Oulun Lippo
Oulun Lippo on oululainen pesäpalloseura, jonka miesjoukkue pelaa korkeimmalla sarjatasolla Superpesiksessä. Oulun Lipottaret pelaa naisten Superpesiksessä. Vuodesta 2005 alkaen Lipottaret ovat kuuluneet Oulun Lippo Juniorit ry:n organisaatioon. Vuonna 2014 perustettiin Oulun Lipottaret ry joka keskittyy tyttöjen ja naisten pesäpalloon. Pitkään jatkuneiden talousongelmien takia Oulun Lippo ry:n johtokunta päätti 25.11.2010 yhdistyksen ajamisesta konkurssiin. Uudelleen perustettu seura Lippo Pesis ry peri Oulun Poltteen paikan miesten Ykköspesiksessä. Lippo nousi takaisin Superpesikseen kaudelle 2016. Oulun Lippo koki uudelleen talousvaikeuksia, ja muun ohella Oulun kaupungilla oli sille perittäviä kenttämaksuissa. Lippo ajautui velkajärjestelyyn. Syyskussa 2018 seura hakeutui konkurssiin. Lippo oli Superpesiksen heikoimpia joukkueita kaudella 2018, eikä sen jatko kaudelle 2019 ole enää lainkaan varmaa.
Oulun Lippo perustettiin vuonna 1955 taustavoiminaan silloiset Oulun Pyrinnön ja Oulun Työväen Palloilijoiden pesäpalloilijat. Seuran perustamisen jälkeen piti pesäpallon erikoisseuralle saada vielä osuva nimi. Toimikunta sai erilaisia ehdotuksia, joita olivat mm. Pesäveikot, Mailaveikot ja Lippoveikot. Pentti Palinsaari keksi lyhyen ja ytimekkään Lipon, joka pohdinnan jälkeen valittiin seuran nimeksi. Lipossa yhdistyvät sekä pesäpallo että paikkakunnan vanhat kalastusperinteet. Sanana lippo tarkoittaa vanhaa kalastusvälinettä, jossa noin neljän metrin pituisen varren päässä olevan kehikon ympärille on kiinnitetty verkkopussi, jolla pyydetään siikoja ja lohia.
Lipon kotiottelut pelataan Raksilan pesäpallostadionilla.
Lippo on yksi valtakunnallisesti menestyneimpiä pesäpalloseuroja. Seuran miesten joukkue on voittanut neljä Suomen mestaruutta (1971, 1972, 1994, 1998), yhden hopean (1995) ja kolme pronssia (1974, 1993, 2000). Lipon naiset ovat voittaneet kultaa kahdesti (1994, 1995), viidesti hopeaa (1964, 1996, 1998, 1999, 2000) ja neljästi pronssia (1968, 1969, 1993, 1997). Hallimestaruuden Lipon miehet ovat voittaneet kuudesti ja naiset viisi kertaa. Lisäksi Lipon miehet voittivat jo lakkautetun Suomen Cup -tittelin vuosina 1971 ja 1979.
Lipon sijoitus pesäpallon maraton-taulukossa on viides jaksojärjestelmän aikana, muutoin 
kahdeksas.
Lipon ensimmäiset kullanhohtoiset menestyskaudet ajoittuvat vuosiin 1971–1972, jolloin kullanhuuhtojana oli "Lipon Lydiard" Pekka Sipilä. Sipilä teki Liposta mestarin yhdessä vuodessa, sillä aikaisempaa kokemusta Mestaruussarjan mitaleista ei oululaisilla miehillä ollut.
Ensimmäinen mestaruus varmistui, kun Lippo voitti kotonaan Seinäjoen juoksuin 5–3. Mitalit jaettiin kuitenkin vasta seuraavana viikonloppuna Haminassa, jossa mestarijoukkue kaatoi Haminan numeroin 5–3.
Lipon miesten vuosien 1971 ja 1972 miehistöissä oli kymmenen pelaajaa, jotka olivat mestarijoukkueissa mukana molemmilla kerroilla. Lipon 1970-luvun menestys sai jatkoa vielä vuonna 1974, kun joukkue taisteli pronssia.
Rämmittyään lähes koko 1980-luvun Suomen sarjassa, Lippo nousi takaisin pääsarjaan kaudeksi 1990. Jo kolmannella kaudellaan 1992 Lippo järjesteli jymy-yllätyksen pudottamalla edelliskauden mestarin Imatran jatkosta ja seuraavalla kaudella Lippo paranteli edelliskauden sijoitustaan pykällä palaten mitalikantaan 19 vuoden tauon jälkeen.
Vuotta myöhemmin Lipon uusi nousukausi huipentui unohtumattomasti mestaruusjuhlintaan. Lippo selvitti tiensä finaaliin lyömällä Alajärven Ankkurit kahdesti lukemin 2–0. Finaaleissa Hyvinkää taipui sekä kotona että vieraissa puhtain lukemin 2–0, joten mestaruutta päästiin juhlimaan ensimmäisen kerran 22 vuoteen.
Seuraava vuosi muistetaan Lipon ja Sotkamon Jymyn huikeasta voimien mittelöstä. Kaksikko oli jo runkosarjassa ylivertainen, Lipon paremmuuden ratkettua yhdellä pisteellä. Tämä merkitsi myös edelleen voimassa olevaa Superpesiksen runkosarjan piste-ennätystä: 75 pistettä. Pudotuspeleissä Lippo raivasi tieltään Loimaan ja Hyvinkään ylivoimaisella tyylillä, mutta ei enää finaaleissa pystynyt kunnolla haastamaan Sotkamoa, joka iski Lipon kanveesiin otteluvoitoin 3–1.
Muutaman kuivemman kauden jälkeen Lippo palasi murskaavasti kultakantaan kesällä 1998. Joukkue oli jo runkosarjassa täysin ylivoimainen ja pudotuspeleissä kaatuivat vaivatta niin Kankaanpää, Sotkamo kuin finaaleissa Helsinki. Kultamitalijuhlien aikaan julkisuuteen levisi tieto, että Lippo oli mestaruuskaudella ollut osallisena sopupeliskandaalissa.
Kaudella 2000 voitetun pronssin jälkeen Lipon menestys alkoi hiipumaan. Syynä tähän ovat olleet seuran vuosia jatkuneet talousvaikeudet. Lokakuussa 2010 seura ilmoitti luopuvansa paikasta miesten Superpesiksessä. Lipon johto kertoi sarjapaikasta luopumisen yhteydessä Lipon velkojen olevan miljoonaluokkaa.
Oulun Lippo juniorit ry peri Oulun Poltteen sarjapaikan Ykköspesiksessä, jossa Lippo jatkaa pelaamistaan kaudella 2011. Marraskuussa 2010 joukkueen taustaorganisaatioksi perustettiin uusi Lippo Pesis ry nimeä kantava yhdistys.
Suurkaupungin seurana Lippo on ollut viime vuosikymmenten aikana yksi valtakunnan suurimpia yleisömagneetteja. Oulun Lipon miesjoukkueen katsojaennätys 7 280 on vuodelta 1995 miesten Superpesiksen ottelusta Lippo - Jymy.
Lipottaret on toiminut Oulun Lipon naisjaostona, mutta toisin kuin miesten Superpesisjoukkue joka toimii Lippo ry:n alaisuudessa, Lipottaret toimivat Oulun Lippo Juniorit ry:n alaisuudessa. Lipottaret pelasi kaudella 2010 toista kauttaan naisten Superpesiksessä. Lipottaret luopui kauden 2011 Superpesiksen sarjapaikastaan taloudellisten syiden takia. Vuonna 2014 perustetun Oulun Lipottaret ry:n naisjoukkue nousi Superpesikseen 2017. Lipottaret mahdollisesti luopuivat sarjapaikastaan syksyllä 2018, koska monet pelaajista siirtyivät pelaamaan muihin joukkueisiin. Lipottarien jatko varmistunee myöhempänä. Taustalla häämöttävät myös seuran taloudelliset vaikeudet.
Etenijäkuningas:
Etenijäkuningatar:
Lyöjäkuningatar:
Vuoden jokeri:
Vuoden lukkari:
Vuoden pesäpalloilija:
Vuoden tulokas:
Kultainen räpylä:
Kultainen räpylä:
Vuoden pelinjohtaja:
Miehet
Naiset