Sollefteån kunta
Sollefteån kunta () on Västernorrlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Sollefteå.
Kunnan maapinta-ala on 5 396,48 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 783 henkeä (31.12.2015).
Sollefteån taajama on kauppa- ja teollisuuskeskus sekä liikenteen solmukohta. Kunnan nähtävyyksiä ovat Junselen eläinpuisto ja Halstabackenin talviurheilukeskus.
Vuonna 2007 kunnassa oli 77,32 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Nykyisen kunnan alue koostuu 14 entisestä pitäjästä, jotka vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan korvattiin maalaiskunnilla. Vuonna 1902 osa Sollefteån maalaiskunnasta erotettiin Sollefteån kauppalaksi, ja samalla vuonna 1885 perustettu Sollefteån taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Kauppala muutettiin Sollefteån kaupungiksi vuonna 1917. Vuonna 1945 loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seitsemän "suurkuntaa":
Lisäksi Multrån maalaiskunta liitettiin Sollefteån kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin Sollefteån kunta yhdistämällä kaupunki sekä Helgumin, Långselen, Junselen, Reselen ja Ådals-Lidenin maalaiskunnat. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Boteån ja Ramselen kunnat liitettiin vielä siihen (paitsi Styrnäsin alue, joka liittyi Kramforsin kuntaan).
Nykyinen vaakuna on entisen Sollefteån kaupungin vaakuna. Myös maalaiskunnilla oli omia vaakunoita.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 243 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 255 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 164 518 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 529 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sollefteån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Alueelta on löydetty Nämforsenin kalliopiirrokset, jotka on ajoitettu vuodelle n. 5000-1000 eaa. Lisäksi seudulta on löytynyt kivikautinen kylä. Uudempaa historiaa edustaa rautaruukkimiljöö 1700-luvulta.