Salamiin taistelu
Salamiin meritaistelu käytiin Persian sekä Kreikan kaupunkivaltioiden muodostaman helleenisen liiton laivastojen välillä osana persialaissotia syyskuussa 480 eaa. Taistelupaikka oli Salamis-saaren ja Piraeuksen sataman välisessä salmessa. Persialaiset hävisivät taistelun ja Kserkses I joutui vetäytymään armeijoineen Kreikasta. Salamiin taistelua pidetään persialaissotien ratkaisevana taisteluna, joka pelasti Kreikan joutumasta Persian valtaan. Taistelun sanottiin tapahtuneen samana päivänä kun Himeran taistelu, jossa Sisilian kreikkalaiset kukistivat karthagolaiset.
Ateenalaiset olivat paenneet Salamiin saarelle sen jälkeen kun persialaiset olivat voittaneet Thermopylain taistelun elokuussa 480 eaa. Persialaiset vuorostaan valtasivat ja polttivat Ateenan. Artemisionin taistelun päätyttyä ilman ratkaisua kreikkalaisten laivasto perääntyi Salamiille. Spartalaiset olisivat halunneet perääntyä Peloponnesokselle ja puolustaa Korintin kannasta, mutta ateenalainen Themistokles sai heidät jäämään. Hänen mukaansa persialaiset pystyisivät hyökkäämään Peloponnesokselle suuren laivastonsa ansiosta, vaikka kannas olisikin kreikkalaisten hallussa.
Kreikkalaisilla oli 371 kolmisoutua ja pienempiä laivoja. Heidän johtajansa oli Themistokles, vaikka spartalainen Eurybiades olikin virallisesti kreikkalaisten johtaja. Spartalaisilla oli vain 16 laivaa ja ateenalla 180 laivaa, mutta spartalaiset näkivät itsensä kreikkalaisten luonnollisiksi johtajiksi. Muista laivoista 40 Korinttista, 30 Aiginasta, 20 Khalkiista, 20 Megarasta ja loput muista kaupungeista. Persialaisten laivasto koostui 1207 laivasta jotka tulivat Persian alaisilta foinikialaisilta, egyptiläisiltä ja joonian kreikkalaisilta. Kserkses itse oli niin varma voitosta että antoi rakennuttaa valtaistuimen Salamiin vastaiselle rannalle, josta hän voisi nähdä tulevan taistelun.
Aluksi Kserkses lähetti n. 200 laivaa Salamiin ympäri katkaistakseen kreikkalaisten pakotien. Taistelu alkoi aamulla – ehkä 28. syyskuuta, tarkkaa päivämäärää ei tiedetä – kun persialaiset purjehtivat kreikkalaisia vastaan. Adeimantos lähti pian kohti pohjoista 70 korinttilaisen laivan kanssa, vetäen samalla persialaiset peremmälle salmeen. Korinttilaisten perääntyminen oli varmasti Themistokleen juoni, mutta ateenalaiset väittivät myöhemmin sen johtuneen pelkuruudesta.
Herodotos kertoo, että tämän tarkoituksena oli sitoa egyptiläinen laivasto-osasto taisteluun ja estää sitä hyökkäämästä Kreikan laivaston selustaan. Korinttilaiset eivät kuitenkaan kohdanneet vihollisia ja palasivat takaisin kunnostautuen taistelussa yhtä hyvin kuin muutkin kreikkalaiset.
Lopulta kreikkalaiset hyökkäsivät persialaisia laivoja vastaan. Kuten aikaisemmin Artemisionin taistelussa, suurempi persialainen laivasto ei pystynyt liikkumaan kunnolla kapeassa salmessa. Myös kova tuuli aiheutti sen etteivät persialaiset päässeet perääntymään. Lopulta kaaos oli niin täydellinen, kun yhä useammat persialaislaivaston alukset pyrkivät pakoon törmäten omiin aluksiin, jotka yhä yrittivät eteenpäin. Taistelun kummallakin osapuolella oli laivoissaan sotilaita joiden tehtävä oli vallata vihollisen laivoja. Taistelun aikana persialaisen komentajan Ariamenesin laiva törmäsi Themistokleen laivaan ja Ariamenes sai surmansa seuranneessa taistelussa. Kevyemmät kreikkalaiset laivat saivat upotettua ainakin 200 persialaista laivaa. Kserkses oli ollut varma voitosta, mutta Persian merivoimat tuhottiin aivan kuninkaan silmien edessä. Myös 3 Kserkseen veljenpoikaa sai surmansa taistelussa.
Erikoinen etu kreikkalaisilla oli jokaiselta sotilaalta vaadittu täydellinen uimataito: persialaisten merimiehiä ja sotilaita hukkui suuret määrät laivojen upotessa - mutta kun joskus upposi kreikkalainen laiva, sen miehistö pelastui uimalla.
Taistelun jälkeen Kserkses perääntyi Hellespontokselle. Hän halusi saada armeijansa Aasian puolelle ennen kuin kreikkalaiset saivat tuhottua hänen rakentamansa sillan. Kreikkalaiset olivat tosin päättäneet olla tuhoamatta siltaa koska muuten Kserkseen olisi jäätävä Kreikkaan suuren armeijansa kanssa. Kserkses jätti Mardonioksen pienemmän armeijan kanssa suojaamaan jo vallattuja alueita. Kreikkalaiset löivät kuitenkin hänet Plataian taistelussa vuonna 479 eaa.