Huumekauppa
Huumekauppa on joko laittomien huumeiden kauppaa tai laillisesti valmistettujen ja hankittujen tuotteiden kuten huumaavien reseptilääkkeiden myyntiä edelleen. Kauppaan liittyy usein salakuljetusta, rahanpesua, väkivaltaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta. Järjestäytyneisyys liittynee usein enemmän maahantuontiin ja salakuljetukseen ja niiden rahoitukseen. Keski- ja alemman tason toiminnan eli jakelun ja vähittäismyynnin on todettu olevan Suomessa usein hyvin epäorganisoitunutta. Suuri osa huumeiden myynnistä tehdään oman käytön rahoittamiseksi. Suurin osa huumekauppaan liittyvistä rikoksista on piilorikollisuutta eli rikollisuutta, joka ei tule poliisin tietoon ja jota siten ei rikoksena rekisteröidä. Suomessa noin 80 prosenttia järjestäytyneestä rikollisuudesta on huumerikollisuutta.
Huumekauppa on yleensä kansainvälistä, sillä huumeita tuotetaan yleensä eri maissa kuin missä niitä käytetään. Huumekauppaan liittyy suuria riskejä, mutta sitä harjoitetaan suurten voittojen toivossa. Kansainvälinen huumekauppa keskittyy kannabiksen, kokaiinin, opiaattien ja amfetamiinipohjaisten huumeiden kauppaan. 
Kansainvälisen huumekaupan arvo on 300 miljardia dollaria, josta lähes puolet tulee kannabiksesta. Kolumbian ja Meksikon huumekartellit saavat Yhdysvaltain markkinoilta vuosittain 18–39 miljardin dollarin tuoton.
Libanon ja Intia olivat suuria kannabiksen viejämaita 1800-luvun lopulla, ja Peru, Bolivia ja Jaava veivät samaan aikaan paljon kokaiinia. Oopiumin käyttö oli suosittua Aasiassa jo 1600-luvulla. Kiina pyrki rajoittamaan oopiumin tuontia Intiasta 1800-luvulla, mikä johti oopiumisotiin Britanniaa ja Ranskaa vastaan. Sotien jälkeen oopium levisi Kiinaan entistä voimakkaammin.
1900-luvun alussa oopiumkauppaa alettiin vastustaa. Vuonna 1912 solmittiin Haagissa kansainvälinen oopiumisopimus, ja 1900-luvun aikana huumekaupasta tuli laitonta useimmissa maissa. Kriminalisoinnin seurauksena huumeista tuli kalliita ja niiden kauppaan liittyy nykyisin salailua ja väkivaltaa.
Hamppua kasvatetaan ympäri maailmaa. Kannabista ei yleensä viedä kauas, vaan kulutus on paikallista. Hasiksen valmistus keskittyy Afganistaniin, Marokkoon, Libanoniin ja Nepaliin, mistä sitä viedään eri puolille maailmaa. Euroopan markkinoilla Albania on merkittävä kannabiksen tuottajamaa. Yhdysvalloissa kannabista saa ostaa vapaasti kahdeksassa osavaltiossa ja 29:ssä osavaltiossa se sallitaan lääkekäyttöön. 12 osavaltiossa se on jo kaikkein tuottoisin viljelykasvi. Yhdysvaltalaiset käyttävät kannabikseen arviolta 40–50 miljardia dollaria vuodessa, mikä tekee siitä maissin jälkeen Yhdysvaltain toiseksi arvokkaimman viljelykasvin. Yhdysvalloissa myydään vuosittain kannabista 41 miljardilla dollarilla. Laillisen kannabiskaupan arvo maailmanlaajuisesti on noin 6,4 miljardia euroa.
Kokaiinia myydään vuosittain noin 88 miljardin dollarin edestä, josta Yhdysvalloissa myydään noin 28 miljardin dollarin osuus.
Kokaiinia jalostetaan kokapensaiden lehdistä. Kokaiinia tuotetaan Etelä-Amerikassa, etupäässä Perussa ja Kolumbiassa. Sitä viedään Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan lähinnä Venezuelan, Brasilian, Karibian ja Keski-Amerikan kautta. Kokaiini viedään aluksi meriteitse Kolumbiasta Meksikoon tai Keski-Amerikkaan, ja sieltä maitse Yhdysvaltoihin. Eurooppaan kokaiini kuljetetaan konttilaivoissa. Kokaiinia takavarikoitiin 2000-vuosikymmenellä noin 700 tonnia vuosittain.
Kokaiinin hinta nousee monikymmenkertaiseksi lähtömaan ja kohdemaan välillä. Kolumbiassa tai Perussa kilo kokaiinia maksaa 2000 dollaria, Meksikossa 10 000 dollaria ja Yhdysvalloissa 30 000 dollaria kiloittain ja 100 000 dollaria grammoittain myytynä.
Opiaatteja myydään vuosittain 65 miljardin dollarin edestä. Yhdysvalloissa myydään vuosittain heroiinia noin 27 miljardilla dollarilla.
Oopiumia ja heroiinia jalostetaan oopiumunikosta. Niitä tuotetaan lähinnä Afganistanissa, Pakistanissa, Iranissa, Burmassa, Thaimaassa, Vietnamissa, Laosissa, Myanmarissa, Kolumbiassa ja Meksikossa. Aasian tuotannon tärkeimpiä kohdemaita ovat Länsi- ja Keski-Euroopan maat, minne heroiini tuodaan joko Pakistanin, Iranin ja Turkin kautta, tai pohjoisempaa entisen Neuvostoliiton maiden kautta. Euroopan heroiinimarkkinoiden vuosittainen arvo on noin 20 miljardia dollaria, ja Venäjän ja Kazakstanin markkinoiden 13 miljardia dollaria. Meksikolaiselle heroiinille on kasvavaa kysyntää Yhdysvalloissa.
Maailmassa tuotetaan vuosittain noin 430–450 tonnia heroiinia, suurin osa Afganistanin oopiumista. Määrästä noin viidesosa saadaan pysäytettyä, mutta kulutukseen päätyy 340 tonnia.
Huumetuotannon vastaisesta toiminnasta huolimatta oopiumisato oli vuonna 2014 Afganistanissa ennätykselliset 6 400 tonnia, viljelyala 224 000 hehtaaria ja unikkotuotannon voitot vuonna 2013 lähes kolme miljardia dollaria. Hallitusta vastaan taisteleva taleban-liike rahoittaa huumekaupalla toimintaansa. Afganistanilaisviljelijät saavat oopiumunikosta parempaa tuottoa kuin mistään vaihtoehtoisesta viljelykasvista, eikä se vaadi suurta peltopinta-alaa. 4,5 kiloa oopiumia tuottaa saman kuin yli viisi tonnia vehnää. raportin mukaan viljelijät ilmoittivat yleisimmiksi syiksi ooppiumin viljelyyn ooppiumin korkean hinnan, suuren tuoton pienellä viljelypinta-alalla, elintason paranemisen ja köyhyyden.
Synteettisten huumeiden kuten amfetamiinin valmistusaineet ja lopputuote kuljetetaan yleensä valtionrajojen yli. Amfetamiinien suurimpia tuottajia ovat Kanada, Australia, Japani, Burma, Meksiko ja Syyria. Yhdysvalloissa myydään vuosittain metamfetamiinia 13 miljardilla dollarilla.