hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Krypto (sarjakuvahahmo)
Krypto () on DC Comicsin sarjakuvahahmo ja supersankari Teräsmiehen ja Teräspojan luotettava apulainen. Krypto on koira. Hahmo luotiin niinkutsutulla Hopeakaudella [Silver Age], jolloin sarjakuville oli tyypillistä selvästi ilomielisempi ja camp-tyylisempi ilmapiiri. Krypton jälkeen Teräsmies-sarjakuviin (silloin muun muassa Lois Lanella ja Jimmy Olsenilla oli omat mielikuvitukselliset lehtensä) ilmaantui myös muita superlemmikkejä kuten "Teräsapina Bebbo", "Teräskissa Streaky (Terästytön kissa)" ja "Teräshevonen Comet". Olipa Batmanilläkin näinä aikoina oma Ässä-niminen "Lepakkokoiransa" (Ace the Bathound).
DC Comicsin vuonna 1986 tekemä sarjakuvauudistus kuitenkin poisti valtaosan näistä "teräslemmikeistä" uudesta jatkumostaan ("Post-Crisis"). Krypto onkin yksi viimeisistä supersankarilemmikeistä, joka edelleenkin kelpuutetaan sarjakuvalehtien sivuille. Erityisesti Batmanillä on tapana vitsailla Teräsmiehelle tämän supervoimakkaasta lemmikistä.
Krypto seikkailee muun muassa Teräsmies-lehdissä ja Teinititaanien omassa julkaisussa. Hahmolla on myös oma Warner Brosin tuottama animaatiosarjansa Yhdysvalloissa. Hahmon loivat sarjakuva-artisti "Curt Swan " ja tuntematon sarjakuvakirjoittaja. Se esiintyi ensi kertaa maaliskuussa 1955 "Adventures Comics"-lehden numerossa 210.
Krypto on kryptonilainen ja näin ollen sillä on samankaltaisia supervoimia kuin Teräsmiehellä. Koska Krypto on koira, se on Teräsmiestä heikompi ja huonompi lentäjä, mutta toisaalta sen superaistit (erityisesti kuulo- ja hajuaisti) sekä nopeus ovat huomattavasti paremmat.
Kryptolla ei enää nykyään ole kovinkaan älykäs (Hopeakaudella sekin oli "superälykäs"), mutta se on täysin uskollinen isännilleen ja emännälleen (Teräsmies, Teräspoika ja Lois Lane) sekä on valmiina puolustamaan apua tarvitsevia viimeiseen asti.
Teräskoira voi olla myös ongelmallinen; jos tavallinen koira saattaa aiheuttaa vaikeuksia, Krypto tuottaa niitä moninkertaisesti enemmän. Turvallisuussyistä johtuen Krypto viettääkin valtaosan ajastaan Yksinäisyyden linnakkeessa (Teräsmiehen tukikohta).
Krypton tärkeimmät heikkoudet ovat:
Krypton rotua ei ole koskaan virallisesti mainittu sarjakuvissa. Ulkonäöltään se muistuttaa suuresti parsonrussellinterrieriä tai kokovalkeaa amerikanbulldoggia.
Onni Gideon
Onni Gideon Tervonen (7. huhtikuuta 1921 Balašov, Neuvosto-Venäjä – 25. heinäkuuta 1994, Helsinki) oli suomalainen muusikko, säveltäjä ja viihdyttäjä, joka tunnetaan erityisesti steel- eli havaijinkitaran soittajana. Onni Gideonin muita soittimia olivat kontrabasso ja viulu. Hänen ensimmäinen havaijimusiikkia soittanut yhtyeensä oli vuonna 1941 perustettu Oahu Trio. Myöhemmin yhtye levytti ja esiintyi nimellä Aloha Hawaiji. Onni Gideonin alkuvuonna 1957 julkaistu ”Hawaiian rock” oli luultavasti ensimmäinen täysin kotimainen rock-levytys. Hänen tunnetuin kappaleensa on ”Tiikerihai” (alun perin Peter Hodkinsonin ”Tiger Shark”).
1950-luvulla Onni Gideonin yhtye säesti levyillä muun muassa Olavi Virtaa ja Annikki Tähteä. ”Kuningaskobra”, alun perin Teddy Powellin sävellys ”Snake Charmer”, levytettiin Onni Gideonin yhtyeen kanssa.
Onni Gideonin kvintetti kokoonpano vaikutti 1950-luvun puolivälissä ja siihen kuuluivat1960-luvulla Onni Gideon tuli television myötä kaiken kansan tutuksi Sirkus Papukaijan isohousuisena Onni-klovnina.
Onni Gideon Productions ohjelmatoimisto käynnisti 1960-luvulla musiikkiviihteen Silja Linen aluksilla. Silloinen Effoa kasvoi ja sitä mukaa tarve viihdyttäjistä. Muun muassa uudenvuoden- ja jouluristeilyllä Onni Gideon itse juonsi, soitti viulua ja havaijikitaraa sekä esiintyi Onni-klovnina.
Onni oli myös Yleisradion palveluksessa vuoteen 1976.
Hän esitti musiikkikaupan pitäjää Juha Tapanisen ohjaamassa elokuvassa "Iskelmäprinssi" (1991). Hän myös soittaa elokuvassa kahdeksankielistä havaijikitaraa, ja elokuvan lopussa rata-ajojen taustamusiikkina on ”Hawaiian Rock”.
Columbus (kauppakeskus)
Columbus on kauppakeskus Helsingin Vuosaaressa, aivan Vuosaaren metroaseman vieressä. Sen omistaa Citycon Oyj. Columbus valmistui syksyllä 1996, vajaat pari vuotta ennen kuin Vuosaaren metrohaara ja sen kolme asemaa (Puotila, Rastila ja Vuosaari) otettiin käyttöön. Koska se jäi pienen kokonsa vuoksi hieman suurten kauppakeskusten jalkoihin, sitä päätettiin laajentaa itään päin noin 7 000 m². Laajennus aloitettiin kesäkuussa 2005 ja se valmistui jouluna 2006. Laajennuksen jälkeen kauppakeskuksen pinta-ala on yli 20 000 m² ja pysäköintipaikkojen lukumäärä nousi 700:sta 1000:een. Laajennusosassa sijaitsevat K-Supermarket, Posti, Tokmanni sekä Jysk ja pienvarastoja vuokraava yritys Cityvarasto.
Kauppakeskuksen vieressä pohjoispäässä sijaitsevat Mosaiikkitori ja monitoimitalo Vuotalo sekä Vuosaaren urheilutalo ja eteläpäädyssä palvelukeskus Albatrossi sekä vuonna 2006 valmistunut Suomen korkein asuintalo, Cirrus.Kauppakeskus Columbuksessa sijaitsee runsaasti päivittäistavaroihin, pukeutumiseen, kauneuteen, kotiin ja vapaa-aikaan suuntautuvia liikkeitä, ravintoloita sekä palveluita. Columbuksessa toimivat muun muassa Alko, R-kioski, S-market, K-Supermarket, Lindex, Suomalainen kirjakauppa, Hesburger, Subway, Chico’s, apteekki ja Tokmanni.
Columbuksessa sattui keskiviikkona 4. heinäkuuta 2012 onnettomuus, kun kauppakeskuksen noin viiden neliömetrin kokoinen lasi putosi murusina alas kymmenen metrin korkeudesta. Alue eristettiin, ja loukkaantuneilta vältyttiin. Raivaustyöt kestivät reilun tunnin.
Vanha Isäntä
Vanha Isäntä oli 1973 perustettu suomalainen kantrirock-yhtye. Se aloitti suomenkielisenä, mutta siirtyi pian pääsääntöisesti englannin kieleen. Myös ohjelmisto muuttui alkuaikojen irlantilaisesta kansanmusiikista countryyn ja bluegrassiin. Yhtye voitti pop-yhtyeiden SM-kisat vuonna 1973 (ks. Rockin Suomen mestaruus). Yhtye lopetti 1980-luvulle tultaessa. Vanha Isäntä julkaisi albumit "Vanha Isäntä, Fire on the Mountain, III" ja "Red Necks, Blue Fall".
Yhtyeen perustajajäseniä olivat Timo "Tiibo" Vakkilainen (s. 1954) ja Olli Haavisto (s. 1954). Muita jäseniä eri aikoina olivat mm. Markku Luukkanen, Seppo Kling, Ari Vakkilainen, Ahti Marja-aho, Seppo Sillanpää, Teuvo Lampinen ja Juha Tikka.
Siipyy
Siipyy () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Siipyyn kunta liitettiin 1973 Kristiinankaupunkiin. Juuri sitä edeltävänä vuonna 1972 rakennetun Siipyyn kirkon on suunnitellut Erik Kråkström.
Siipyyn pääelinkeinot olivat maa- ja metsätalous, turkistarhaus sekä kalastus, purjealusten kaudella myös laivanrakennus ja kauppamerenkulku. Kunnan syrjäisestä sijainnista, yksipuolisesta elinkeinorakenteesta ja heikoista yhteyksistä johtuen suuri osa asukkaista joutui jo 1900-luvun alkupuolelta lähtien muuttamaan muualle. 1960- ja 1970-luvulla muuttoliike suuntautui ennen kaikkea Ruotsiin. Monet siipyyläiset maanviljelijät ovat erikoistuneet perunan ja porkkanan tuotantoon.
Siipyyn naapurikunnat olivat Isojoki, Lapväärtti ja Merikarvia. Siipyyn itäosan halki kulkee valtatie 8.
Suuri osa Siipyyn entisen kunnan alueesta oli kivikaudella vielä meren alla, mutta muun muassa kirkon liepeiltä on löydetty pronssi- ja rautakauden aikaisia hautaraunioita. Pysyvä asutus syntyi vasta 1300-luvulla Ruotsista käsin. Siipyyn kylä kuului alkujaan Ulvilan pitäjään, josta se siirrettiin Närpiöön hallinnollisesti vuonna 1553 ja kirkollisesti vuonna 1606; Skaftung oli alun perinkin ollut osa Närpiötä. Pian tämän jälkeen kylät tulivat osaksi Närpiöstä itsenäistynyttä Lapväärtin seurakuntaa. Siipyy muodostettiin Lapväärtin kappeliseurakunnaksi vuonna 1785 ja se itsenäistyi vuonna 1860. Siipyyn puukirkko valmistui vuonna 1786, mutta se tuhoutui vuonna 1969 sattuneessa tulipalossa. Lapväärtin vanhin kirkko, joka oli perimätiedon mukaan rakennettu jo 1400-luvulla, sijaitsi Skaftungin kylässä. Metsälän kylässä on Vänrikki Stoolin tarinoista tutun, Suomen sodassa ansioituneen Wilhelm von Schwerinin vuonna 1936 paljastettu muistopatsas.
Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 62,5 prosenttia Siipyyn asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Siipyyn ainoa taajama oli Skaftung, jossa oli 349 asukasta. Sitä ei enää nykyään luokitella taajamaksi. Vuonna 1960 Skaftungissa oli 383 asukasta. Vuoden 1960 rajauksessa taajamia olivat myös kirkonkylä (213 asukasta) ja Metsälä (226 asukasta), joita ei luokiteltu enää taajamiksi vuonna 1970.
Siipyyn vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1969.Siipyyssä on 3 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1978):
Kulmakuntia Siipyyssä ovat lisäksi:
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Siipyyn väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
Snappertuna
Snappertuna oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Snappertunan kunnan pääosa liitettiin vuonna 1977 Tammisaareen ja loput Karjaaseen. Vuodesta 2009 lähtien sen alue on osa Raaseporin kaupunkia. Snappertunan puukirkko on peräisin vuodelta 1688. Snappertunajoen–Fagervikin alue on yksi Suomen kansallismaisemista. Raaseporin linna sijaitsi Snappertunan kunnan alueella.
Snappertunan vaakunan suunnitteli A. W. Rancken ja se vahvistettiin vuonna 1951. Snappertunan naapurikunnat olivat Inkoo, Karjaa (aiemmin Karjaan mlk), Pohja ja Tammisaaren maalaiskunta.
Snappertunan kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 92 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia. Snappertuna oli Uudenmaan läänin ruotsinkielisin kunta.
Snappertunasta oli kotoisin mm. erityisesti 1920-luvulla valtakunnallista kuuluisuutta saanut saarnaaja Maria Åkerblom.
Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Snappertunassa ovat pronssikauden aikaiset hautakummut Rullarsbölen ja Totalin kylissä. Ensimmäiset pysyvät asukkaat tulivat 1200-luvulla Ruotsin Roslagenista ja Mälarenin seudulta. Rösundin kylä mainittiin asiakirjoissa jo vuonna 1392. Vuonna 1634 Snappertunan väkiluvuksi arvioitiin 834 henkeä.
Snappertuna muodostettiin Karjaan kappeliksi vuoden 1688 tienoilla ja se itsenäistyi vuonna 1915. Nykyisin seurakunta kuuluu Raaseporin seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan.
Snappertunan tärkeimmät elinkeinot ovat olleet maa- ja metsätalous sekä kalastus. Snappertunan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1878, säästöpankki perustettiin vuonna 1895 ja osuuskassa vuonna 1926. Kunnallishallinto alkoi vuonna 1865, jolloin valittiin kunnallislautakunta.
Alhov, Antby, Baggård, Berg, Björnböle, Boxby, Bredslätt, Bredäng, Broby, Båsa, Båsaböle, Dalkarö, Dragsvik, Fagernäs, Gammelboda, Gebbelby, Glamabacka, Grop, Gästans, Gästersjö, Halvskifte (Halstö), Harparbacka, Horsbäck, Höstnäs, Hurskusnäs, Lagmans, Langansböle, Lillbarsgård, Magnäs, Nissbacka, Norrby, Nothamn, Nyboda, Näseby, Persö, Prästholm, Raasepori (Raseborg), Repubacka, Rullarsböle, Rådsböle, Rösund, Skogby, Skräddarböle, Slipars, Snappertuna (Finnäs), Strömsö, Stubböle, Svartbäck, Söderby, Torsö, Total, Trångsund, Tvisäck, Västanby, Väster-Rösund, Västervik, Växär, Åsenby
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Snappertunassa ei ollut lainkaan taajamia.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Snappertunan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.
Noppapeli
Noppapelit ovat pelejä, joissa noppa eli arpakuutio on olennaisessa osassa pelin kulkua. Monissa peleissä heitetään noppaa ja liikutaan pelilaudalla nopan silmäluvun osoittama määrä, ja pelitapahtumat riippuvat siitä mihin kohti pelilautaa pelaaja pysähtyy (esimerkiksi "Monopoly"). Toisissa pelitapahtumat liittyvät itse nopan tai noppien silmälukuihin (esimerkiksi Yatzy).
Yksinkertaisimmat noppapelit muodostuvat pelilaudasta, jolla edetään kotipesästä maaliin siirtyen kullakin vuorolla nopan silmäluvun osoittaman määrän. Käärmeet ja tikapuut -versioissa on oikopolkuja, joita pitkin voi päästä eteenpäin tai joutua taaksepäin.
Astetta kehittyneemmissä peleissä, esimerkiksi "Afrikan tähdessä", pelaaja valitsee eri reittien ja toimintojen välillä.
Backgammon ja Yatzy ovat esimerkkejä peleistä, joissa tarvitaan sekä noppaa että taitoa.
Beaujolais Nouveau
Beaujolais Nouveau on ranskalainen Beaujolais-alueen viini. Gamay-rypäleestä valmistettu Beaujoulais Nouveau -viini on valmistettu kuluvan vuoden sadosta, ja se tuodaan markkinoille marraskuun kolmantena torstaina, joka on viinivuoden tärkeimpiä päiviä. Pullot leviävät vuorokaudessa lentorahtina ympäri maailman.
Beaujolais Nouveau on tunnetuin nouveau- eli uuden sadon viini, "vin de primeur".
Viini valmistetaan erityisella hiilidioksidimenetelmällä (macération carbonique), joka mahdollistaa viinin nopean kypsymisen.
Beaujolais-alueella on kolme "appellation d'origine contrôlee -"merkintää:
Beaujolais Noveau ei tyypiltään varsinaisesti kuulu mihinkään näistä.
Nouveau on kevyt ja raikas viini, joka sopii parhaiten kevyiden ruokien, kuten patongin tai juustojen, kanssa. Se on myös sopiva seurusteluviiniksi. Viini tarjotaan 8–10-asteisena eli lähes jääkaappikylmänä, ja se tulee juoda 6 kuukauden kuluessa, sillä se ei ole säilyvää haihtuvien happojensa vuoksi. Dekantointi ennen tarjoilua saattaa parantaa Beaujolais Nouveaun aromia.
Emätinpieru
Emätinpieru (lat. "flatus vaginalis") on äänekäs emättimen ilmapäästö, joka usein tapahtuu yhdynnän tai muun seksuaalisen kanssakäymisen tai venyttelyn ja harjoittelun, kuten joogan, aikana. Nimensä mukaisesti emätinpieru muistuttaa ääneltään pierua, mutta päästö ei sisällä poistokaasuja, eikä siihen liity vastaavaa hajua.
Emätinpierut ovat luonnollisia, mutta saattavat ensimmäisillä kerroilla koettuina aiheuttaa noloja tilanteita. Jotkut pitävät emätinpieruja eroottisina: Niille on oma pornografian alalajinsa.
Emätinpierut syntyvät, kun ilmaa joutuu rentoutuneeseen emättimeen. Tyypillisimmin tämä tapahtuu yhdynnän aikana, kun siitin käy emättimen ulkopuolella, mutta työntyy nopeasti takaisin vieden ilmaa mukanaan emättimeen. Pakkaantunut ilma purkaantuu emätinpieruna. Purkaantuminen voi tapahtua yhdynnän aikana sivuteitse tai yhdynnän jälkeen. Yhdynnän aikainen kosteus voimistaa purkauksen ääntä tehden siitä helpommin havaittavan.
Ulospäin työntävät Kegel-harjoitukset saattavat vähentää emätinpierujen määrää emätinyhdynnän osalta. Määrää voidaan vähentää myös välttämällä asentoja, joissa nainen kohottaa lantiotaan ja reisiään esimerkiksi nostamalla jalkansa päänsä yläpuolelle. Tällaiset asennot tekevät yhdynnän työntöjen sisäänpäin kohdistuvasta liikkeestä tiiviitä, jolloin niistä aiheutuu emätinpieruja. Myös liukastevoiteiden käyttö saattaa vähentää emätinpierujen määrää.
Nellie Bly
Elizabeth Jane Cochran (5. toukokuuta 1864 Cochran's Mills, Pennsylvania – 27. tammikuuta 1922) oli yhdysvaltalainen toimittaja. Cochran tunnetaan parhaiten kirjailijanimellään Nellie Bly. Häntä pidetään yhtenä tutkivan journalismin pioneereista. Hän lienee muuttanut myöhemmin sukunimensä Cochraneksi. Cochranin jo lapsena saama lempinimi ”Pink” johtui ilmeisesti hänen kirkkaan vaaleanpunaisesta ristimämekostaan.
Cochranin ura lehtialalla alkoi, kun hän kirjoitti vastineen "Pittsburgh Dispatchissä" julkaistun seksistisen kolumnin toimittajalle. Kirjeen laatu sai toimittajan pyytämään Cochrania liittymään lehden toimittajakuntaan. Toimittaja antoi myös Cochranille kirjailijanimen "Nellie Bly" Stephen Fosterin tuolloin suositun laulun päähenkilön mukaan.
Nellie Bly kirjoitti useita tutkivia artikkeleita ennen karkotustaan naistensivuille. Bly lähti "Dispatchistä" New Yorkiin, missä hän haki työtä Joseph Pulitzerin sensaatiohakuisesta "New York World" -lehdestä. Pulitzer palkkasi Blyn ja antoi tämän kirjoittaa ensimmäisenä työtehtävänään artikkelin naisten hullujenhuoneesta Blackwell's Islandilla. Bly kirjautui sisään potilaana ja paljasti hirvittävät olot, joissa potilaita hoidettiin. Tämäntyyppisestä journalismista tuli hänen tavaramerkkinsä. Blyn reportaasi on julkaistu suomeksi nimellä "Kymmenen päivää mielisairaalassa" (Oppian 2018).
Vuonna 1888 ehdotettiin, että "World" lähettäisi reportterin maailmanympärimatkalle Jules Vernen "Maailman ympäri 80 päivässä" -kirjaa jäljitellen. Valinta osui Nellie Blyhyn, ja 14. marraskuuta 1889 hän lähti New Yorkista 40 071 kilometrin matkalleen.
25. tammikuuta 1890 eli ”seitsemänkymmentäkaksi päivää, kuusi tuntia, yksitoista minuuttia ja neljätoista sekuntia lähdöstä Hobokenista” Nellie saapui takaisin New Yorkiin. Se oli silloinen maailmanennätys lajissaan, vaikkakin jo muutamaa kuukautta myöhemmin George Francis Train paransi ennätyksen 62 päivään.
Matkoillaan maailman ympäri Bly vieraili paitsi Englannissa, Japanissa, Kiinassa, Hongkongissa ja muissa paikoissa, myös Jules Vernen kodissa, Brindisissä, Colombossa ja San Franciscossa. Hän oli myös ensimmäinen nainen, joka matkusti maailman ympäri ilman jatkuvaa miesseuraa, ja tästä syystä hän oli esikuvana naisille kaikkialla.
Nellie Bly nai miljonääri Robert Seamanin vuonna 1895 ja vetäytyi journalismista hetkeksi. Hän otti miehensä yritysten johdon tämän kuoleman jälkeen 1904. Myöhemmin hän palasi takaisin lehtialalle, ja teki muun muassa katsauksen "Women's suffrage" -liikkeen kokouksesta 1913 ja raportin ensimmäisen maailmansodan itärintamalta.
Elizabeth Cochrane kuoli 57-vuotiaana keuhkokuumeeseen.
New Yorkin Brooklynissä on pieni huvipuisto, joka on nimetty Nellie Blyn mukaan. Huvipuiston teema on "Maailman ympäri 80 päivässä".
Liennytys
Liennytys tarkoittaa Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisen jännitteen yleistä lievenemistä ja kylmän sodan heikkenemistä.
Liennytyksen aikaan kuuluivat muun muassa:Liennytys päättyi, kun Neuvostoliitto miehitti Afganistanin vuonna 1979 ja Yhdysvaltain presidentiksi valittiin antikommunistinen Ronald Reagan vuonna 1981. Nämä seikat johtivat Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välien kiristymiseen.
Casablanca
Casablanca (espanjaa: "Valkoinen talo", ) on Marokon suurin kaupunki. Se sijaitsee maan pohjoisrannikolla. Suurkaupunkialueen väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2007 noin 3,9 miljoonaa asukasta, josta varsinaisen kaupungin osuus oli noin 3,1 miljoonaa. Alue kuuluu Afrikan 10 suurimman kaupunkikeskittymän joukkoon. Itse kaupungin pinta-ala on 324 km, joten asukastiheys on yli 9 000 asukasta neliökilometrillä.
Casablanca on Marokon merkittävin talouselämän keskus ja tärkein satama. Kaupunki on tunnettu maailman toiseksi suurimmasta moskeijastaan, sekä Hollywoodin klassikkoelokuvasta "Casablanca" (1942). Casablanca on turistien suosima taloudellinen pääkaupunki, kun taas Rabat on maan poliittinen pääkaupunki.
Nykyinen Casablancan esikaupunki "Anfa" on berberien 600-luvulla perustama. Sen jälkeen sitä ovat hallinneet almoravidit ja almohadit sekä Merinidien dynastia. Portugalilaiset tuhosivat sen vuonna 1468 ja rakensivat uudelleen 1575 nimellä "Casa Branca". Maanjäristys 1755 tuhosi sen jälleen. Sen jälkeen kaupunki on ollut arabienemmistöinen. Siellä on ollut myös juutalaisvähemmistö ja on edelleenkin.
sijaitsee Casablancassa.
Casablancassa on yksi raitioliikennelinja, joka avattiin liikenteelle vuonna 2012. Se on 31 kilometriä pitkä Y-kirjaimen muotoinen linja, joka yhdistää yliopistot, rautatieaseman ja historiallisen keskustan. Linjalla on 48 väliasemaa, ja sitä liikennöidään Alstomin valmistamilla Citadis 302 -matalalattiavaunuilla. Casablancaan on suunnitteilla neljä uutta raitioliikennelinjaa.
Casablancasta ovat myös kotoisin urheiluseurat Wydad Casablanca ja Raja Casablanca.
Punainen viiva
Punainen viiva tarkoittaa seuraavia:
Mika Halvari
Mika Kristian Halvari (s. 13. helmikuuta 1970 Kemi) on suomalainen entinen kuulantyöntäjä. Hän edusti Kemin Kuntoa ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hänen valmentajanaan toimi Janne Palokangas.
Halvari sijoittui seitsemänneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sudburyssa 1988. Seuraavana vuonna hän oli viides saman ikäluokan EM-kilpailuissa Varaždinissa. Stuttgartin MM-kisoissa 1993 hän karsiutui loppukilpailusta. Seuraavana vuonna hän oli Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa kahdeksas tuloksella 19,48 ja Helsingin EM-kilpailuissa neljäs työnnettyään 19,52. Lisäksi hän voitti Euroopan cupin kakkosliigan kilpailun Ljubljanassa.
Halvari voitti sisäratojen maailmanmestaruuden Barcelonassa 1995 tuloksella 20,74. Saman vuoden Götegorgin MM-kilpailuissa hän sai hopeaa työnnettyään 20,93; hän hävisi kilpailun voittaneelle John Godinalle hieman yli puoli metriä. Lisäksi hän voitti Euroopan cupin ykkösliigan kilpailun Turussa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän karsiutui loppukilpailusta. Vuonna 1997 hän oli sisäratojen MM-kilpailuissa Pariisissa kuudes tuloksella 20,22 ja ulkoratojen MM-kilpailuissa Ateenassa viides työnnettyään 20,13 sekä voitti Euroopan cupin ykkösliigan kilpailun Dublinissa.
Halvari sai hopeaa Valencian sisäratojen EM-kilpailuissa 1998 tuloksella 20,59. Kesäkuussa hän voitti Euroopan cupin superliigan kilpailun Pietarissa tuloksella 20,79. Myöhemmin samana vuonna hän oli kuudes Budapestin EM-kilpailuissa työnnettyään 20,33. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 ja Gentin sisäratojen EM-kilpailuissa 2000 hän karsiutui loppukilpailusta.
Halvari saavutti Kalevan kisoissa kultaa 1994, 1995 ja 1997, hopeaa 1990, 1991 ja 1998 sekä pronssia 1999. Sisäratojen Suomen-mestaruuden hän voitti 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 ja 2000. Lisäksi hän sai hopeaa 1989 ja 1990 sekä pronssia 1992 ja 2004. Aikuisten maaottelun kuulakilpailun hän voitti ulkoradoilla 1994, 1995, 1996 ja 1997 sekä hallissa 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 ja 2000.
Halvarin ennätys ulkoradalla on 21,50 (Hämeenkyrö, 9. heinäkuuta 1995), mutta sisätiloissa hän on työntänyt Pohjoismaiden ennätyksen 22,09 (Tampere, 7. helmikuuta 2000). Halvari kuuluu 20 metrin kerhoon. Hän pääsi kerhon jäseneksi työnnettyään 4. elokuuta 1993 Kotkassa tuloksen 20,08.
Halvari kärsi urallaan lukuisista loukkaantumisista, muun muassa hänen akillesjänteensä meni poikki vuosina 1996 ja 2000. Hän on pituudeltaan 190 senttimetriä ja painoi aktiiviaikanaan noin 140 kilogrammaa riippuen vuodesta.
Sulva
Sulva () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Sulvan saaristo ja rannikon puoleiset kylät (mm. Sundom) liitettiin 1973 Vaasaan ja itäiset kylät (mm. Sulvan kirkonkylä) Mustasaareen. Sulvan puukirkko on vuodelta 1786. Kirkon suunnitteli Johan Elfström. Sulva muodostettiin Maalahden kappeliseurakunnaksi vuonna 1647 ja se itsenäistyi vuonna 1860. Sulvan seurakunta kuuluu Mustasaaren seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan.
Sulvan naapurikunnat olivat Laihia, Maalahti, Mustasaari ja Vaasa.
Sulvan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1968.
Sulvan länsipuolella oleva Söderfjärden on syntynyt noin 530 miljoonaa vuotta sitten syntyneestä meteoriittikraatterista. Kraatterin pohja on enimmillään noin 300 metrin syvyydessä. Peltoaukea on yksi Pohjoismaiden suurimmista kuivatusurakoista. Patojen, kanavien ja pumppujen avulla onnistuttiin 1920-luvulla maan kohoamista nopeuttamaan 200 vuodella, jolloin saatiin yli 2 000 hehtaaria uutta peltoa. Peltoaukean tunnistaa pyöreästä muodosta. Syksyisin kraatterin pellot täyttyvät muuttavista kurjista. Syyskuun lopussa 2006 siellä oli yli 7 000 kurkea yhtaikaa.
Munsmo, Riimala (Rimal), Sulva (Solf), Sundom
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Sulvassa oli kaksi taajamaa: kirkonkylä (430 asukasta) ja Sundom (726 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 376 asukasta ja Sundomissa 850 asukasta.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Sulvan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
Vuonna 1973 Sulvan kunta jaettiin Vaasan ja Mustasaaren kesken, asukasmäärien osalta melkein tasan. Vaasaan liitetyllä alueella oli 1 235 asukasta ja Mustasaareen liitetyllä 1 263 asukasta.
Nykyään Vaasan kuuluvalla Sundomin suuralueella on 2 497 asukasta (31.12.2016) ja Mustasaareen kuuluvalla Sulvan osa-alueella 2 648 asukasta (31.12.2015).
Korean työväenpuolue
Korean työväenpuolue () on Pohjois-Korean suurin puolue, joka oli ennen 2007 perustuslakimuutosta kommunistinen puolue. Se on perustettu 10. lokakuuta 1945 pääministeri Kim Il-sungin johdolla. Korean työväenpuolue syntyi Korean kommunistisen puolueen ja Uuden demokraattisen puolueen sekä eräiden uskonnollisten ryhmittymien kattojärjestöksi. Korean työväenpuolue johtaa lisäksi Demokraattista isänmaan yhdistämisen rintamaa, maassa toimivien poliittisten puolueiden ja kansalaisjärjestöjen kattojärjestöä.
Puolueen lipussa on vasara työläisten symbolina ja kuokka talonpoikien symbolina (ks. sirppi ja vasara) sekä kirjoituspensseli älykköjen symbolina.
Puoluetta johti vuodesta 1945 Kim Il-sung aina kuolemaansa vuonna 1994 asti. Tämän jälkeen puolueen ylintä valtaa käytti keskuskomitea, kunnes vuonna 1997 puolue valitsi pääsihteerikseen Kim Jong-ilin. Kim Jong-ilin kuoltua puolueen keskuskomitean johtajaksi valittiin joulukuussa 2011 hänen poikansa Kim Jong-un. Korean työväenpuolueessa on useita miljoonia jäseniä, joiden valitsema edustajakokous nimittää useita kymmeniä jäseniä käsittävän keskuskomitean ja yhdeksänjäsenisen politbyroon.
Viimeksi Korean työväenpuolue on pitänyt kongressinsa 2010.
Puolueen pää-äänenkannattaja on "Rodong Sinmun" (”Työläisten lehti”).
Sporalogia
Sporalogia on skeptikko Nils Mustelinin esittämä parodia astrologiasta. Sana on johdettu Helsingin slangin raitiovaunua tarkoittavasta sanasta "spora", jonka juurena on ruotsin kielen sana "spårvagn". Mustelin esitti sporalogia-oppinsa Ursan kustantamassa kirjassa "" vuonna 1989.
Mustelin huomautti kirjoituksessaan, että Helsingin kaupungissa liikkuvat raitiovaunut vaikuttavat kaupungin asukkaisiin paljon suuremmalla painovoimalla kuin kaukaiset planeetat, ja lisäksi ne synnyttävät tehokkaina sähkölaitteina sähkömagneettisia aaltoja. Mustelinin mukaan olisi aivan mielekästä laatia raitiovaunuhoroskooppeja, karttoja raitiovaunujen sijainneista jonkun henkilön syntymän hetkellä, ja yrittää päätellä niistä jotakin henkilön ominaisuuksista. Tähän Mustelin yhdistäisi raitiovaunulinjojen numeroiden numerologista tulkintaa.
Englannin liigacup
Liigacup () on englantilainen Football Leaguen järjestämä cup-muotoinen jalkapallokilpailu. Liigacup on järjestetty joka vuosi kaudesta 1960–1961 lähtien. Eniten mestaruuksia on voittanut Liverpool, jolla mestaruuksia on kahdeksan. Sponsorisyistä kilpailu tunnetaan myös nimellä Carabao Cup.
Toisin kuin Englannin toinen suuri cup-turnaus FA Cup, on liigacup avoin vain Valioliigan ja English Football Leaguen kolmen divisioonan joukkueille.
Liigacupin voittajajoukkue saa osallistumisoikeuden Eurooppa-liigan 3. karsintakierrokselle.
Alien – ylösnousemus
Alien – ylösnousemus (engl. "Alien Resurrection") on Jean-Pierre Jeunet’n ohjaama tieteiselokuva vuodelta 1997. Se on "Alien"-elokuvasarjan neljäs osa.
Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2379 eli aikaan 200 vuotta "Alien³":n tapahtumien jälkeen. Avaruusristeilijä "MYA Aurigalla" muutamat armeijan tiedemiehet kloonaavat Ellen Ripleyn (Sigourney Weaver) saadakseen haltuunsa hänen sisällään olevan Alienin. Ripley kuitenkin jätetään henkiin hänen ollessa mielenkiintoinen risteymä olion ja ihmisen välillä. Hänellä on muun muassa samankaltainen verityyppi kuin avaruusolioilla. Sillä aikaa avaruusalus "Betty" saapuu "Aurigalle" lastinaan pakastettuja ihmisiä, joista aiotaan tehdä isäntiä tuleville Alieneille.
Ripley tietää sisällään kasvaneen olion olevan kuningatar. Se lisääntyy, ja pakastetut ihmiset joutuvat sen jälkeläisten uhreiksi. Lopulta oliot karkaavat tiedemiesten hallinnasta. Kuningatar synnyttää odottamattomalla tavalla kohdustaan uuden, valkoisen Alienin, joka nimetään Newborniksi. Newborn on enemmän ihmisen kaltainen.
Bettyn miehistö saa tietää "Aurigan" tapahtumista vasta nähdessään yhden olioista. Palkkasoturit pakenevat aluksesta Ripleyn johdolla menettäen joukkonsa jäseniä. Lopulta selviytyneet pääsevät alukseensa ja lähtevät "Bettyllä" kohti Maata.
Newborn on Ellen Ripleyn sisältä syntyneen kuningattaren kohdusta syntynyt Alien. Se on ihmisen kaltainen Alien, joka on kuningatarta voimakkaampi, sillä se tappoi tämän yhdellä iskulla. Newborn tuntee kovaa kiintymystä Elleniin, koska se pitää tätä "äitinään".
Newborn näyttää enemmän ihmiseltä, kuten sen huomaa vaikka silmistä, jotka ovat kuin isot ihmisen silmät. Newborn eroaa myös muista Alieneista siten, että se on valkoinen.
Fini Henriques
Fini Valdemar Henriques (20. joulukuuta 1867 – 27. lokakuuta 1940) oli tanskalainen säveltäjä ja viulisti. Hän opiskeli Johan Svendsenin ja Joseph Joachimin johdolla ja sävelsi mm. kaksi sinfoniaa ja näyttämö- ja kamarimusiikkia.
Ted Kennedy
Ted Kennedy -nimisiä henkilöitä:
Rödjan
Rödjan on Älgön saaren etelärannalla sijaitseva entinen kalastajatila, jossa toimii Tammisaaren saariston kansallispuiston neuvontapiste. Neuvontapiste otettiin käyttöön vuonna 1994 perusteellisen entisöinnin jälkeen. Rödjanin pihapiiristä lähtee 2 kilometrin pituinen luontopolku, jonka varrella on näkötorni. Asuintalossa ja rantavajassa on 
saaristoluontoa ja entisaikojen saaristolaiselämää kuvaavia esineitä ja kertomuksia.
Rödjan tarjoaa suojatun retkisataman veneilijöille, mutta paikalle pääsee kesäisin myös Tammisaaresta lähtevällä vuoroveneellä. Etäisyys Tammisaaresta on noin 10 meripeninkulmaa (noin 18 km).
Mutteri
Mutteri (< < ’kohtu, äiti’ ) on ruuviin tai pulttiin kierrettäväksi tehty vastakappale. Kiinnitettävät kappaleet puristetaan mutterin ja ruuvin kannan väliin kiertämällä ruuvia ja mutteria toisiinsa nähden. Mutterilla voidaan myös lukita ruuveja paikalleen tai lukita myös muttereita ns. vastamutterin avulla. Muttereita voidaan myös käyttää osien liikuttamiseen yhdessä ruuvin kanssa.
Erilaisia muttereita:
Kierre
Matematiikassa kierre eli ruuviviiva on avaruudessa tasaisesti kaartuva käyrä, joka etenee akselinsa suuntaisesti.
Kierre on myös ruuveissa ja muttereissa oleva työstetty muoto.
Kierre on lieriön geodeettinen viiva. Jos lierön vaippapinta levitettään tasoksi, sillä oleva kierre muuttuu suoraksi.
Kierteelle mihin tahansa pisteeseen sijoitetulla tangentilla on olemassa yksi akseliin osoittava normaali. Näiden normaalien ne osat, jotka ovat kierteen ja akselin välissä, muodostavat ruuvipinnan.
Kierre voi olla oikea- tai vasenkätinen. Jos kierteen akselin suuntaan katsottaessa käyrä kiertää myötäpäivään etääntyessään katsojasta, on kyseessä oikeakätinen, muussa tapauksessa vasenkätinen kierre. Tämä kätisyys on kierteen oma ominaisuus eikä riipu havaitsijan sijainnista: oikeakätistä kierrettä ei voi yhdensuuntaissiirrolla tai rotaatiolla muuttaa vasenkätiseksi tai päinvastoin.
Ruuvit tehdään lähes aina niin, että niiden kierteet ovat oikeakätisiä. Elollisessa luonnossa esiintyy oikeakätinen kierre DNA-molekyylin A- ja B-muodoissa, kun taas Z-DNA:ssa on vasenkätinen kierre.
Oikeakätisen kierteen yhtälöt, kun kierteen akselina on "z"-akseli, voidaan esittää karteesisilla koordinaateilla parametrimuodossa seuraavasti:
Tässä vakio "a" on sen lieriön säde, jonka pinnalla kierre on. Kun parametri "t" kasvaa, piste ("x"("t"),"y"("t"),"z"("t")) kulkee oikeakätisen kierteen muotoista rataa, missä täysi kierros akselin ympäri tulee tehdyksi aina, kun "t" kasvaa määrän 2"π/b". Tällöin on edetty "z"-akselin suunnassa matkan "2πb" verran.
Sylinterikoordinaateilla ("r", "θ", "h") sama kierre voidaan esittää parametrimuodossa seuraavasti:
Konveksi joukko
Konveksi joukko on topologinen käsite, jolla tarkoitetaan joukkoa, jonka alkiot voidaan lausua toistensa konveksikombinaatioina. Joukko formula_1 on konveksi joukko, jos kaikilla formula_2 pätee:
formula_3.
Euklidisessa avaruudessa joukko on konveksi, jos jokainen sen alkioiden välinen jana sisältyy myös samaan joukkoon. Siten esimerkiksi ympyrän tai kuution muotoiset kappaleet ovat konvekseja, mutta renkaan tai sirpin muotoiset joukot eivät ole konvekseja.
Clémence Poésy
Clémence Poésy (s. 3. lokakuuta 1982 Meudon, Ranska) on ranskalainen näyttelijä.
Poésy päätyi näyttelijäksi teatteriohjaajana ja näyttelijänä toimivan isänsä avulla. Hän aloitti näyttelemisen 14-vuotiaana. Poésy esitti kuningatar Marya kaksiosaisessa minisarjassa "Ruutisalaliitto" ("Gunpowder, Treason & Plot"), joka esitettiin televisiossa vuonna 2004. Hän sai roolistaan Golden FIPA -palkinnon. Vuonna 2005 Poésy näytteli Harry Potter -elokuvasarjan neljännessä osassa "Harry Potter ja liekehtivä pikari" Fleur Delacouria. Hän palasi rooliinsa vielä sarjan viimeisissä elokuvissa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1" (2010) ja "osa 2" (2011).
Syksyllä 2010 Poésy vieraili yhdysvaltalaisen "Gossip Girl" -televisiosarjan neljännellä tuotantokaudella Evan roolissa. Syksyllä 2013 brittiläinen Sky ja ranskalainen Canal+ alkoivat esittää tanskalais-ruotsalaiseen "Siltaan" perustuvaa rikossarjaa "The Tunnel", jossa Poésy esittää toista päähenkilöä, Elise Wassermania.
Sosiaalipolitiikka
Sosiaalipolitiikka tarkoittaa julkisia toimia, joilla pyritään takaamaan väestölle kohtuullinen elintaso, turvallisuus ja viihtyvyys sekä näihin toimiin kohdistuvaa tutkimusta tieteenalana.
Sosiaalipolitiikka nostaa esiin yhteiskunnan ja ihmisen arvoja. Se sisältää käsitteitä, kuten sosiaaliturvapolitiikka, koulutus-, asunto- ja aluepolitiikka sekä työ-, terveys- ja kansainvälinen sosiaalipolitiikka.
Sosiaalipolitiikka on myös tieteenala. Se syntyi 1800-luvun loppupuolella sekä Saksassa että Englannissa. Saksassa perustettiin 1873 sosiaalipoliittinen yhdistys (Verein für Sozialpolitik) ja vastaavaan aikaan Englannissa sosiaalipolitiittisia ideoita viljeltiin Fabian Societyssä. Helsingin yliopiston 1. sosiaalipolitiikan professorina aloitti Heikki Waris vuonna 1946. Sekä Saksan sosiaalipoliittisella yhdistyksellä että Fabian Societyllä oli yhteyksiä kansantaloustieteeseen. Kansantaloustieteilijät perustivat Saksan sosiaalipoliittisen yhdistyksen ja aluksi sosiaalipolitiikka oli osa kansantaloustiedettä ja myöhemmin sosiaalitaloutta. Fabian Society oli taas mukana perustamassa London School of Economics and Political Sciences:ia.
Sosiaalipolitiikkaa tieteenä, oppiaineena ja politiikan osana liittyvät kiinteästi yhteen. Sosiaalipolitiikan tutkimuksen keskeinen tehtävä on ollut selvittää sosiaalisten ongelmien esiintymistä yhteiskunnassa ja syitä, joiden seurauksena sosiaaliset ongelmat ilmenevät. Politiikka on saanut näistä tutkimuksista virkkeitä uudistaa politiikkaa.
Sosiaalipolitiikan alue jaetaan usein sosiaaliturvapolitiikkaan ja sosiaalipalveluihin. Laajasti käsitettyyn sosiaalipolitiikkaan luetaan myös mm. koulutuspolitiikka, terveyspolitiikka ja työpolitiikka. Sosiaalipolitiikka on yksi yhteiskuntapolitiikan keskeinen osa-alue. Työntekijöiden suojelu on sosiaalipolitiikan vanhin toiminta-alue.
Sosiaalipolitiikkaan liittyy hyvinvointitaloustiede.
Euroopan Unionissa on käytössä sosiaalisen suojelun käsite. Se vastaa suunnilleen samaa kuin suomen kielessä sosiaalisen turvallisuuden käsite. Sosiaaliseen turvallisuuteen voidaan lukea mukaan paitsi toimet, joilla varmistetaan toimeentulon turvaa ja sosiaalipalveluja niitä tarvitseville myös kansalaisten yleistä turvallisuutta kuten kysymystä rikollisuuden muodostamasta uhasta kansalaisten liikkumiselle maassa tai asuinympäristössään.
Hyvinvointipolitiikan tavoitteena on köyhyyden ja räikeiden sosiaalisten eriarvoisuuksien poistaminen. Hyvinvoinnin osatekijöinä (Erik Allardtin mukaan):
1) elintaso ("having")
2) yhteisyyssuhteet ("loving")
3) itsensä toteuttamisen muodot ("being")
Euroopan unionin tuomioistuimen vuonna 2014 antaman linjauksen mukaan EU-maat voivat jatkossa evätä työttömiltä EU-maahanmuuttajilta oikeuden sosiaalietuuksiin.
Terskatulehdus
Terskatulehdus eli balaniitti (kreikan sanasta "balanos", terska) on terskan tulehdus. Jos tulehdus on terskan lisäksi myös esinahassa, sitä kutsutaan balanopostiitiksi.
Terskatulehduksella on useita mahdollisia syitä. Sen tavallisin komplikaatio on fimoosi eli esinahan ahtaus. Terskatulehduksen oireita ovat esinahan turpoaminen, punoitus ja kipu.
Säräisniemi
Säräisniemi on Vaalan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä oli vuoteen 1954 asti silloisen Säräisniemen kunnan kuntakeskus. Kylä sijaitsee Oulujärven länsipuolella Niskanselän rannalla samannimisessä pitkässä niemessä. Sinne rakennettiin Manamansalon jälkeen seudun toinen kirkko, joka valmistui vuonna 1781.
Säräisniemen kappeliseurakunta perustettiin Paltamon emäseurakuntaan jo vuonna 1779, vajaat sata vuotta myöhemmin eli vuonna 1864 Suomen senaatti hyväksyi anomuksen kirkkoherrakunnan perustamisesta Säräisniemelle, jossa oli tuolloin 2 785 asukasta. Kirkkoherrakuntaan kuuluivat Saaresmäen, Vuolijoen, Manamansalon, Jaalangan, Oterman, Kukkolan, Veneheiton ja Säräisniemen kylät. Vuonna 1865 annettu keisarillinen asetus määräsi seurakunnista muodostettavaksi pitäjät, jolloin sellainen tuli Säräisniemestäkin.
Säräisniemen historiakirjan mukaan pitäjän vanhin talo on Juusola, kirkkoa vastapäätä. Asutusta talon paikalla on ollut varmuudella vuodesta 1552 lähtien. Vanhan kirkonkylän kolmetoista taloa Painuanlahden ympärillä Säräisniemen kärjestä lahden ympäri Saarenrantaan olivat: Olkkola, Lievola, Painuanlinna, Iikka, Juusola, Uusitalo, Lämsälä, Maaselkä, Mutkala, Talassaari, Ojala, Salmenkorva ja Linnala. Juusola eli Säresniemi oli vuodesta 1627 vuoteen 1725 Cajanus-suvun hallussa, toimien muun muassa kievarina.
Pääosin Säräisniemestä erotettiin vuonna 1915 silloinen Vuolijoen kunta, Vuolijoen seurakunta oli perustettu jo aiemmin vuonna 1897. Kuntakeskus siirrettiin Vaalaan Säräisniemen ja Utajärven aluemuutosten myötä vuonna 1954, jolloin myös kunnan nimi muuttui Vaalaksi. Kylän etäisyys on Vaalasta 15 kilometriä, Kestilästä 30 kilometriä ja Vuolijoen taajamasta 41 kilometriä. Kylän läpi kulkee yhdystie 8210, ja sitä sivuavat seututie 800 ja seututie 879.
Säräisniemellä on pitäjän ensimmäisessä, vuonna 1884 valmistuneessa koulurakennuksessa kotiseutumuseo, jossa on esillä Vaalan kunnan alueelta kerättyä maatalous- ja kotitalousesineistöä sekä taidemaalari ja taidegraafikko Olli Seppäsen (1921–1968) ja taidemaalari Paavo Leinosen (1894–1964) luonnoksia ja esineistöä.
Säräisniemen Ruununtörmällä on leipomo, jonka yhteydessä toimii myös ravintola Ruununhelmi (entinen Happy Beach), matkailuyrityksiä ja venesatama.
Suomen presidentinvaali 1919
Suomen presidentinvaali 1919 oli Suomen ensimmäinen presidentinvaali. Vaalissa eduskunta valitsi tasavallan presidentiksi Kansallisen Edistyspuolueen ehdokkaan, korkeimman hallinto-oikeuden presidentin Kaarlo Juho Ståhlbergin. Ståhlbergin merkittävin kilpailija oli sitoutumaton valtionhoitaja C. G. E. Mannerheim.
Tasavallan presidentin valitsi vuoden 1919 vaalissa eduskunta. Poikkeuksellinen valintatapa johtui itsenäistymistä seuranneen runsaan puolitoista vuotta kestäneen epävakaan tilanteen (sisällissota ja edelleen vallinnut sotatila sekä valtiomuototaistelu) jälkeen tavoitteesta saada presidentti aloittamaan toimessaan mahdollisimman nopeasti hallitusmuodon 94 §:n siirtymäsäännöksen nojalla sekä hyvityksenä tasavaltaa tukeneille sosiaalidemokraateille, jotka olivat kannattaneet eduskunnan suorittamaa presidentinvalintaa pysyväksi vaalitavaksi. Näiden käytännöllisten syiden ohella syynä oli muodollisesti se, että valtioneuvosto päätti esittää, että tasavallan presidentin valitsisi aina eduskunta, mutta eduskunnan enemmistö kannatti 300 valitsijamiehen suorittamaa vaalia. Suuri valiokunta hyväksyi valitsijamiesmenettelyn kuitenkin sillä poikkeuksella, että eduskunta valitsee ensimmäisen presidentin. Myös yksinkertainen selitys poikkeukselliselle valinnalle löytyy: lakia valitsijamiesvaaleista ei vielä ollut.
Vaalimenettelyn mukaisesti eduskunta valitsi presidentin umpilipuin. Jos kukaan ei ensimmäisellä kierroksella olisi saanut yli puolta annetuista äänistä, olisi käyty toinen kierros. Jos tällöinkään ei kukaan olisi saanut ehdotonta enemmistöä, olisi seurannut kolmas kierros kahden toisella kierroksella eniten ääniä saaneen välillä.
Eduskunta suoritti presidentinvaalin 25. heinäkuuta 1919. K. J. Ståhlberg valittiin suoraan ensimmäisellä kierroksella Suomen tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi. Vaalin tulos vahvistettiin kello 18.30 seuraavasti:
Suomen presidentinvaalin 25. heinäkuuta 1919 tulokset
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Ehdokas
! rowspan="2" colspan="2" style="text-align:left;" | Puolue
! width="75" | Ääniä
! width="30" | %
Tyhjää ilmoittivat äänestäneensä edustajat Procopé (rp) ja Roos (rp).
Suomen presidentinvaali 1925
Suomen toinen presidentinvaali järjestettiin alkuvuodesta 1925. Vaalin voitti Maalaisliiton ehdokas, Viipurin läänin maaherra Lauri Kristian Relander. Valinta suoritettiin ensimmäistä kertaa yleisillä vaaleilla valittujen valitsijamiesten avulla. Kansa äänesti puolueiden vaalipiireittäin asettamia valitsijamiesehdokkaita. Edelliskerralla presidentin oli valinnut eduskunta. Valitsijamiesten vaalit järjestettiin 15.–16. tammikuuta.
Jonkin verran hämmennystä aiheutti se, ettei tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg suostunut asettumaan ehdolle. Hän olisi ollut ylivoimainen ehdokas, koska hän oli luonut presidentinvirasta arvovaltaisen ja keskeisen poliittisen instituution. Ståhlbergin pään kääntymiseen oli uskottu niin vahvasti, että kokoomus, maalaisliitto ja ruotsalaiset olivat valitsijamiesvaaleissa liikkeellä ilman omaa ehdokasta ja myös edistyksen Risto Rytiä pidettiin väistyvänä ehdokkaana, kun Ståhlberg lopulta valitaan. Maalaisliitto nimesi Relanderin ehdokkaakseen vasta vaaleja edeltävänä päivänä, joten häntä voidaan pitää todella yllättävänä valintana, ns.mustana hevosena. Ruotsalainen Kansanpuolue oli toivonut ehdokkaakseen kenraali Gustaf Mannerheimiä ja kehotti tämän kieltäydyttyä valitsijamiehiään olemaan tukematta ruotsia taitamattomia ehdokkaita.
! rowspan="2" colspan="3" style="text-align:left;" | Puolue
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Paikat
Lähde: Nohlen & Stöver
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Ehdokas
! rowspan="2" colspan="2" style="text-align:left;" | Puolue
! colspan="2" | 1. kierros
! colspan="2" | 2. kierros
! colspan="2" | 3. kierros
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
Lähde: Nohlen & Stöver
Suomen presidentinvaali 1931
Suomen presidentinvaalin 1931 voitti kokoomuspuolueen ehdokas, pääministeri Pehr Evind Svinhufvud, jonka merkittävin kilpailija oli ensimmäisenä tasavallan presidenttinä (1919–1925) toiminut Edistyspuolueen K. J. Ståhlberg. Ståhlberg hävisi ratkaisevan kolmannen äänestyskierroksen kahdella äänellä. Vaalit käytiin normaalissa järjestyksessä, mutta niiden taustalla vaikutti voimakkaasti kommunismin ja osittain myös heikkona pidetyn parlamentarismin vastainen Lapuanliike. Aikakauden poliittinen ilmapiiri, jota sävytti myös taloudellinen lamakausi, oli kuvastunut räikeästi Ståhlbergin ja hänen puolisonsa Ester Ståhlbergin kyydityksessä Helsingistä Joensuuhun lokakuussa 1930.
Siihenastisen presidentin Lauri Kr. Relanderin, joka oli virkakautensa loppupuolella myötäillyt oikeistoa ja Lapuanliikettä, arvovallan murenemisesta hänen oman puolueensa Maalaisliiton piirissä kertoi se, että puolueen eduskuntaryhmän koeäänestyksessä eduskunnan puhemies Kyösti Kallio voitti hänet ylivoimaisesti. Karjalan maalaisliittolaiset tukivat silti Relanderia, joka olisi itsekin ollut halukas jatkamaan virassaan. Maalaisliiton puoluekokous hylkäsi kuitenkin istuvan presidentin valitsemalla presidenttiehdokkaaksi Kallion äänin 87–63. Maalaisliiton valitsijamiesten taivuttamiseksi Svinhufvudin taakse presidentinvaalin ratkaisevassa äänestyksessä käytettiin ankaraa painostusta. Suojeluskuntajärjestön ylipäällikkö kenraali Lauri Malmberg jopa ilmoitti heille, että hän ei voi taata yhteiskuntarauhan säilymistä, mikäli Ståhlberg valitaan presidentiksi.
Svinhufvudin voittoa presidentinvaalissa pidettiin myös Lapuanliikkeen voittona. Uusi presidentti osoitti kuitenkin heti virkaan astuttuaan ”lapualaisille” heidän paikkansa. Kun liikkeen edustajat kävivät presidentin luona esittämässä näkemyksiään uuden hallituksen kokoonpanosta, Svinhufvud ilmoitti käyvänsä hallitusneuvotteluja vain eduskuntaryhmien kanssa.
Valitsijamiesten vaalit järjestettiin 15.–16. tammikuuta. Vaaleissa asetettiin 970 ehdokasta, joista 60 (6,2 %, −0,2) oli naisia.
! rowspan="2" colspan="3" style="text-align:left;" | Puolue
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Paikat
Lähde: Nohlen & Stöver
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;" | Ehdokas
! rowspan="2" colspan="2" style="text-align:left;" | Puolue
! colspan="2" | 1. kierros
! colspan="2" | 2. kierros
! colspan="2" | 3. kierros
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
! width="30" | Ääniä
! width="30" | %
Lähde: Nohlen & Stöver
Sri Lankan läntinen provinssi
Läntinen provinssi (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Maakunta koostuu kolmesta piirikunnasta: Colombo, Gampaha ja Kalutara.
Maakunnan pääkaupunki on Colombo, joka on Sri Lankan hallinnollinen pääkaupunki ja kaupallinen keskus. Samassa provinssissa sijaitsee myös Kotte (110 000 asukasta), joka on parlamentin sijaintipaikka ja uusi pääkaupunki.
Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 5 851 130.
Zakaria Paliašvili
Zakaria Paliašvili (; 16. elokuuta 1871 Kutaisi - 6. lokakuuta 1933 Tbilisi) oli georgialainen säveltäjä, joka yhdisti klassista eurooppalaista musiikkia georgialaiseen kansanmusiikkiin. Häntä pidetään georgialaisen taidemusiikin perustajana.
Paliašvili syntyi Kutaisin kaupungissa ja opiskeli Tbilisin musiikkikoulussa ja Moskovan konservatoriossa. Hän toimi kapellimestarina ja musiikinopettajana vuodesta 1903 alkaen. Myöhemmin hän nousi Georgian filharmonikkojen ja Tbilisin konservatorion johtoon ja lopulta Tbilisin oopperan pääkapellimestariksi. Ooppera on nimetty myöhemmin hänen mukaansa.
Paliašvilin tärkeimpiin sävellyksiin kuuluvat muun muassa oopperat "Abesalom ja Eteri" (1919), "Daisi" (1923) ja "Latavra" (1928). Georgian nykyisessä kansallislaulussa ("Tavisupleba") on motiiveja hänen oopperoistaan. Hänet on kuvattu kahden larin seteliin.
Myös kahdesta Paliašvilin veljestä tuli huomattavia säveltäjiä: Ivane Paliašvili (1868–1934) toimi useiden oopperaseurueiden johdossa Itä-Euroopassa ja Polikarp Paliašvili (1875–1941) työskenteli Tbilisin oopperassa ja konservatoriossa.
Kandy
Kandy on lähes keskellä Sri Lankaa sijaitseva kaupunki. Aikoinaan Kandy oli myös Sri Lankan pääkaupunki. Kandyssä sijaitsee muun muassa kuuluisa "Pyhän hampaan temppeli", jossa tarun mukaan säilytetään Buddhan kulmahammasta. Temppeli on tärkeä pyhiinvaelluskohde buddhalaisille.
Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Kandyssa on 98 828 asukasta.
Suomen presidentinvaali 1940
Suomen viides presidentinvaali jouduttiin järjestämään ennenaikaisesti vuonna 1940, koska tasavallan presidentti Kyösti Kallio erosi huonon terveytensä vuoksi. Hänen seuraajakseen, jäljellä olleen virkakauden ajaksi, valittiin edistyspuolueen pääministeri Risto Heikki Ryti.
Vuonna 1939 julistetun sotatilan takia vaaleja ei katsottu voitavan pitää normaalissa järjestyksessä. Viipurin läänin itäinen vaalipiiri ja suurin osa Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä olivat jääneet Moskovan rauhan nojalla Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle, niiden väestö oli hajallaan muun Suomen alueella eikä siirtoväkeä ollut henkikirjoitettu uusille asuinpaikkakunnilleen. Eduskunnan perustuslakivaliokunta katsoi mietinnössään, että ""valitsijamiesvaalia ei nykyisissä oloissa voida sodan ja rauhansopimuksen yhteydessä tapahtuneiden väestönsiirtojen vuoksi suorittaa riittävän nopeasti"." Mietinnön taustalla oli tarkoitus saada normaalit valitsijamiesvaalit pidetyiksi jälleen vuonna 1943.
Paria viikkoa ennen vaalitoimitusta Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov ilmoitti Suomen Moskovan-lähettiläälle J. K. Paasikivelle, ettei Neuvostoliitto hyväksynyt Suomen tulevaksi presidentiksi Väinö Tanneria, marsalkka Mannerheimia, Toivo Kivimäkeä eikä P. E. Svinhufvudia. Muussa tapauksessa Neuvostoliitto olisi Molotovin mukaan tehnyt sen johtopäätöksen, ettei Suomi halunnut noudattaa Moskovan rauhansopimusta. Muistelmissaan Paasikivi on pitänyt Molotovin kannanottoa paitsi ennenkuulumattomana puuttumisena naapurimaan sisäisiin asioihin, myös epätarkoituksenmukaisena, koska ketään Molotovin mainitsemista henkilöistä ei olisi todennäköisesti muutoinkaan valittu presidentiksi.
Perustuslain säätämisjärjestyksessä säädettiin poikkeuslaki, jonka nojalla vaalin toimittivat vuonna 1937 valitut valitsijamiehet.
Virastaan luopunut presidentti Kyösti Kallio kuoli vaalipäivän iltana.
Vaali pidettiin 19.12.1940. Risto Ryti valittiin tasavallan presidentiksi ensimmäisellä kierroksella. Vaalin tulos oli seuraava: