Södermanlandin lääni
Södermanlandin lääni () on lääni Tukholman lounaispuolella Ruotsissa. Lääniin kuuluu Södermanlandin maakunnan länsiosa Mälarenin ja Itämeren rannikon välissä. Lisäksi pieni osa Vingåkerin kunnan länsiosasta kuuluu Närken maakuntaan. Läänin pääkaupunki on Nyköping ja väkiluvultaan suurin kaupunki puolestaan Eskilstuna. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Södermanlandin läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 1 273,38 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Södermanlandin lääni perustettiin vuonna 1683 yhdistämällä kolme aikaisempaa linnalääniä. Nämä linnaläänit olivat Nyköpingin lääni, Gripsholmin lääni ja Eskilstunahusin lääni. Strängnäsin ja Enköpingin kuntien välillä kuntarajaa ja siten myös läänirajaa muutettiin hieman 1940-luvulla. Lisäksi 1970-luvun kuntauudistuksessa läänin itäosassa sijainneita alueita liitettiin Tukholman lääniin.
Södermanlandin jako vanhoihin linnalääneihin näkyy vielä pankkien ja sanomalehtien toiminnassa. Sörmlands Sparbankin toimialue vastaa täysin Nyköpingin lääniä ja Eskilstuna Rekarne Sparbankin toimialue puolestaan Eskilstunahusin lääniä. Sama jako näkyy myös kahden suuren päivälehden levikkialueissa. Sörmlands Nyheterin levikkialuetta on aiempi Nyköpingin lääni ja Eskilstuna-Kurirenin levikkialueena on vanha Eskilstunahusin lääni.
Vaakunaselitys: "Kultaisessa kentässä pystyasennossa aarnikotka, jonka punaisille varustuksille näyttäisi pian löytyvän käyttöä." (Ruotsiksi "I fält av guld en upprest svart grip med röd beväring, därest sådan skall komma till användning.")
Lääninhallitus oli jo pitkään käyttänyt Södermanlandin maakuntavaakunaa. Tämä käytäntö vahvistettiin vuonna 1940, vaikka Södermanlandin lääni ei katakaan koko maakunnan aluetta.
Vuonna 2010 Södermanlandin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Kahdella asteriskilla (**) merkityt taajamat sijaitsevat osittain toisen läänin alueella. Taulukossa on siinä tapauksessa ilmoitettu taajaman tässä läänissä asuvan väestön määrä.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
Södermanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Södermanlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
Södermanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Södermanlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Södermanlandin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
1970-luvun kuntauudistusten jälkeen Södermanlandin läänissä oli seitsemän kuntaa. Trosan kunta ja Gnestan kunta erotettiin Nyköpingin kunnasta omiksi kunnikseen vuoden 1992 alussa, mistä lähtien kuntia on ollut yhdeksän.
Vuoden 2011 lopussa 19,9 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 15,0 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 10 188 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,2 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 12 938 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,2 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 186 358 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Södermanlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 272 563 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.