoret rakastuvat toisiinsa ensisilmäyksellä.
Romeo menee salaa tapaamaan Juliaa kuuluisassa parvekekohtauksessa ja nämä kaksi avioituvat heti seuraavana päivänä Veli Lorenzon kammiossa.
Juuri kun Romeo tulee ulos kammiosta, seuraa riita Montagueiden ja Capuletien välillä, kun Tybalt, Julian serkku, haastaa Romeon tappeluun. Romeo kieltäytyy, sillä hänhän on juuri nainut Julian. Mercutio haastaa Tybaltin tappeluun osoittaakseen, etteivät Montaguet ole Capuleteja huonompia. Tämän tappelun tuloksena Mercutio kuolee. Romeo raivostuu silmittömästi ja yhtään ajattelematta hän hyökkää Tybaltin kimppuun ja tappaa hänet. Romeo ajetaan tästä hyvästä maanpakoon,
Julia on todella surullinen Romeon tuomiosta. Hänen vanhempansa luulevat, että Julia suree Tybaltin kuolemaa ja päättävät piristää häntä sopien häät ja laittaen Julian avioitumaan kreivi Parisin kanssa.
Julia kertoo kuitenkin Veli Lorenzolle mieluummin kuolevansa kuin naivansa Parisin. Hän saa Lorenzolta vahvaa yrttijuomaa, joka vaivuttaisi hänet sikeään uneen ja muut luulisivat hänen olevan kuollut. Lorenzon sanojen mukaan Julia heräisi hautaholvissa ja Romeo olisi silloin siellä ja sitten he voisivat karata yhdessä Veronasta.
Kaikki ei kuitenkaan mene ihan suunnitelmien mukaan. Hääpäivän aamuna Julian imettäjä löytää tytön ”kuolleena” ja häät muuttuvat hautajaisiksi. Romeo saa tiedon Julian kuolemasta omalta palvelijaltaan ja ryntää suin päin ostamaan myrkkyä. Veli Lorenzo on lähettänyt kollegansa viemään Romeolle kirjeen, jossa hän kertoo Julian oikean tilan ja antaa tälle ohjeita, miten toimia. Tämä kirje ei kuitenkaan pääse perille.
Romeo menee hautausmaalle, jossa hän näkee Parisin, tappaa hänet ja vie hänet Capuletien sukuhautaan, suureen kiviholviin. Romeo menee myös itse sisälle, juo myrkyn ja kuolee. Lorenzo tulee paikalle liian myöhään ja kun Julia herää, tyttö huomaa, että Romeo on kuollut ja tappaa itsensä Romeon tikarilla. Kun Montaguet ja Capuletit saavat tietää, mitä on tapahtunut, he sopivat kauan kestäneen riitansa.
Näytelmän pohjalta on syntynyt useita elokuvia, oopperoita ja baletteja. Yksi ensimmäisistä elokuvasovituksista oli Clément Mauricen ohjaus "Roméo et Juliette" (1900). Franco Zeffirellin ohjaama vuoden 1968 elokuvasovitus on yksi tunnetuimpia. Elokuvaan sävelsi musiikin Nino Rota ja sen pääosissa vat Olivia Hussey ja Leonard Whiting. Tuoreista sovituksista tunnetuimpia on Baz Luhrmannin ohjaama "William Shakespearen Romeo ja Julia" vuodelta 1996, jossa pääosissa ovat Leonardo DiCaprio ja Claire Danes. Samoin Leonard Bernsteinin ja Arthur Laurentsin musikaali "West Side Story" (1957) perustuu Shakespearen tarinaan.
Gérard Presgurvicin säveltämä ja sanoittama ranskalainen musikaali Roméo et Juliette sai ensi-iltansa Pariisissa vuonna 2001. Musikaalia on sen jälkeen esitetty muun muassa Belgiassa, Isossa-Britanniassa, Itävallassa, Unkarissa, Meksikossa, Koreassa ja Japanissa.
Näytelmä on innoittanut myös useita säveltäjiä. Ranskalainen Hector Berlioz sävelsi sen pohjalta sinfonian vuonna 1839, ranskalainen Charles Gounod oopperan vuonna 1867, venäläinen Pjotr Tšaikovski sinfonisen runon vuonna 1870 ja Sergei Prokofjev baletin vuonna 1936.