Aivoriihi
Aivoriihi on luovan ongelmanratkaisun menetelmä, jonka tavoitteena on kehittää suuri määrä luovia ideoita siten että kaikki ryhmän jäsenet osallistuvat. Periaatteena on, että määrä tuottaa laatua. Mitä enemmän ideoita on sitä todennäköisempää on, että joukossa on hyviä toteuttamiskelpoisia ideoita.
Määritelmän mukaisesti aivoriihitekniikalla halutaan tuottaa ideoita ongelmiin, joille ei ole yhtä oikeata ratkaisutapaa. Pääsääntönä aivoriihitekniikassa on, että toisen esittämä ideaa ei tule kritisoida, vaan kaikki ajatukset kirjataan muistiin. Näistä ideoista ryhmä karsii keskeisimmät ja luo niistä lopulta kokonaiskuvan tai jonkin ratkaisumallin.
Aivoriihellä on vetäjä ja noin 5–12 hengen ryhmä, joka ideoi. Ensiksi osallistujille esitellään ideoinnin kohteena oleva aihe ja kerrotaan aivoriihen perussäännöt. Ideoida voidaan esimerkiksi istumisjärjestyksessä, jolloin kaikki pääsevät sanomaan mielipiteensä. Jos jollain ei ole ideaa vuorollaan, hän sanoo "ohi".
Vetäjä kirjaa kaikki ideat taululle ja huolehtii, että kukaan ei vielä arvioi ideoita. Kaikki ideat kirjataan, koska niitä pidetään arvokkaina. Tarralappujen käyttäminen auttaa ideoiden jatkokäsittelyä, esimerkiksi ryhmittelyä. Ryhmän vetäjä kannustaa ryhmää parantelemaan muiden ideoita ja yhdistelemään ideoita, niitä kuitenkaan arvostelematta. Lennokkaat ja villit ideat ovat tervetulleita, ja auttavat ryhmää irtaantumaan totutuista ratkaisusta ja ajattelumalleista. Tätä tyypillisesti tarvitaan, jotta löydetään mahdollisimman hyvä ratkaisu. Huumori rentouttaa tunnelmaa.
Jotta kaikki ryhmän jäsenet voivat osallistua aivoriiheen, on ohjaajan tehtävänä ohjeistaa ryhmätyöskentely; hän jakaa roolit ja selvittää pelisäännöt. Ohjaajan on oleellista seurata ryhmän toimintaa, tarvittaessa ohjata työskentelyä oikeaan suuntaan ja huolehtia kaikkien ryhmän jäsenten aktiivisesta osallistumisesta. Ongelmatilanteissa ohjaajan tulee kuitenkin antaa ryhmän itse määrittää esille tulleet ongelmat sekä löytää ratkaisut niihin. Tällöin ohjauskeinona voi käyttää aktivoivia kysymyksiä. Periaatteessa aivoriihen toteuttamisessa ohjaaja tarvitsee samoja taitoja kuin ryhmätyöskentelyn ohjaamisessa yleensä.
Ideoiden arviointi ja luokittelu hoidetaan myöhemmin, esimerkiksi äänestämällä ja kalanruotokaavion avulla. Arvostelun lykkääminen myöhemmäksi on hyödyllistä. 12/14 kokeesta osoitti, että jos arvostelua lykätään, saadaan sekä enemmän että parempia ideoita (Virkkala, 1994).
Eri lähteiden mukaan aivoriihi etenee seuraavalla tavalla: Aivoriihen avulla opiskelijat oppivat yhdessä ideointia, tutustuvat toisiinsa ja myös toistensa ajattelutapoihin. Aivoriihitekniikka painottaa opiskelijan aiemman tiedon merkitystä ja näin ollen aivoriihi on opettajan näkökulmasta oiva tapa selvittää opiskelijoiden tietotaso. Ongelma voi olla kartoittava: "mitä tiedätte tästä asiasta?", tai selvittävä: "miten voimme ratkaista tämän ongelman?"
Aivoriihessä parhaat tulokset saadaan hitaalla ongelmien "kypsyttelyllä", jossa vähitellen jatkuva vapaa ideointi tuottaa käyttökelpoisia ratkaisutapoja. Aivoriihi voi olla yksittäinen pidempi tutoriaali tai se voi sisältää useita tapaamiskertoja. Käytännön esimerkkeinä voisi mainita jotakin projektia suorittavan ryhmän toiminta tai opettajien vertaistukiryhmä työn ongelmien ratkaisuun.
Jos aivoriiheä käyttää luentoa aktivoivana menetelmänä, kannattaa se toteuttaa melko ripeässä aikataulussa, noin 20 minuutissa – tarkoitus ei ole jäädä kiinni pikkuseikkojen viilaamiseen vaan muodostaa eheä kokonaiskuva asiasta. Hyvä ryhmäkoko on noin 5 henkilöä, ryhmiä voi olla monta. Mikäli luennolla aivoriihen osallistuvia ryhmiä on paljon, on kätevää, että kukin ryhmä kirjoittaa esimerkiksi taululle tai fläpille, mitkä ideat ryhmä on hyväksynyt esitettäväksi. Kirjatuista ideoista luennoitsija kiteyttää esityksen niin, että sama idea esiintyy vain kerran. Käytännössä ideat voi ympyröidä taululta tai fläpiltä. Luennoitsijan tulee aivoriihen jälkeen huolehtia, ettei samaa yhdessä puitua asiaa enää luennoida uudestaan, korkeintaan syvennetään tietoa.
Aivoriihen avulla voidaan lisätä ryhmän jäsenten yhteenkuuluvuutta; ongelma koetaan yhteiseksi, mikä helpottaa yhdessä tehtyyn ratkaisuun sitoutumista. Joustavan toteutustapansa vuoksi aivoriihityöskentely sopii erilaisten ryhmien opetukseen ja on käyttökelpoinen myös erityisopetuksessa.
Kaikki mukana olevat yleensä sitoutuvat ratkaisuun. Täten menetelmä auttaa nauttimaan ryhmätyöskentelystä ja parantamaan ryhmän moraalia sekä ryhmähenkeä.
2010-luvulla julkaistujen tutkimusten perusteella aivoriihi tuottaa merkittävästi vähemmän ideoita kuin samat osallistujat tuottaisivat erikseen ideoiden..