Kirkkoniemi
Kirkkoniemi (, , alkujaan "Akkulanniemi") on Etelä-Varangin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Varanginvuonon rannalla Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa 8 km Venäjän rajalta. Asukasluku on 3 000. Paikan saamenkielinen nimi viittaa holkeriin.
Kylmin kuukausi on tammikuu (keskilämpötila −13 °C) ja lämpimin heinäkuu (+14 °C). Keskiyön aurinko paistaa toukokuun 15. päivästä heinäkuun 28. päivään asti. Kaamosaika puolestaan on 27. marraskuuta – 16. tammikuuta. Revontulet näkyvät useimmiten syyskuusta maaliskuuhun.
Alueella on asunut saamelaisia kauan. Vuoden 1826 rajan käyntiin saakka alue kuului Ruotsi-Norjan ja Venäjä(-Suome)n yhteisalueeseen. 1900-luvun alussa paikalla oli vain harvoja taloja ja kirkko. Bjørnevatnin kaivos perustettiin vuonna 1906 ja silloin kaupunkiin tuli muutaman vuoden aikana tuhansia ihmisiä.
Toisessa maailmansodassa Kirkkoniemi tuhoutui lähes kokonaan ja oli pommitetuimpia seutuja Euroopassa. Neuvostoliitto teki sinne yli 300 pommituslentoa. Saksa oli miehittänyt Norjan ja sillä oli Neuvostoliiton rajalla enimmillään 100 000 sotilasta. Saksalaiset olivat polttaneet kaupungin ennen kuin puna-armeija saavutti sen lokakuussa 1944. Kirkkoniemen rakennuskanta oli ennen toista maailmansotaa sekoitus suomalaista, saamelaista ja norjalaista arkkitehtuuria. Toisen maailmansodan jälkeinen jälleenrakennus on norjalaistanut rakennuskannan.
Kaupunki on teollisuustaajama, jossa vuoteen 1996 asti rikastettiin ja laivattiin Bjørnevatnin rautakaivosten malmi. Nyt rautakaivoksessa tehdään koeporauksia, joiden tarkoituksena on selvittää mahdollisuuksia avata kaivos uudelleen. Lisäksi siellä on satama, joka on Hurtigruten-reitin kääntöpiste ja tärkeä Venäjän Barentsinmeren kalastuslaivaston purku- ja huoltosatama.
Venäjää kuulee puhuttavan Kirkkoniemessä paljon. Etelä-Varangin kunnan asukkaista venäläisiä onkin kymmenesosa. Katujen nimikyltit ovatkin sekä latinalaisin että kyrillisin kirjaimin. Kaupungissa asuu myös huomattava määrä kveenejä tai muita suomenkielisiä. Kirkkoniemessä on nykyisin myös turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. 
Monet kaupungin nähtävyyksistä liittyvät sotahistoriaan. Keskustassa on esimerkiksi vuonna 1944 rakennettu pommisuoja Andersgrotta, jonne pääsee tutustumaan. Pommisuojan lähellä on patsas puna-armeijan kaupungin vapautuksen muistoksi. Keskusaukiolla puolestaan on sodanaikaisille äideille omistettu muistomerkki.
Rajaseutumuseossa käsitellään sekä sotahistoriaa että kaivostoiminnan historiaa. Nähtävillä on esimerkiksi puna-armeija-patsaan vanhempi versio kipsisenä ja venäläinen sodanaikainen lentokone tyypiltään Iljushin Il-2 M3M. Samassa rakennuksessa on toinenkin museo, jossa esitellään saamelaistaiteilija John Savion töitä, muun muassa grafiikkaa. Monet käyvät katsomassa Norjan ja Venäjän rajaa. Siellä on matkamuistomyymälä ja Venäjän puolella on vartiotorneja. Turisteja kaupungissa ei paljoa näy talvisin. Vaikka matkailijoita käy paljon, useimmat viettävät siellä kuitenkin keskimäärin vain kolme tuntia aikaa.
Kaupungissa on lentokenttä, jonka kautta kulkee 200 000 matkustajaa vuodessa. Lentokentältä tehdään kotimaan lentoja ainakin Osloon, Tromssaan, Vesisaareen ja Vuoreijaan. "Hurtigruten"-laivareitin toinen päätepiste on Kirkkoniemi. Reittiä liikennöidään ympäri vuoden Bergenin ja Kirkkoniemen väliä. Yhteen suuntaan matka kestää vajaan viikon, edestakaisin 11 päivää. Kaupunkiin päättyy Ruotsista alkava E6-tie.