Laholmin kunta
Laholmin kunta () on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin. Kunnan keskustaajama on Laholm.
Kunnan maapinta-ala on 882,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 24 195 henkeä (31.12.2015).
Kunta sijaitsee Lagan-joen varrella Laholminlahden rannalla. Kunnan suurin työnantaja on DIAB.
Kunnassa sijaitseva Knäred on tunnettu Knäredin sopimuksen solmimispaikkana. Mellbystrandin kaksitoista kilometriä pitkä hiekkaranta on Ruotsin pisin, ja tämän vuoksi Mellbystrand on merkittävä matkailukohde.
Vuonna 2007 kunnassa oli 227,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 25,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen Laholmin kunnan alueella oli 11 hallintoyksikköä (Laholmin kaupunki ja 10 pitäjää). Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Muihin alueen kuntiin (Hishult, Knäred ja Våxtorp) ja Laholmin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 Laholmin maalaiskunta ja Våxtorp sekä Hasslöv ja Skummeslöv jaetusta Karupin maalaiskunnasta liitettiin yhteen Laholmin kaupungin kanssa. Samalla Laholmin kaupungista tuli Laholmin kunta, koska Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Nykyiset rajansa Laholmin kunta sai vuonna 1974, jolloin Hishult, Knäred, Ränneslöv ja Veinge liitettiin siihen.
Nykyinen vaakuna on entisen Laholmin kaupungin vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 138 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 141 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 127 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 038 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Laholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.