hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Phillip Alexander Clancey
Phillip Alexander Clancey (26. syyskuuta 1917 Glasgow, Skotlanti – 18. heinäkuuta 2001 Durban, Etelä-Afrikka) oli skotlantilainen lintutieteilijä.
Clancey syntyi Glasgow'ssa mutta pian hänen vanhempansa muuttivat ensin Lontooseen ja sitten Sveitsiin. Phillipin ollessa 7-vuotias he muuttivat takaisin Glasgow'uun. Hän opiskeli Glasgow'n Taidekoulussa (Glasgow School of Art).
Toisessa maailmansodassa Clancey palveli 51. divisioonassa muun muassa Sisiliassa ja Italiassa. Hän välttyi täpärästi kaatumiselta mutta menetti räjähdyksessä kuulon toisesta korvastaan.
Vuosina 1948–1949 hän osallistui eversti Richard Meinertzhagenin lintutieteelliselle tutkimusretekelle Jemeniin, Adeniin, Somaliaan, Etiopiaan, Keniaan ja Etelä-Afrikkaan.
Clancey muutti Etelä-Afrikkaan vuonna 1950 ottaakseen vastaan Natalin museon kuraattorin tehtävän Pietermaritzburgissa. Hän toimi Durbanin museon ja Durbanin Taidegallerian johtajana 1. tammikuuta 1952 lähtien eläkkeelle jäämiseensä asti 25. syyskuuta 1982. Hän toimi myös Eteläisen Afrikan museoiden liiton puheenjohtajana sekä Eteläisen Afrikan lintutieteellisen seuran (Southern African Ornithological Society) ja Natalin lintukerhon (Natal Bird Club, nykyään BirdLife Port Natal) puheenjohtajina.
1981 Natalin yliopisto myönsi hänelle tohtorin arvon.
Clanceyn taito linnunnahkojen preparoinnissa oli ainutlaatuinen. Natalin museon lintukokoelmaa, joka on Afrikan kolmanneksi laajin ja käsittää noin 32 000 näytettä ja jonka nahoista monet ovat hänen 26 turkimusretkellään keräämiä, pidetään Afrikan hienoimpana.
Clanceyn loistelias maalaustaito näkyy hänen kirjojensa monissa lintumaalauksissa ja Durbanin luonnonhistoriallisen museon dioraamoissa, joita miljoonat vierailijat ovat ihailleet.
Clancey kirjoitti ahkerasti pääasiassa afrikkalaisten lintujen taksonomiasta ja hän nimesi noin 200 alalajia, muun muassa isotörmäpääskyn alalajin "xerica" yhdessä Irwinin kanssa vuonna 1966. Hän nimesi myös savannihempon ("Serinus citrinipectus") yhdessä Lawsonin kanssa vuonna 1960.Clanceyn muiden kirjoitusten määrä on noin 600.
Jarmo Tinkala
Jarmo Tinkala (s. 1964 Kestilä, Suomi) on suomalainen harmonikka- ja bandoneonmuusikko.
Jarmo Tinkala on suorittanut harmonikansoiton opettajatutkinnon Keski-Suomen konservatoriossa vuonna 1987 ja harmonikansoiton diplomin 1993.
Tinkala on pitkän linjan viihde- ja studiomuusikko, joka tunnetaan muun muassa Seinäjoen tangomarkkinoiden orkesterin vakiojäsenenä, yhteistyöstä Veikko Ahvenaisen kanssa Veikon hanurikvartetin vakiojäsenenä, Marita Taavitsaisen ja Risto Nevalan pitkäaikaisena säestäjänä sekä Kultainen Harmonikka -kilpailun voittajana vuodelta 1990.
Tinkala on ollut mukana useissa studio- ja televisio-orkesterikokoonpanoissa. Hän on myös säveltänyt ja sovittanut viihdemusiikkia sekä toiminut viihdeorkestereiden kapellimestaritehtävissä.Tinkala oli kahden vuoden ajan kihloissa tangokuningatar Marita Taavitsaisen kanssa 1990-luvun lopulla. Kihlaus päättyi vuonna 2000.
I Gotta Be Me
I Gotta Be Me on Johnny "J":n debyyttialbumi ja samalla ainut hänen julkaisemansa sooloalbumi. Albumi julkaistiin 16. huhtikuuta 1995 ja sen julkaisi Solar Records. Albumilta julkaistiin kaksi singleä, "Get Away From Me" ja "Diggin Um' Out" josta ensi mainitusta kuvattiin myös musiikkivideo. Tupac ei ollut albumilla ollenkaan mukana, koska hän oli albumin tekoaikana vankilassa. Johnny J tuotti ja rappasi jokaisen kappaleen.
Daniel Dimov
Daniel Dimov (, s. 1. tammikuuta 1989 Varna) on bulgarialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa nykyään PFC Cherno Morea, jossa hän on pelannut koko uransa.
Dimov on pelannut yhden ottelun Bulgarian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.
Kansanpuisto
Kansanpuistot () erotuksena varsinaisesta kaupunkipuistosta ovat 1800-luvun lopulta alkaen syntyneitä, etenkin työväestölle tarkoitettuja yleisiä virkistysalueita kaupunkien laitamilla. Kaupunkipuistojen kehityksessä ne ovat erityisesti ruotsalainen erikoispiirre työväenliikkeen vapaaehtoisina instituutioina. 1800-luvun lopulta lähtien niitä on esiintynyt samassa merkityksessä myös Suomessa.
Toisin kuin varsinaiset puistot kansanpuistot ovat saattaneet alun perin koostua esimerkiksi laajoista, kevyesti käsitellyistä metsä- ja niittyalueista tai joskus myös saarista, joissa maisemakuvan muokkaus varsinaisten puistojen tapaan ei ollut keskeisellä sijalla. Omistukseltaan ne saattoivat alun perin olla yksityisiä, luonteeltaan filantrooppisia, tai myös työväen järjestöjen ylläpitämiä.
Varsinkin Ruotsissa kansanpuistojen on katsottu ilmaisseen työväestön omaa halua vapaa-ajan viettoon muualla kuin julkisissa kaupunkipuistoissa, samalla kun esimerkiksi Suomessa Helsingissä työväestön joukkoesiintymistä kaupunkikeskustojen puistoissa saatettiin pitää niiden arvoa alentavana vielä itsenäisyyden ajalla. Työväen oletettiin viihtyvän paremmin luonnon "kodikkaassa" helmassa, vaikka työväen omat kannanotot viittaavatkin pikeminkin tasa-arvon vaatimuksiin "hienojen" puistojen tarjonnassa, joita esimerkiksi Helsingissä rakennettiin enemmän keskiluokan asuttaman "kivikaupungin" kaupunginosien yhteyteen eikä niinkään tiheämmin asuttuihin työläiskaupunginosiin.
Kansanpuistot oli tarkoitettu erityisesti sunnuntai- ja juhlapäivien viettoon, ja sekä Ruotsissa että Suomessa niihin on liittynyt myös ohjelmallista toimintaa, "kaupunkilaiskansanhuveja", puistomaisessa ympäristössä. Suomalaisista kansanpuistoista Saaren kansanpuistossa Tammelassa lähellä Forssan teollisuusyhdyskuntaa on järjestetty muun muassa juhannusjuhlia ja kesäteatteriesityksiä lähes koko puiston olemassaolon ajan 1930-luvulta alkaen ja Turussa Ruisrock-festivaali on vuodesta 1972 järjestetty Ruissalon Kansanpuistossa.
Kansanpuistoja on Suomessa esimerkiksi Helsingissä ollut eri aikoina muun muassa Mustikkamaalla, Korkeasaaressa, Seurasaaressa ja Hakasalmen puistossa. Näiden ohella myös Tehtaanpuisto, Eläintarha ja jopa Kaisaniemi saatettiin rinnastaa kansanpuistoihin, kun niiden käyttäjistä merkittävä osa oli työväkeä.
Nykyään tai aikaisemmin tunnettuja kansanpuistoja ovat Suomessa ainakin seuraavat:Helsingissä termiä kansan­puisto lakattiin virallisesti käyttämästä 1950-luvun lopulla. Helsingin kaupungin vuoden 1958 kunnallis­kertomuksessa mainitaan vielä, että kaupungin urheilu- ja retkeily­toiminnan hallinnassa oli joukko kansan­puistoja sekä lisäksi kaupungin alueen ulko­puolella sijainneet Pirttimäen, Rastilan ja Uutelan ulkoilualueet. Sitä vastoin vuoden 1959 kunnalliskertomuksessa myös aikaisemmat kansan­puistot luetellaan ulkoilu­alueiden joukossa.
Lyas
Lyas on kunta Ardèchen departementissa eteläisessä Ranskassa. Siellä on arviolta 586 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 7,95 neliökilometriä.
Raimo Roiha
Raimo Juhani Roiha (28. tammikuuta 1936 Parkano – 16. kesäkuuta 1991 Nurmijärvi) oli suomalainen viihdemuusikko, pianisti ja säveltäjä, joka on edelleen yksi Suomen eniten levyttäneistä studiomuusikoista. Hän soitti pianon lisäksi myös urkuja, sähkösoittimia ja harmonikkaa.
Roiha opiskeli pianonsoittoa Tampereen musiikkiopistossa Rakel Levinin johdolla. Hän valmistui pianonsoiton opettajaksi Sibelius-Akatemiasta.
Roiha työskenteli 1950-luvulta alkaen eritoten Helsingissä erilaisissa viihdeorkesterikokoonpanoissa, televisiossa, radiossa, sekä studiomuusikkona. Hänet tunnetaan useista swing-levytyksistä, muun muassa Antti Sarpilan , Harry Aaltosen ja Ritva Oksasen kanssa. Roiha oli uransa aikana mukana 2 704:llä suomalaisella levytyksellä studiomuusikkona, mikä teki hänestä Gramexin tilastojen mukaan kautta aikojen 19. eniten levyttäneen suomalaismuusikon vuonna 2008. Roiha voitti useita sävellyskilpailuja ja hänen tunnetuimpia sävellyksiään ovat muun muassa "Jäähyväiset", "Tallinnan illat", sekä "Samettiruusuja".
Raimo Roiha menehtyi vaikeaan sairauteen Kiljavan sairaalassa Nurmijärvellä 16. kesäkuuta 1991.
Isotörmäpääsky
Isotörmäpääsky ("Neophedina cincta") on afrikkalainen pääskylaji.
Linnun pituus on 15–17 cm. Isotörmäpääsky on törmäpääskyjen suvun suurin laji. Puvultaan se muistuttaa törmäpääskyä, mutta sen pyrstön kärki on suora ja siipien alapinta valkoinen. Rinnassa on leveä ruskea vyö ja kurkku on valkoinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä.
Isotörmäpääsky elää Afrikassa Päiväntasaajalta etelään aina mantereen eteläkärkeen saakka. Se puuttuu alueen kaikkein kuivimmista osista: Namibian eteläosista ja Etelä-Afrikan länsiosista. Lajista tunnetaan noin yhdeksän alalajia. Osa populaatioista on muuttolintuja, osa paikkalintuja.
Isotörmäpääskyt elävät monenlaisilla avomailla, kuten savanneilla, laitumilla ja viljelysmailla. Ne liikkuvat yleensä pareittain tai pienissä parvissa.
Isotörmäpääskyt eivät elä yhdyskunnissa kuten muut törmäpääskyt, vaan yksittäispareina. Linnut kaivavat 60–90 cm mittaisen pesäonkalon hiekkatörmään. Munia on 2–5 ja molemmat emot hautovat niitä.
Isotörmäpääskyt syövät ilmameren hyönteisiä ja hämähäkkejä.
Golftermit
Golftermit ovat golfissa vakiintuneita, usein englanninkielisiä sanoja ja sanontoja, joita käytetään säännöissä, harrastajien keskuudessa ja lehdissä. Osa sanoista on alkanut jo suomentua. Ohessa yleisimpiä sanoja ja käsitteitä.
"Hole in one" tai "Hole-in-one" tarkoittaa pallon lyömistä yhdellä lyönnillä sisään reikään.
Hole-in-onet ovat tavallisimpia par 3 -rei´illä, joissa lyönnin pituudeksi tulee kentästä riippuen 80–220 metriä. Myös par 4 -rei'illä on tehty hole-in-oneja, mutta ne ovat huomattavasti harvinaisempia, sillä tavallinen pelaaja ei välttämättä saa palloa yhdellä lyönnillä tarpeeksi pitkälle – 220–430 metriin.
Sponsoroiduissa golfturnauksissa hole-in-oneista palkitaan usein erillisellä palkinnolla. Palkinnot liittyvät usein turnauksen järjestäjään tai sponsoriin. Vuonna 2014 "XCOR Space Expeditions"in sponsoroimassa KLM Open -turnauksessa ammattilaisgolfari Andy Sullivan palkittiin avaruusmatkalla hänen tehtyään hole-in-onen.
"Albatrossi" tarkoittaa kolme alle "par"in, eli pelaaja on saanut pelattuaan yksittäisen väylän tulokseksi kolme lyöntiä alle sille määritellyn ihannetuloksen. Par-5 -väylällä se tarkoittaisi 2 lyöntiä.
"Eagle" tarkoittaa kaksi alle parin, eli pelaaja on saanut pelattuaan yksittäisen väylän tulokseksi kaksi lyöntiä alle sille määritellyn ihannetuloksen. Par-5 -väylällä se tarkoittaisi 3 lyöntiä.
"Birdie" tarkoittaa yksi alle parin, eli pelaaja on saanut pelattuaan yksittäisen väylän tulokseksi yhden lyönnin alle sille määritellyn ihannetuloksen. Par-5 -väylällä se tarkoittaisi 4 lyöntiä.
"Par" on lyöntimäärä, jolla taitavan pelaajan tulisi kyetä pelaamaan tietty reikä tai kenttä hyvissä olosuhteissa. Par on usein määritelty kentän tai reiän "ihannetulokseksi". Golfkentällä on yleensä 4 kappaletta par-3 -väyliä, 10 par-4 -väylää ja 4 par-5 -väylää eli yleensä koko kentän par-tulos on 72.
Par on määritelty kentän suunnittelun yhteydessä yleensä siten, että väylän pituus on jaettu maksimissaan noin 180 m lyönteihin ja kahteen puttiin. Tällöin esimerkiksi 340 metriä pitkällä (par-4) väylällä kentän suunnittelutavoitteena on lyödä avauslyönti, lähestymislyönti ja kaksi puttia.
"Bogi" tarkoittaa yksi yli parin, eli pelaaja on saanut pelattuaan yksittäisen väylän tulokseksi yhden lyönnin yli sille määritellyn ihannetuloksen. Par-5 -väylällä se tarkoittaisi 6 lyöntiä.
"Tuplabogi" tarkoittaa kaksi yli parin, eli pelaaja on saanut pelattuaan yksittäisen väylän tulokseksi kaksi lyöntiä yli sille määritellyn ihannetuloksen. Par-5 -väylällä se tarkoittaisi 7 lyöntiä.
No Sacrifice, No Victory
No Sacrifice, No Victory on ruotsalaisen power metal -yhtye HammerFallin studioalbumi, joka julkaistiin 20. helmikuuta 2009. Albumin tuottivat Charlie Bauerfield, joka tuotti myös yhtyeen vuoden 2006 "Threshold"-albumin, ja vokalisti Joacim Cans.
Heinrich Rondi
Heinrich Rondi (19. kesäkuuta 1877 - 10. marraskuuta 1948) oli saksalainen painija, painonnostaja ja välikisojen kultamitalisti.
Painissa Rondi voitti kultaa Ateenan välikisoissa 1906 ja saavutti hopeaa MM-kisoissa 1907 alle 85-kiloisten sarjassa.
Painonnostossa Rondi voitti pronssia Ateenan välikisoissa 1906 yhden käden nostokilpailussa. Hän voitti Frankfurt am Mainin MM-kisoissa 1907 maailmanmestaruuden raskaassa sarjassa. Hän voitti lisäksi painonnoston raskaan sarjan Euroopan-mestaruuden Haagin EM-kisoissa 1906 ja Kööpenhaminan EM-kisoissa 1907.
Albert Delaunay
Albert Delaunay (1828–1892) oli ranskalainen pikakirjoittaja ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.
Delaunay opiskeli juristiksi, mutta siirtyi vuonna 1861 pikakirjoittajaksi Ranskan senaattiin. Hän alkoi muokata Hippolyte Prévostin pikakirjoitusjärjestelmää, jotta järjestelmä sopisi muuhunkin käyttöön kuin ammattipikakirjoittajille. Hän aloitti järjestelmänsä opettamisen vuonna 1866 ja julkaisi vuonna 1878 siitä oppikirjan. Nykyisin nimellä Prévost-Delaunay tunnettu järjestelmä oli 1900-luvulla Duployén ohella Ranskan suosituimpia pikakirjoitusjärjestelmiä.
Promatsiini
Promatsiini (kauppanimi Sparine) fentiatsiineihin kuuluva, nykyisin harvoin käytetty ja useissa maissa markkinoilta poistunut tyypillinen antipsykoottinen lääke eli neurolepti.
Promatsiinia on käytetty skitsofrenian hoidossa, mutta sen ovat suuremmalta osin korvanneet uudemmat antipsykootit, kuten esimerkiksi olantsapiini ja ketiapiini. Promatsiinin ovat korvanneet myös sen johdannaiset levomepromatsiini (Levozin) ja klooripromatsiini (Klorproman, Thorazine) joilla on hyvin samantyyppinen vaikutus kuin promatsiinilla, ne ovat kuitenkin antipsykoottisilta vaikutuksiltaan promatsiinia parempia, esimerkiksi skitsofrenian ja harhojen hoidossa.
Promatsiinia käytetään nykyisin esimerkiksi unilääkkeenä, kuten sen johdannaista levomepromatsiinia, ja esimerkiksi kaksisuuntaista mielialahäiriötä sairastavien maniavaiheiden hoidossa.
Promatsiinia on myyty kauppanimellä Sparine, mutta vähäisen menekin vuoksi kyseisen lääkkeen valmistus on lopetettu. Lääkkeelle on kuitenkin ollut kysyntää, ja nykyisin sitä valmistaa Yliopiston Apteekki ilman tuotemerkkiä nimellä Promazin.hydrochlorid. 50 mg, ja sairaalakäytössä promatsiinia käytetään Prazine-nimisenä valmisteena.
Promatsiinilla on pääosin antikolinergisia sivuvaikutuksia, mutta myös ekstrapyramidaalisia sivuvaikutuksia esiintyy. Promatsiini on myös johdannaistensa tavoin yliannoksina, ja erityisesti alkoholin kanssa, hyvin myrkyllinen lääkeaine.
Aulis Akonniemi
Aulis Juhani Akonniemi (s. 16. joulukuuta 1958 Soini) on entinen suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti Soinin Sisua ja häntä valmensivat Paavo Eloniemi ja Reino Akonniemi.
Akonniemi karsiutui loppukilpailusta Ateenan EM-kisoissa 1982. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 19,85 m. Los Angelesin olympialaisissa 1984 hän oli yhdeksäs työnnettyään 18,98.
Akonniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Porissa 1983 työnnettyään 19,20 ja Kajaanissa 1984 tuloksella 19,72. SM-pronssia hän sai Kouvolassa 1982. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai pronssia Vierumäellä 1981.
Akonniemi liittyi kuudentena urheilijana 20 metrin kerhoon työnnettyään Ähtärissä heinäkuussa 1982 tuloksen 20,12 m. Ennätyksensä 20,18 hän työnsi Hämeenkyrössä 1. heinäkuuta 1984.
Bo Grahn
Bo Henning Lennart Grahn (6. lokakuuta 1947 Porvoo – 16. heinäkuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti vuoteen 1968 asti Porvoon Akillesta ja sen jälkeen Esbo Idrottsföreningiä.
Grahn sijoittui neljänneksi 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Odessassa 1966. Münchenin olympialaisissa 1972 hän putosi karsintakilpailussa. Ainoan yleisen sarjan SM-mitalinsa hän sai oltuaan toinen Joensuussa 1972 tuloksella 19,65.
Grahn liittyi kolmantena urheilijana 20 metrin kerhoon työnnettyään ennätyksensä 20,09 m Helsingissä 3. elokuuta 1972.
Grahn sairasti laajalle levinnyttä melanoomaa, joka oli todettu jouluna 2016.
Draudakon
Draudakon ("Draudacum") oli muinainen linnoitus antiikin Illyriassa, nykyisen Albanian alueella. Se oli yksi illyrialaisen "Penestae"-heimon keskuksista. Roomalainen historioitsija Livius kertoo makedonialaisten valloittaneen sen kolmannessa makedonialaissodassa talvella 169 eaa.
Martti Metsäketo
Martti Metsäketo (17. joulukuuta 1940 Iitti – 23. syyskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja laulaja. Hän on eräs eniten levyttäneistä suomalaisista studiomuusikoista.
Ensimmäiset keikkansa Metsäketo teki vuonna 1957 opiskellessaan puolustusvoimien soitto-oppilaskoulussa. Tanssimuusikkona hän työskenteli vuodesta 1958 lähtien tehden yhteistyötä muun muassa Rauno Lehtisen, Antti Hyvärisen, Pentti Lasasen, Kalevi Nyqvistin, Eila Pienimäen, Marion Rungin, Anita Hirvosen, Jari Sillanpään ja Eino Grönin kanssa.
Metsäketo esiintyi televisio- ja radio-orkestereissa 1960-luvulta lähtien. Hän oli multi-instrumentalisti, joka oli mukana levytyksillä laulajana sekä soittiminaan muun muassa saksofoni, bassokitara, huilu ja congarummut. Gramexin tilastojen mukaan Metsäketo oli mukana yli 4 000 levytyksellä, mikä tekee hänestä erään Suomen eniten levyttäneistä studiomuusikoista.
Metsäketo oli mukana myös lauluyhtyeissä Silhuetit, Fantastic Four ja Four Cats, Savonlinnan Oopperakuorossa 1992–1993, sekä Helsingin kaupunginteatterin musikaaleissa Cats ja My Fair Lady.
Metsäketo oli vuodesta 1967 naimisissa puolisonsa Maija-Liisan kanssa. Heillä on kaksi lasta, Annika (s. 1971) ja Tomi (s. 1974).
Vuonna 2015 Metsäketo kertoi sairastavansa imusolmukesyöpää. Metsäketo on haudattu Malmin hautausmaalle.
Kari Töyrylä
Kari Töyrylä (s. 17. elokuuta 1956) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti Espoon Voittajia ja häntä valmensi Bo Grahn.
Töyrylä sijoittui kymmenenneksi sisäratojen MM-kilpailuissa Pariisissa 1985 tuloksella 17,93 m. Hän voitti urallaan kolme aikuisten maaottelukilpailua. Pohjoismaiden hallimestaruuskilpailuissa hän sai pronssia 1986 .
Kalevan kisoissa Töyrylä sai hopeaa Porissa 1983 ja Kajaanissa 1984. SM-pronssia hän sai Vaasassa 1986. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti vuosina 1978 ja 1985 .
Töyrylä liittyi yhdeksäntenä urheilijana 20 metrin kerhoon työnnettyään ennätyksensä 20,05 m Kauhajoella 2. heinäkuuta 1986.
Jarkko Haukijärvi
Jarkko Antero Haukijärvi (s. 10. kesäkuuta 1977 Tampere) on entinen suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti Tampereen Pyrintöä ja häntä valmensivat Paavo Hankala ja Matti Yrjölä.
Haukijärvi sijoittui seitsemänneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sydneyssä 1996. Hän sai pronssia 22-vuotiaiden EM-kilpailuissa Göteborgissa 1999 tuloksella 19,15 m.
Haukijärvi liittyi 16:ntena urheilijana 20 metrin kerhoon työnnettyään 20,20 m Eurajoella heinäkuussa 2000. Ennätyksensä 20,31 hän työnsi Suodenniemellä 26. elokuuta 2000. Kalevan kisoissa hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi Lahdessa 2000.
Jaroslav Balaštík
Jaroslav Balaštík (s. 28. marraskuuta 1979 Gottwaldov, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa Tšekin Extraligassa pelaavaa HC Zlíniä.
Balaštík aloitti uransa pääsarjatasolla Extraligassa kaudella 1997–98, HC Zlínissä, jossa hän pelasi kuuden kauden ajan, kunnes siirtyi kaudeksi 2002–2003 Jääkiekon SM-liigaan HPK:hon. Seuraaviksi kahdeksi kaudeksi Balaštík palasi taas tuttuun seuraan. Kaudella 2003–2004 hän voitti Zlínissä Tšekin-mestaruuden ja oli Extraligan paras maalintekijä sekä runkosarjassa (29 maalia) että pudotuspeleissä (9 maalia). Seuraavalla kaudella hän teki 30 maalia ja voitti maalintekijätilaston toistamiseen.
Kaudet 2005–2006 ja 2006–2007 Balaštík aloitti Pohjois-Amerikassa ja pelasi NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsissa kahden kauden aikana yhteensä 74 ottelua ja AHL-joukkue Syracuse Crunchissa 20 ottelua. Pelipaikkaa NHL:ssä ei löytynyt, joten Balaštík päätti siirtyä kesken kauden Ruotsin Elitserieniin HV71:n joukkueeseen. Yhden Ruotsin-kauden jälkeen Balaštík palasi taas HC Zlíniin. Palattuaan Zlíniin hän voitti jälleen maalitilaston tehtyään 29 maalia. Lopulta Balaštík edusti Zlíniä neljä kautta, ja kauden 2010–2011 hänet lainattiin toiseen tšekkiläisjoukkueeseen, BK Mladá Boleslaviin.
Alvesta
Alvesta on Alvestan kunnan keskustaajama Smålandin maakunnassa, Kronobergin läänissä. Vuoden 2010 lopussa Alvestassa oli 8 017 asukasta. Alvestassa kohtaavat Tukholma−Malmö- ja Göteborg−Kalmar/Karlskrona-rautatiet.
Rautateiden rakentamisen jälkeen Aringsåsin ja Alfvestan kylistä tuli tärkeä solmukohta. Sittemmin Aringsåsin maalaiskuntaan perustettiin taajaväkinen yhdyskunta (ruots. "municipalsamhälle"). Aringsåsin maalaiskunta muutettiin kauppalaksi 1.1.1945 ja sille annettiin asemapaikan perusteella nimeksi Alvesta. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä otettiin käyttöön yhtenäinen kuntamuoto ja muodostettiin nykyinen Alvestan kunta. Alvestan kunnan nykyinen vaakuna on vanha Alvestan kauppalan vaakuna.
Aneby
Aneby on samannimisen Anebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 367 asukasta.
Arboga
Arboga on samannimisen Arbogan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västmanlandin läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 330 asukasta.
Arboga oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Arbogan kaupunki oli yksi Ruotsin vanhimmista, sillä sen tiedetään olleen olemassa jo 1200-luvulla. Keskiajalla se oli yksi Ruotsin kuningaskunnan tärkeimmistä kaupungeista, ja siellä pidettiin myös maan ensimmäiset valtiopäivät (ruots. "riksdag").
Arbogan kaupungin vaakuna on nykyään Arbogan kunnan vaakunana. Vaakunasta on olemassa myös vanhempi versio ilman tähtiä.
Arvika
Arvika on samannimisen Arvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 244 asukasta.
Arvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Arvika tunnetaan parhaiten vuosittain järjestettävästä Arvika Festivalista, jossa esiintyy kansainvälisiä artisteja.
Rautatien rakentaminen 1871 sai aikaan kaupungin muuttumisen teollisuuskaupungiksi ja sijainti radan varrella on tärkeää nykyäänkin. Kaupunginoikeudet kunta sai 1911, vaikka aikaisemmin oli ollut käytössä jo jonkin aikaa nimi "Oscarsstad". Vuoden 1971 kuntauudistuksessa syntyi nykyinen Arvikan kunta, kun Arvikan kaupunki yhdistettiin maalaiskuntiin Brunskog, Stavnäs, Glava, Älgå ja Gunnarskog.
Bengtsfors
Bengtsfors on samannimisen Bengtsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 080 asukasta.
Bengtsfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Bjurholm
Bjurholm on samannimisen Bjurholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 968 asukasta.
Bjuv
Bjuv on samannimisen Bjuvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 832 asukasta.
Bjuv oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Boden
Boden voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Bollebygd
Bollebygd on samannimisen Bollebygdin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 566 asukasta.
Bollnäs
Bollnäs on samannimisen Bollnäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 842 asukasta.
Bollnäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Borlänge
Borlänge on samannimisen Borlängen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 41 734 asukasta.
Borlänge oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Borlänge on teollisuuskaupunki, jossa sijaitsivat Stora Kopparberg Bergslags AB:n (vuodesta 1985 Stora AB) terästehdas ja paperitehdas. Vuonna 1974 terästehdas siirtyi Wallenbergien hallitseman Storan omistuksesta osaksi tuolloin muodostettua valtiollista terästeollisuusyhtiötä SSAB Svenskt Stål AB. Stora jatkoi metsäteollisuusyhtiönä ja yhdistyi vuonna 1998 suomalaisen Enso Oy:n kanssa Stora Enso Oyj:ksi. Borlängessä sijaitseva paperitehdas (Kvarnsvedens pappersbruk) on nykyään Stora Enson suurimpia tuotantoyksiköitä. Borlängen terästehdas (Domnarvets Jernverk) kuuluu nykyään SSAB Tunnplåt AB -yhtiölle.
Borlängen terästehtaaseen tuli vielä 1970-luvulla Suomesta runsaasti nuoria miehiä töihin.
Kunnassa asuu paljon suomalaisten siirtolaisten jälkeläisiä. Pakolaistaustaiset somalit sivuuttivat suomalaiset Borlängen suurimpana ulkomaalaisryhmänä vuonna 2009.
Borlängen vanhin urheiluseura on vuonna 1906 perustettu Domnarvets GoIF.
Boxholm
Boxholm on samannimisen Boxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 194 asukasta.
Boxholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Taajamassa on sijainnut Boxholmin ruukki ja nykyisin myös Boxholmin ruukkimuseo.
Bräcke
Bräcke on samannimisen Bräcken kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jämtlandin läänissä ja Jämtlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 651 asukasta.
Avista
Avista on tietovisamainen korttipeli, jonka valmistus lopetettiin 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Pelaajia voi olla kahdesta noin kymmeneen. Peli on alun perin julkaistu 1930-luvulla Yhdysvalloissa nimellä Quick Wit ja Ruotsissa nimellä Kvick. Peli julkaistiin myös Suomessa jo tuolloin.
Avista-korteissa on keskellä iso kirjain, esimerkiksi K. Kortin yläreunassa on kolme eri aihepiiriä. Pelissä on myös kolme eri vaikeusastetta, joiden mukaan aihepiiri määräytyy. Helpoimman vaikeusasteen aihepiiri on kirjoitettu sinisellä, keskivaikean mustalla ja vaikeimman punaisella. Ennen peliä valitaan vaikeusaste yhdessä pelaajien kesken.
Pelin alussa käännetään korttipakan päällimmäinen kortti kuvapuoli ylöspäin korttipakan viereen. Oletetaan, että ensimmäisessä kortissa vaikeutaso on helppo ja aihe vaikka huonekalu. Yksi pelaajista kääntää nopeasti pakasta kortin ja laittaa sen nykyisen päälle. Tässä juuri käännetyssä kortissa on keskellä iso L. Nyt pelaajat yrittävät nopeasti keksiä huonekalun, joka alkaa L-kirjaimella. Nopein arvaaja saa palkinnoksi kortin, josta aihe määräytyi (tässä tapauksessa ensimmäinen kortti). Seuraavaksi katsotaan aihe kortista, jonka keskellä oli L ja jatketaan kuten edellä. Korttipakan loputtua eniten kortteja kerännyt pelaaja voittaa.
Båstad
Båstad on samannimisen Båstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä Skånen ja Hallandin historiallisten maakuntien rajalla Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 961 asukasta.
Båstad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Båstad on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.
Dorotea
Dorotea on samannimisen Dorotean kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 543 asukasta.
Taajamassa sijaitsee Dorotean kirkko.
Eda
Eda on pientaajama, joka sijaitsee Ruotsissa Edan kunnassa Värmlannin läänissä. Vuoden 2010 lopussa siellä oli 74 asukasta. Paikkakunnalla sijaitsee Edan kirkko. Nimestään huolimatta Eda ei kuitenkaan ole kuntansa keskustaajama, vaan keskustaajamana toimii Charlottenberg. Kunnassa on myös Eda glasbruk -niminen taajama.
Ekerö
Ekerö on samannimisen Ekerön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 907 asukasta.
Enköping
Enköping on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Enköpingin kunnan keskustaajama. Enköping sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 21 121 asukasta vuoden 2010 lopussa.
Enköping oli ennen tärkeä kauppapaikka ja satamakaupunki. Varhaisin maininta kauppapaikasta on vuodelta 1164, mutta jo pronssikaudella seudulla oli asutusta. Kirkoista päätellen Enköping on ollut jo keskiajalla merkittävä; kolmesta keskiaikaisesta kirkosta kaksi purettiin uskonpuhdistuksen jälkeen, jäljellä on yhä Vårfrukyrkan eli Mariankirkko. Muita huomattavia vanhoja rakennuksia ovat raatihuone vuodelta 1783, vanha pappila sekä Ekbergska gården. Torin suikulähde vuodelta 1958 on nimeltään "Neljä alkuainetta" ja sen on suunnitellut Nils Sjögren.
Enköping tunnettiin pitkään piparjuuren viljelemisestään.
Kaupungista käytetään usein slogania "Enköping - Sveriges närmaste stad" (Enköping - Ruotsin lähin kaupunki). Ilmaisu syntyi vuonna 1965, kun huomattiin, ettei millään muulla ruotsalaisella kaupungilla ole yhtä monta kaupunkia lähistöllään alle 120 kilometrin säteellä. Tukholmasta pääsee kaupunkiin 37 minuutissa, Västeråsista ja Uppsalasta alle 45 minuutissa. Lisäksi alle tunnin matkan päässä on kolme kansainvälistä lentokenttää.
Enköping on Ruotsin poliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.
AS Marsa
Avenir Sportif de la Marsa () on tunisialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1939. Sen kotistadion on Stade Abdelaziz Chtioui, joka sijaitsee La Marsassa. Alun perin joukkue tunnettiin perustamisen jälkeen nimellä Club Musulman.
AS Marsalla on joukkue myös lentopallossa ja koripallossa.1980-luku
1990-luku
2000-luku
Falkenberg
Falkenberg on samannimisen Falkenbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 20 035 asukasta.
Falkenberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Falkenberg sai kaupunkioikeudet vuonna 1432, mutta siihen aikaan sen nimi oli "Ätraby". Nimi Falkenberg tuli linnasta, joka rakennettiin Ätran-joen etelärannalle 1200-luvulla tanskalaisten hallitessa Hallandia.
Falkenbergin Falkagård on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.
Filipstad
Filipstad on samannimisen Filipstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 022 asukasta.
Filipstadista tuli ensimmäisen kerran kaupunki vuonna 1611, mutta se menetti kaupunginoikeutensa vuoden 1694 tulipalon jälkeen. Toiset kaupunginoikeutensa Filipstad menetti 1970-luvun alun kuntauudistukseen myötä.
Flen
Flen on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Flenin kunnan keskustaajama. Flen sijaitsee Södermanlandin läänissä ja samannimisessä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 6 229 asukasta vuoden 2010 lopussa.
Kaupunkitaajama on kasvanut vuonna 1862 avatun rautatieaseman ympärille. Vuonna 1901 perustettiin Flenin taajaväkinen yhdyskunta, josta tuli kaupunki vuonna 1949.
Flanderin Brabant
Flanderin Brabantin naapuriprovinssit ovat Antwerpenin provinssi pohjoisessa, Limburg idässä, Liègen provinssi kaakossa, Vallonian Brabant etelässä, Hainaut'n provinssi lounaassa ja Itä-Flanderi lännessä. Lisäksi Brysselin pääkaupunkialue sijaitsee sijaitsee enklaavina Flanderin Brabantin sisällä.
Flanderin Brabant syntyi vuonna 1995, kun Brabantin maakunta jaettiin kolmeen osaan. Kaksi muuta osaa ovat Vallonian Brabant ja Brysselin pääkaupunkialue.
Flanderin Brabant, kuten koko Flanderi on virallisesti hollanninkielinen, mutta joissakin kunnissa asukkailla on oikeus saada kunnan palveluita ranskaksi. Näiden nk. fasiliteettikuntien asema ja tulevaisuus on keskeisiä kysymyksiä Belgiaa jakavassa kielikiistassa. Brysseliä ympäröivissä kuudessa fasiliteettikunnassa (Kraainem, Wezembeek-Oppem, Rhode-Saint-Genese, Wemmel, Linkebeek ja Drogenbos) ranskaa puhuu väestön enemmistö. Myös muissa Brysselin ympäryskunnissa asuu paljon ranskankielisiä ja ulkomaalaisia.
Flanderin Brabantissa on 65 kuntaa. Halle-Vilvoorden arrondissementissa sijaitsee niistä 35 ja Leuvenin arrondissementissa puolestaan 30.
Hippolyte Prévost
Hippolyte Prévost (1808 Toulouse – 1873 Pariisi) oli ranskalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.
Prévost julkaisi kehittämänsä pikakirjoitusjärjestelmän vuonna 1827 teoksessa "Nouveau Système de Sténographie, ou Art d'écrire aussi vite que la parole". Hän toimi pikakirjoittajana ja vuodesta 1853 Ranskan parlamentin ylähuoneen pikakirjoituskanslian päällikkönä.
Prévostin järjestelmä perustui Théodore Pierre Bertinin tekemään ranskankieliseen käännökseen Samuel Taylorin englantilaisesta järjestelmästä. Prévost pyrki kehittämään järjestelmää siten, että se sopisi paremmin ammattipikakirjoittajille.
Gävle
Gävle (aiemmin "Gefle") on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Gävlen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänin eteläosassa historiallisessa Gästriklandin maakunnassa. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Gävle sijaitsee Gävlejoen suulla Selkämeren länsirannikolla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 71 033 asukasta.
Gävle on tärkeä satamakaupunki ja rautatieristeys sekä monipuolinen teollisuuskeskus. Teollisuuskeskus Sandviken kuuluu samaan talousalueesen. Gävlen keskustassa sijaitsee kahvipaahtimo, jonka Gevalia-merkkinen kahvi on Pohjoismaiden eniten myyty tonneissa mitattuna.
Gävle on Norlannin vanhin kaupunki 1400-luvulta. Historiallisia rakennuksia ovat Gävlejoen pohjoisrannalla mm. Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1654) ja raatihuone (1780-luvulta), joen etelärannalla Gävlen linna (1583) ja Vasa-suvun linna.
Gävle tunnetaan muun muassa joka vuosi ensimmäisenä adventtina pystytettävästä 13 metriä korkeasta olkipukista. Pukki on useana vuonna poltettu tai muuten tuhottu ilkivaltaisesti. Vuonna 2006 pukkia päätettiin varjella käsittelemällä se palonestoaineilla.
Gävleläinen jääkiekkoseura Brynäs IF pelaa Ruotsin pääsarjassa SHL:ssä. Gävlessä toimii myös jalkapallon ja yleisurheilun mahtiseura Gefle IF. Seuran jalkapallojaosto Gefle IF Fotboll pelaa Allsvenskanissa.
Jällivaara
Jällivaara (, , ) on samannimisen Jällivaaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 449 asukasta.
Habo
Habo on samannimisen Habon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 883 asukasta.
Hallsberg
Hallsberg on samannimisen Hallsbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 122 asukasta.
Taajama kuuluu Hallsbergin kunnan lisäksi pieniltä osin myös Kumlan kuntaan. Hallsberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Hedemora
Hedemora on samannimisen Hedemoran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 273 asukasta.
Hedemora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Hedemora sai kaupunkioikeudet 1446 ja se oli jo varhain Bergslagenin yksi tärkeimpiä kauppakeskuksia. Vuosina 1587–1902 Hedemorassa pidettiin valtakunnallisesti merkittävät Paavalinmessumarkkinat tammikuussa. Kaupunki kukoisti kupari- ja rautateollisuuden kulta-ajalla. Vuonna 1754 ja 1849 kaupungissa oli suuri tulipalo. Palosta säilyneitä merkittäviä rakennuksia ovat 1200-luvulla rakennettu Hedermoran kirkko sekä raatihuone, kaupunginhotelli ja Kustaa Vaasan apteekki 1700-luvulta. Paikkakunnalla on myös 1800-luvun alussa viljamakasiiniksi rakennettu teatterilato, jonka yläkerrassa on alusta asti ollut ja on edelleen toimivat teatteritilat. Teatterilato entisöitiin perusteellisesti 1940-luvulla.
Hofors
Hofors on samannimisen Hoforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 681 asukasta.
Hoforsin väkiluku on ollut laskussa vuosikymmeniä. Enimmillään taajamassa oli yli 12 000 asukasta 1960-luvulla.
Härnösand
Härnösand on Härnösandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 556 asukasta.
Härnösand sai kaupunginoikeudet vuonna 1585 ja oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Härnösand on Västernorrlandin läänin pääkaupunki sekä merkittävä koulu- ja varuskuntakaupunki. Härnösand on Ruotsin pienin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on syväsatama ja öljysatama. Sundsvall-Härnösandin lentoasema (Midlanda) sijaitsee Indalinjoen suussa.
Kaupungin nähtävyyksiä ovat raatihuone (1791), tuomiokirkko (1843), lääninmuseo Murberget ja Västanån ruukki. Luontokohteita ovat Västanån vesiputous (90 m) ja Vårdkasen vuori.
Hässleholm
Hässleholm on samannimisen Hässleholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 500 asukasta.
Hässleholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Pohjois-Chungcheong
Pohjois-Chungcheong (, hanja 忠清北道) on yksi Etelä-Korean maakunnista. Se sijaitsee maan keskiosassa pääkaupunki Soulin eteläpuolella ja on Etelä-Korean maakunnista ainoa, jolla ei ole merenrantaa. Maakunta rajautuu lännessä Etelä-Chungcheongin maakuntaan ja Daejeonin metropolikaupunkiin, etelässä Pohjois-Jeollan, idässä Pohjois-Gyeongsangin sekä pohjoisessa Gangwonin ja Gyeonggin maakuntiin. Maakunnan asukasluku on 1 412 869 (vuonna 2010) ja pinta-ala 7 433,36 neliökilometriä. Sen pääkaupunkina toimii Cheongju.
Jokimukka
Jokimukka (luulajansaameksi "Jåhkåmåhkke", pohjoissaameksi "Johkamohkki", ) on samannimisen Jokimukan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 786 asukasta.
Jönköping
Jönköping on samannimisen Jönköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 89 396 asukasta.
Jönköpingin kaupunki perustettiin 18. toukokuuta 1284, ja se oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Jönköpingissä sijaitsee vuonna 1634 perustettu Götan hovioikeus. Jönköping on Kuopion ystävyyskaupunki. HV71 on Jönköpingissä toimiva jääkiekkoseura ja Jönköpings Södra IF vuodeksi 2006 Superettaniin ja 2016 Allsvenskaniin noussut jalkapallojoukkue.
Kaupunki tunnetaan lempinimellä "Smålandin Jerusalem" ().
Seuraavassa on lueteltu Jönköpingin ja Huskvarnan kaupunginosat:
Kungälv
Kungälv on samannimisen Kungälvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 768 asukasta.
Kungälvin kaupunki perustettiin vuonna 1612. Ruotsissa siirryttiin 1970-luvun alun kuntauudistuksessa yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kaupungit virallisesti lakkautettiin.
Kumla
Kumla on samannimisen Kumlan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 062 asukasta.
Kumla oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Kristinehamn
Kristinehamn on samannimisen Kristinehamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 839 asukasta.
Kristinehamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Kristinehamnissa on Picasson suunnittelema veistos, joka pystytettiin sinne 1965. Veistos on betonia ja 15 metriä korkea. Veistoksen taustalla oli Picasson ajatus, että joka maanosassa pitäisi olla pari hänen suurta veistostaan. Ensimmäinen tuli Kristinehamniin, sattumalta. Paikallinen taiteilija Bengt Olson oli Picasson ihailija. Hän tapasi Ranskassa Picasson kanssa työskentelevän norjalaistaiteilijan Carl Nesjarin ja vaati veistossuunnitelman nähtyään, että se pystytetään hänen kotikaupunkiinsa. Samaa veistosta havitteli New York, mutta Picasso suostui nähtyään kuvat sijoituspaikasta.
Ruotsalaisen kirjailijan Marcus Grahnin esikoisteos "Picasso valde också Kristinehamn" ei varsinaisesti kerro Picassosta eikä Kristinehamnista, vaan avioparista, jonka mies kadottaa vaimonsa ja yrittää löytää hänet. Kiintopiste on kuitenkin Kristinehamn.
Kungsbacka
Kungsbacka on samannimisen Kungsbackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 19 057 asukasta.
Kungsbacka oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Esa Viitasalo
Esa Viitasalo (s. 19. toukokuuta 1960) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Karijoen Tapparaa ja häntä valmensi Mikko Paananen.
Viitasalo jäi karsintaan 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Bydgoszczissa 1979. Hän putosi loppukilpailusta myös Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hypättyään 16,03 m. Hän voitti kolme aikuisten maaottelukilpailua. Vuonna 1984 hän sai pronssia sotilaiden MM-kilpailuissa . Nuorempana Viitasalo kilpaili myös kymmenottelussa saavuttaen 20-vuotiaiden PM-hopeaa 1979 ja 1980.
Viitasalo voitti ulkoratojen aikuisten Suomen mestaruuden Porissa 1983 tuulituloksella 16,74, Kajaanissa 1984 (tulos 16,53), Lahdessa 1985 (15,72) ja Hämeenlinnassa 1988 ennätyksellään 16,62. SM-hopeaa hän saavutti Kuopiossa 1987 ja pronssia Vaasassa 1986.
Nykyään hän on liikunnanopettaja Variskan koulussa, Vaasassa.
w = myötätuulitulos
Huiskukertut
Huiskukertut ("Macrosphenus") on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttujen heimoon. Huiskukerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.
UEFA-cupin kauden 2008–2009 lohkovaihe
UEFA Cupin kauden 2008–2009 lohkovaiheen arvonta suoritettiin 7. lokakuuta 2008. Ottelut alkoivat 23. lokakuuta ja loppuivat 18. joulukuuta 2008.
Joukkueet jaetaan kahdeksaan viiden joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan vain kerran. Jokaisen lohkon kolme parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon neljänneksi ja viidenneksi sijoittuvat putoavat pois.
Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:
"Pelien alkamisajat on Suomenajassa GMT+2"
Kustaa Kantelinen
Kustaa Kantelinen (taiteilijanimi) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä. 
Hän on vieraillut monella äänitteellä kitaristina ja sovittanut monia lauluja Kikka Laitiselle.
Kantelinen on ollut myös ääninäyttelijänä animaatiosarjoissa He-Man ja .
Laholm
Laholm on samannimisen Laholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 150 asukasta.
Laholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Laholm on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja Hallannin vanhin. Laholm perustettiin kaupungiksi 1200-luvulla, kun alue vielä kuului Tanskalle. Ruotsin ja Tanskan välisissä sodissa 1500- ja 1600-luvulla Laholm kärsi ja paloi useasti. Siltä ajalta on peräisin mm. Skottorpin linna. Laholmin tieverkosto on säilynyt keskiajalta, kuten myös vuonna 1225 rakennettu Laholmin kirkko.
Laholm on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.
Landskrona
Landskrona on samannimisen Landskronan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 30 499 asukasta.
Landskrona oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Landskronan kaupunki perustettiin Skånen parhaaseen luonnonsatamaan poliittisesti tärkeälle paikalle, josta käsin Eerik Pommerilainen saattoi taistella Hansaliittoa vastaan. Paikalle perustettiin karmeliittaluostari 1410, englantilaiset saivat sen yhteyteen kauppaoikeudet 1412 ja varsinainen kaupunki sai kaupunkioikeudet 1413. Hansaliitto poltti Landskronan 1428.
Tyko Brahe asui Venin saarella nykyisen Landskronan kunnan alueella vuosina 1576-1597. Paikalla on hänelle omistettu museo ja rekonstruoitu observatorio.
Kaupunki teollistui varhain, mutta sen teollisuus on näivettynyt 1900-luvulla. Kaupungissa perustettiin Ruotsin ensimmäinen lentokonetehdas Thulin. Vuonna 1982 telakalta irtisanottiin 1 900 henkeä yhdellä kertaa Ruotsin historian suurimmassa joukkoirtisanomisessa. Landskrona yrittää houkutella asukkaikseen Helsingborgissa ja Malmössä työskenteleviä ihmisiä hyvien liikenneyhteyksien avulla.
Landskronan kaupunkikuvaa arvostetaan niin, että esimerkiksi vuonna 2017 kaupunki oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.
Laxå
Laxå on samannimisen Laxån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 064 asukasta.
Laxå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Leksand
Leksand on samannimisen Leksandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 934 asukasta.
Lerum
Lerum on samannimisen Lerumin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 16 855 asukasta.
Lidingö
Lidingö on samannimisen Lidingön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 31 561 asukasta.
Lidingön kunnassa ja saarella sijaitsevat Lidingön lisäksi myös Brevikin ja Sticklinge udden taajamat. Koko Lidingön kunta oli aikaisemmin kaupunki.
Lidköping
Lidköping on samannimisen Lidköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 25 644 asukasta.
Lidköping sai kaupunginoikeudet vuonna 1446 Ruotsin silloiselta kuninkaalta Kristoffer Baijerilaiselta. Oikeudet säilyivät vuoteen 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Kuntaliitos toteutettiin kyseisessä "kuntablokissa" jo 1969, joten parin vuoden ajan koko Lidköpingin kuntaa pidettiin kaupunkina.
Ljusdal
Ljusdal on samannimisen Ljusdalin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 230 asukasta.
Ljusdal oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Kunnassa on Färilan lentotukikohta, ICAO: ESNF.
Ruotsin heinäkuun 2018 suurten maastopalojen aikana Ljusdalissa oli Eskogenissa, Nötbergetissä ja Ängrassa paloalueita sekä pienpaikkakunta Kårbölessä, jossa on kuusikymmentä puolalaista palomiestä palon rajoituslinjalla. Kuusikymmentä ranskalaista majoittuivat Farilan koululle. Osaston varajohtana toimi Stephane Nisslé Maastotulipaloja sammutettiin lentokoneella ja helikoptereilla. 20. heinäkuuta 2018 Ljusdalissa paloja sammutti kaikkiaan 168 henkilöä.
Kahdeksan päivän pyytämisen jälkeen lääninhallitus ilmoitti, että johtovastuu palon sammuttamisesta Ljusdalissa otti kunnalta valtio maanantaina 23. heinäkuuta 2018. Niin kunnan kuin Gävlestä tulleen lääninhallituksenkin pelastusjohdon johtopaikaksi muodostui Farilan koulu. Johtovastuun siirtymistä kunnalta valtiolle pidettiin tärkeänä mm. siksi, että Ljusdalissa ajauduttiin asukkaiden evakuoimiseen muualle kodeistaan, mikä edellyttää huollon kannalta pelkkää sammuttamista suurempia voimavaroja. t Maanantaina kunnassa vieraili myös Ruotsin puolustusministeri Peter Hulqvist Ruotsin puolustusvoimien avustusjohtajan, prikaatikenraali Urban Molinin kanssa. Ruotsin puolustusvoimilla oli yhteensä 500 henkeä avustamassa pelatustointa kaikissa kymmenissä maastopaloissa yhteensä.
Ludvika
Ludvika on samannimisen Ludvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 498 asukasta.
Ludvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Ludvikan taajama kuuluu pieniltä osin myös Smedjebackenin kuntaan.