Orkneylaisten saaga
Orkneylaisten saaga on muinaisnorjankielinen kertomus Skotlannin pohjoispuolella sijaitsevien Orkneysaarten historiasta 800–1100-luvuilla. Saagan suomennos ilmestyi vuonna 2008 Antti Tuurin kääntämänä.
Saagan kirjoitti vuoden 1200 paikkeilla joku islantilainen, mahdollisesti Snorri Sturluson. Saaga sisältää sekä täysin tarunomaista ainesta että todellisten historiallisten tapahtumien kuvausta. Saaga alkaa mytologisella tai sepitteellisellä kuvauksella Norjan perustamisesta. Finnlandin ja Kvenlandin kuninkaan poika Nórr lähtee sotaretkelle, asettuu aloilleen ja perustaa Norjan. Sitten seuraa puoliksi myyttinen kertomus siitä, miten Norjan kuningas valtaa Orkneysaaret. Alkukappaleiden jälkeen esitellään tapahtumia ja ihmisiä, joiden historiallisuus vaihtelee. Orkneysaarilla tunnetaan nämä henkilöt myös kansanperinteessä.
Luku 1-3 legendaarinen tarina Norjan asuttamisesta.
Luku 4 kertoo Norjan kuninkaan Harald Kaunotukan Orkneysaarten, Shetlandinsaarten ja Hebridien valloittamisesta. Harald lahjoitti Orkneysaaret ja Sheltlandinsaaret vastustajalleen jaarli Ragnvald Mørejarlille. Hän myöhemmin lahjoitti alueet veljelleen Sigurdille, joka oli Harald-kuninkaan luottomies.
Luku 5 kertoo Sigurdin valloituksista skottien mailla sekä hänen kuolemastaan jalkaan tulleen haavan vuoksi.
Luku 6-7 kertoo Ragnvald Mørejarlin pojan Einarin hallinnasta.
Luku 8 kertoo Einarin taisteluista Harald Kaunotukan poikien kanssa sekä Einarin poikien Arnkelin, Erlendin ja Torfinnin hallinnasta.
Luku 9-10 kertoo Torfinnin poikien Arfinnin, Havardin, Lotin ja Hlödvigin hallinnasta ja keskenäisistä kinoistaan.
Luku 11-12 kertoo Hlödvigin pojan, Sigurd paksun hallinnasta. Mainitaan myös Clontarfin taistelu vuodelta 1014.
Luku 13-20 kertoo Sigurdin pojista: Sumarlidi, Einar, Brusi ja Torfinn sekä heidän suhteistaan Norjan kuninkaan Pyhään Olaviin.
Luku 21-29 kertoo Torfinnin sotaretkistä. Hänen sanotaan olleen Orkneysaarten mahtavin jaarli. Hänen hallinnastaan yhdessä Ragnvaldin, hänen pojan Brusin, heidän taisteluistaan ja Ragnvaldin kuolemasta.
Luku 30-32 kertoo Torfinnin viimeisistä hallitusvuosista sekä hänen pyhiinvaellusmatkastaan Roomaan.
Luku 33 kertoo Torfinnin poikien, Paulin ja Erlendin, hallinnasta.
Luku 34 kertoo Harald Ankaran taisteluista Englannissa ja hänen kuolemastaan Stamfordin sillan taistelussa (vuonna 1066).
Luku 35-37 kertoo Paulin ja Erlendin vaikeista suhteista sekä Paulin pojan, Hakonin matkasta Ruotsiin.
Luku 38-42 kertoo Norjan kuninkaan Maunu Paljassäären valloittaneen Orkneysaaret ja Orkneyn jaarli Maunu Erlendinpoika pakeni Skotlantiin. Maunu sai nimen Pyhä Maunu.
Luku 43 kertoo Maunu Paljassäären kuolemasta Irlannissa.
Luku 44-49 kertoo Pyhän Maunun paluusta Orkneysaarille sekä hänen yhteishallinnastaan Haakon Maununpojan kanssa.
Luku 50 kertoo Pyhän Maunun kuolemasta.
Luku 51-53 kertoo Haakonin yksinvallasta.
Luku 54-56 kertoo Haakonin poikien, Haraldin ja Palin, hallinnasta, heidän kiistoistaan sekä Haraldin kuolemasta myrkytetyn viitan vuoksi.
Luku 57 kertoo Pyhään Maunuun liittyvistä ihmeistä.
Luku 58-61 kertoo Pyhän Maunun serkusta Rögnvald Kali Kolssonista.
Luku 62 kertoo Norjan tapahtumista sekä Norjan kuninkaiden valtataisteluista.
Luku 63-72 kertoo Rögnvald Kalin yrityksistä valloittaa Orkneysaaret.
Luku 73 kertoo, kuinka Rögnvald Kali onnistui valloittamaan osan saarista.
Luku 74 kertoo jaarli Paulin vankeudesta Orkneyn viikingin Svein Asleifarssonin luona.
Luku 75 kertoo jaarli Paulin katoamisesta (kuolemasta?). Tämä on saagan arvoituksellisimpia tarinoita.
Luku 76-85 kertoo Rögnvald Kalin hallinnasta.
Luku 86-89 kertoo Rögnvald Kalin ristiretkestä Pyhään maahan (vuonna 1153).
Luku 90-93 kertoo Orkneysaarista Rögnvaldin Kalin poissa ollessa.
Luku 94-102 kertoo Rögnvaldin Kalin hallinnasta paluunsa jälkeen (vuonna 1155).
Luku 103-104 kertoo Rögnvaldin Kalin kuolemasta (vuonna 1158).
Luku 105-112 kertoo Harald Maddaninpojan hallinnasta (Haakon Paulssonin pojanpoika).