Helluntaiherätys
Helluntaiherätys eli helluntailaisuus on yksi suurimmista kristinuskon protestanttisista suunnista maailmassa, mutta sen jäsenmäärä on vaikeasti arvioitavissa, sillä liike toimii pääosin itsenäisinä paikallisseurakuntina ja -ryhmittyminä. Liike sai alkunsa 1900-luvun alkuvuosina Yhdysvalloissa Kansasissa ja Los Angelesissa. Helluntaiherätyksen syntymiseen ja sen omaksumiin opillisiin näkemyksiin vaikuttivat merkittävästi metodistit ja pyhitysliike.
Helluntaiherätys korostaa Pyhän Hengen kastetta ja sen merkkinä näkyvää kielilläpuhumista sekä upotuskastetta ja vain elävässä kristillisessä uskossa olevista koostuvaa seurakuntaa.
Perinteiseen helluntailaisuuteen arvioidaan kuuluvan 115 miljoonaa jäsentä koko maailmassa. Jos lukuun lasketaan myös helluntailaisuuteen pohjautuvat karismaattiset ja uus­karismaattiset liikkeet, oli helluntalais-karismaattisen liikkeen kokonaismäärä vuonna 2001 noin 345 miljoonaa. Liikkeen leviäminen on kuitenkin ollut huomattavaa. Nykyisin helluntailais-karismaattiseen liikkeeseen lasketaan kuuluvan jopa neljännes maailman noin kahdesta miljardista kristitystä, eli noin 500 miljoonaa ihmistä (2006). Lukumäärät ovat arvioita ja ne tosin vaihtelevat laskutavasta riippuen merkittävästikin, sillä jo vuonna 2000 toisaalla määriteltiin liikkeen kannattajia olevan suunnilleen 550 miljoonaa. Karismaattinen liike vaikuttaa myös vanhoissa kirkkokunnissa, kuten katolisessa ja luterilaisessa kirkkokunnassa. Uuskarismaatikot ovat jääneet pääasiassa itsenäisiksi liikkeiksi eivätkä ole liittyneet helluntailaisuuteen tai mihinkään olemassa olevaan kirkkokuntaan. Kaikkia protestantteja on yhteensä noin 376 miljoonaa jäsentä.
Vuonna 1914 perustettu Assemblies of God on kansainvälisesti merkittävin helluntaikirkko.
Helluntaiherätys korostaa opeissaan Pyhää Henkeä ja Pyhän Hengen armolahjoja. Helluntailaisuus on karismaattinen liike siinä mielessä, että liikkeen keskuudessa harrastetaan yhä edelleen Pyhän Hengen inspiroimana kielillä puhumista, profetoimista ja sairaiden parantamista, vaikkakaan ei enää samassa mitassa kuin liikkeen syntyhistorian alkuaikoina. Helluntailaiset korostavat Raamattua oppinsa perustana, ja kannattajat ovat tavallisesti kreationisteja. Lapsia ei automaattisesti liitetä helluntaiseurakuntien jäseneksi, vaan liittyminen tapahtuu henkilökohtaisen uskoontulemisen jälkeen ottamalla vapaaehtoinen kaste, niin sanottu uskovien kaste, minkä jälkeen kastettu henkilö voi halutessaan liittyä helluntaiseurakuntaan. Suomessa poikkeuksen tästä tekee vähemmistönä oleva Suomen Helluntaikirkko, joka liittää seurakuntien jäseneksi myös alle 18-vuotiaita kastamattomia lapsia.
Vaikka ihmiskunta on Aadamin lankeemuksen kautta turmeltunut, niin yksittäinen ihminen ei mene vain syntymänsä perusteella kadotukseen. Tarvitaan tietoinen, mutta Jumalalähtöinen ratkaisu (kyse ei ole ihmisen lihasta ja ihmisen omasta teosta syntyisin olevasta ratkaisusta). Kasteen puute ei siis kadota, vaan syntien katumattomuus ja kääntymättömyys.
Helluntailiike tunnustaa niin sanotut yleiskatoliset (apostoliset) uskontunnustukset ja hengelliset yhteenvedot.
1910-luvulla helluntaiherätys tuli Suomeen lähinnä norjalaisen metodistipappi Thomas Ball Barrattin vierailujen vaikutuksesta. Hän tuli Suomeen narvalaisten, erään lestadiolaisuuden suunnan kannattajien, kutsumana.
Liikkeellä on Suomessa noin 46 400 jäsentä (lähde: Seurakuntaopas 2013). Helluntaiherätyksen alkaessa vaikuttaa Suomessa tavoitteena oli tuoda (tai palauttaa) liikkeelle ominainen näkemys alkukristillisyydestä kaikkiin kristillisiin kirkkokuntiin, mutta usein tällainen ajatus kohtasi vastustusta. Siksi helluntaiherätys päätyi perustamaan (paikallis-) seurakuntia, jotka toimivat yhdistyspohjalta. Seurakuntien taustalla toimii rukoushuoneyhdistyksiä, jotka vastaavat seurakuntien taloudellisista asioista. Vuonna 2002 Suomen uskonnonvapauslain uudistuksen ohella perustettiin Suomen Helluntaikirkko, joka ei ole yhdistys vaan uskonnollinen yhdyskunta Suomen lain edessä. Yhdyskuntamalli toimii yhdistysten rinnalla, joten osa helluntailaisista kuuluu helluntaikirkkoon (jäseniä vuoden 2014 syyskuussa 8011), osa luterilaiseen kirkkoon ja osa ei kuulu kumpaankaan. Suomessa on noin 250 helluntaiseurakuntaa. Lisäksi suomenkielisiä helluntaiseurakuntia löytyy muun muassa Yhdysvalloista, Australiasta, Espanjasta, Kanadasta ja Ruotsista.
Helluntaikirkon muodostuminen on aiheuttanut helluntaiherätyksen sisällä kiistaa. Uuden uskonnollisen yhdyskunnan syntymisen johdosta helluntailiike muodostuu tätä nykyä kolmesta eri ”ajatussuuntauksesta”, joiden raja ei kulje välttämättä edes seurakuntatasolla (suuntaukset ovat ”helluntaikirkkolaisuus”, ”helluntaikansalaisuus” ja ”muut sitoutumattomat”). Kovimmat ristiriidat ovat muodostuneet kirkollisesti järjestäytyneen Helluntaikirkon ja vanhoillisempaa helluntailaisuutta edustavan Helluntaikansan välillä. Ristiriidat eivät kuitenkaan ole juuri näkyneet käytännön seurakuntatasolla, vaan ovat olleet lähinnä pienen piirin harrastusta.
Opillisesti Suomen helluntaiherätys on lähinnä yksi haara maailmalla vallitsevista suuntauksista. Pohjois-Amerikassa vaikuttava Assemblies of God on neljän suurimman haaran joukkoon kuuluva ja on opillisesti lähinnä Suomen helluntaiherätystä. Suomessa helluntaiherätyksen opin on usein kuvailtu sisältävän uskosta vanhurskauttamisen luterilaisilta, pyhityksen metodisteilta, kastekäsityksen baptisteilta ja omanaan opin Pyhästä Hengestä. Jos kuitenkin luterilainen uskosta vanhurskauttaminen määritellään ev.lut. Tunnustuskirjojen ja Martti Lutherin mukaan, helluntailainen uskosta vanhurskauttamisen oppi eroaa monella tavalla luterilaisesta, koska usko käsitetään näissä opinsuunnissa eri tavalla.
Helluntailiikkeen teologian mukaan jokaisella ihmisellä voi ja tulee olla henkilökohtainen suhde Jumalaan. Se syntyy, kun uskoo Jeesukseen ja hänen sovituskuolemaansa, mitä helluntaiseurakunnissa kutsutaan uskoontuloksi. Uskoontulo voi olla tiettynä hetkenä tapahtunut kokemus tai pitkäaikainen prosessi. Uskoontullut ihminen kastetaan seurakunnassa upottamalla, ja hän liittyy samalla paikallisen seurakunnan jäseneksi. Helluntaiherätyksessä nähdään tärkeäksi, että jokainen uskova saa kokea myös Pyhän Hengen kasteen henkilökohtaisesti. Se on yleensä tunnepitoinen kokemus, johon liittyy usein kielilläpuhumisen armolahjan saaminen.
Helluntaiherätyksellä on Juhannuskonferenssi-nimiset kesäjuhlat juhannuksena Keuruun Ison Kirjan alueella. Iso Kirja on Suomen helluntaiherätyksen raamattukoulu ja kristillinen kansanopisto. Opistolla voi suorittaa sekä lyhyitä kursseja että pitempiä useamman vuoden opintokokonaisuuksia.
Koska helluntaiherätys on Suomessa melko suuri liike, on sen jäsenten joukosta noussut myös eräitä julkisuuden henkilöitä, kuten Mika Poutala, Toimi Kankaanniemi, Sari Essayah, Keijo Leppänen, Mika Niikko sekä McLaren-formulatallin lääkärinä toiminut Aki Hintsa ja hänen tyttärensä, vuoden 2013 Miss Suomi Lotta Näkyvä. Julkisuuteen on liikkeen saarnaajista ja julistajista noussut varsinkin Niilo Yli-Vainio (1920–1981).