Hengitysliitto
Hengitysliitto on sosiaali- ja terveysalan järjestö, jonka tehtävänä on edistää hengitysterveyttä ja hengityssairaan hyvää elämää, jotta meidän kaikkien olisi helpompi hengittää.
Hengitysterveyden edistäminen merkitsee erityisesti hyvän hengitys- ja sisäilmaan liittyvien asioiden nostamista esille sekä liikunnan, terveellisten elämäntapojen ja savuttomuuden puolesta puhumista.
Hengityssairaiden hyvää elämää edistetään tuottamalla tietoa ja ottamalla kantaa sairastuneiden palveluihin ja hyvään hoitoon. Tavoitteena on, että hengityssairaat ja heidän läheisensä voivat elää tasavertaista ja aktiivista elämää, osallistua yhteiskuntaan sekä tukea toisiaan toimimalla vapaaehtoisina, vertaisina ja kokemustoimijoina.
Hengitysliitto tuottaa hengitysterveydestä ja -sairauksista kiinnostuneille sekä myös sosiaali- ja terveydenhoitoalan ammattilaisille suunnattua materiaalia, kuten Hengityskanava-uutiskirjettä.
Hengitysliittoon kuuluu noin 30 000 jäsentä, 85 paikallista hengitysyhdistystä ja 2 valtakunnallista yhdistystä.
Hengitysliiton järjestötoiminnan tarkoituksena on edistää hengitysterveyttä ja hengityssairaan hyvää elämää.
Liiton järjestötoiminnan kivijalka on eri puolilla Suomea toimivat paikallisyhdistykset.
Henkilöjäsenistä noin puolet on astmaatikkoja ja heidän huoltajiaan tai perheenjäseniään. Jäseninä on myös uniapneaa, keuhkoahtaumaa, allergista nuhaa, tuberkuloosia, sisäilmasta sairastuneita ja muita hengityssairauksia sairastavia, heidän perheenjäseniään sekä kannatusjäseniä.
Hengitysliiton juuret ovat 1940-luvun tuberkuloosiparantoloissa. Tuberkuloosipotilaiden Liittona toimintansa aloittanut järjestö on 75-vuotisen taipaleensa aikana kehittynyt nykyaikaiseksi sosiaali- ja terveysjärjestöksi.
Suomessa 1940-luvulla tuberkuloosi oli yleinen tarttuva sairaus, johon liittyi paljon pelkoja. Sairastuneita hoidettiin laitoksissa, usein kaukana kotoa ja hyvin pitkiä aikoja. Toimeentulo saattoi vaarantua kokonaisilla perheillä, jos yksi tai useampi sairastui. Parantuneidenkin pelättiin levittävän sairautta eteenpäin, joten sairaalajakson jälkeen oli vaikea löytää opiskelu- ja työmahdollisuuksia. Hengitysliiton juuret juontavat vuoteen 1941 tuberkuloosiparantolaan Kiljavannummelle, jossa perustettiin Tuberkuloosipotilaitten Liitto − Tuberkulospatienternas Förbund r.y.
Tuberkuloosin parantolahoito turvattiin vuonna 1948 tuberkuloosilailla, mutta tutkimusten mukaan sairastuneiden oli edelleen vaikea työllistyä. Tarvittiin väyliä työllistyä, joten liitto aloitti toimintansa ammatillisen koulutuksen ja ammatillisen kuntoutuksen jatkeena. Suojatyötoiminta oli monitahoista ja joustavaa, kokeiluun ja muutokseen sopivaa toimintaa.
Todellinen käännekohta tuberkuloosin hoidossa tapahtui 1950-luvulla, kun uudet lääkkeet streptomysiini ja para-aminosalisyylihappo ja isoniatsidi korvasivat aiemmat hoitomenetelmät.
Hoikan opisto aloitti toimintansa syksyllä 1952. Työohjelmassa olivat mm. yhteiskuntaoppi, historia, maantieto, äidinkieli, kasvatusoppi, uskonto, luonnontieto, erilaiset käsityöt ja askartelut. Hoikan opisto ehti myös olla osa Hoikan koulutus- ja kuntoutuskeskusta.
Merikosken ammattioppilaitoksen ensimmäinen lukuvuosi alkoi 7.10.1957. Koulussa toimi 2-vuotinen toimistopiirtäjälinja, 2-vuotinen korjausmieslinja ja 1-vuotinen toimistotyöntekijän linja. Paikka tunnettiin myös nimellä Merikosken ammatillinen koulutuskeskus.
Liiton jäsenmäärä kasvoi 30 000 henkilöön ja sisäinen jäsenlehti Silmu näki päivänvalon 1961. Liiton nimi uudistettiin vuonna 1969 Tuberkuloosi- ja Keuhkovammaisten Liitto - Tuberkulos- on Lunghandikappades Förbund r.y.
Pioneerihenki jatkui vuonna 1965: Merikosken työklinikka oli yksi Suomen ensimmäisistä työklinikoista.
1970-luvulle tultaessa Suomessa sairastui tuberkuloosiin vielä vuosittain yli 5000 henkilöä. Määrä oli kuitenkin onneksi vähenemään päin. Liperin ammattioppilaitoksen yhteyteen perustettiin vuonna 1973 fysikaalinen kuntouttamislaitos, joka tunnettiin pian nimellä Kaprakan kuntoutuspalvelukeskus.
Liiton nimi tiivistettiin vuonna 1975 muotoon Keuhkovammaliitto r.y. - Lungskadeförbundet r.f. Liitossa alettiin myös tehdä suunnitelmia Anttolanhovin kuntoutuslaitoksen perustamiseksi. Hoikan fysikaalinen hoitolaitos aloitti toimintana vuonna 1977. Toiminta jatkui vuoteen 2009 saakka nimellä Hoikan koulutus- ja kuntoutuskeskus.
Työkeskusten tarve ja suosio kasvoivat vuosikymmenten aikana. Vuonna 1975 niiden määrä oli suurimmillaan eli työkeskuksia oli 12 ympäri Suomen.
Uusia päämääriä lähdettiin asettamaan 1977 kun kampanjointi puhtaan ilman puolesta alkoi. Lakiesitys ilmansuojelulaista annettiin eduskunnalle vuonna 1981. Jäsenmäärä jatkoi kasvuaan, vuonna 1984 mukana oli yli 40 000 jäsentä 81 yhdistyksessä.
Vuonna 1981 liitto aloitti kuntoutuspalveluiden tarjoamisen Anttolanhovin kuntoutus- ja tutkimuskeskuksessa, johon kuului myös hotelli-ravintola Anttolanhovi. 1984 aloitettiin savuttomuuden puolesta työskentely kampanjalla ”Päivä ilman tupakkaa”.
Vuonna 1987 perustettiin Merikosken kuntoutuskeskus. Toiminta laajeni ja vuonna 1989 työklinikan ja kuntoutuslaitoksen toiminta yhdistettiin. 1990-luvulla liiton kuntoutuspalveluita tarjottiin 4 kuntoutus- ja tutkimuslaitoksessa: Merikoskella (Oulu), Kaprakassa (Liperi), Anttolanhovissa (Anttola) ja Hoikalla (Karkku). Liitosta tuli monipuolinen ja johtava palveluntuottaja työssä ja työhön kuntoutuksen saralla. 1990-luvulla liitto oli myös suurin kuntoutuspalveluiden tuottaja Suomessa.
2000-luvulla oli jälleen uudistumisen aika, liiton nimi vaihtui muotoon Hengitysliitto Heli ry - Andningsförbundet Heli rf. ja lehdestä tuli Hyvä Hengitys, vuodesta 2010 alkaen tänä päivänäkin ilmestyvä Hengitys-lehti.
Merikosken ja Kaprakan ammatilliset koulutuskeskukset sekä Hoikan opisto yhdistyivät vuonna 2007 Ammattiopisto Luoviksi. Samana vuonna Merikosken kuntoutus- ja tutkimuskeskus alkoivat toimia uudella nimellä Verve.
Vuonna 2010 Anttolanhovista ja Kaprakasta tuli osa Verveä.
Vuonna 2012 liiton nimi päivitettiin ytimekkääksi: Hengitysliitto ry. Tällä hetkellä liittoon kuuluu 87 yhdistystä, joista 2 toimii valtakunnallisesti. Jäsenmäärä on noin 30 000 henkeä. Lähes puolet heistä sairastaa astmaa, muita suuria sairausryhmiä ovat uniapnea ja keuhkoahtaumatauti. Lisäksi jäsenistössä on harvinaisia hengityssairauksia sairastavia sekä sisäilmasta sairastuneita. Tuberkuloosia sairastaneita on edelleen mukana. Hengitysliiton jäsenistä noin 20 prosentilla ei ole hengityssairautta, mukaan voi tulla myös hengityssairaiden läheiset sekä hengitysterveydestä kiinnostuneet.
Viime vuosina liitto on keskittynyt yhä enemmän järjestötoimintaan, osaamisen kehittämiseen ja yhteiskuntavastuulliseen liiketoimintaan työkeskuksissa. Vuonna 2015 myytiin Verve ja sen kuntoutustoiminta, vuonna 2017 Anttolanhovin kiinteistöt ja liiketoiminnat.
Tällä hetkellä Hengitysliittoon kuuluu ammatillinen erityisoppilaitos Luovi, 2 kuntoutumiseen ja työllistämiseen erikoistunutta työkeskusta Sytyke ja Kovak Oy, 1 sosiaalinen yritys Lovak sekä hotelli-ravintolatoimintaan erikoistunut TaitoReitti Oy (Lasaretti). Rakennusterveyden asiantuntija Suomen Sisäilmakeskus Oy on 30.10.2017 myynyt liiketoimintansa Rambol Finland Oy:lle. Lue lisää.
Kyky uudistua muuttuvan toimintaympäristön mukana on vienyt Hengitysliittoa eteenpäin yli 75 vuotta. Tulevaisuus on täynnä mahdollisuuksia ja perinteet velvoittavat. Liitto jatkaa edelläkävijänä ja aktiivisena yhteiskunnallisena keskustelijana. Tuberkuloosia tärkeämmiksi teemoiksi nousevat jokaisen oikeus hyvään hengitysilmaan – olipa kyse sitten sisä- tai ulkoilmasta.