Pronssikausi
Pronssikausi oli esihistorian aikakausi, jolloin pääasiallinen metalli aseiden ja työkalujen valmistamisessa oli pronssi. Pronssia alettiin valmistaa Lähi-idässä noin 3700 eaa., josta taito levisi Eurooppaan noin 3300 eaa. Pronssikautta edelsi kalkoliittinen kausi ja sitä seurasi rautakausi.
Lähi-idän suuret sivilisaatiot faaraoiden Egypti ja varhainen Mesopotamia olivat pronssikautisia. Näiden sivilisaatioiden vaikutus säteili Kreetalle ja Kreikkaan, minne syntyi suuria kaupunkeja. Vaikutteet levisivät myös pohjoiseen. Pronssikauteen liittyi kasvava yhteiskunnallinen eriarvoistuminen. Pronssi ei ollut pronssikaudella koko kansan metalli, vaan melko harvinainen. Euroopassa kuparia saatiin vanhalla ajalla vain harvoista paikoista. Kiveä käytettiin työkalujen teossa yhä laajalti.
Pronssikausi liittyy käsitteenä myös Suomen esihistoriaan.
Ennen pronssikautta elettiin kuparikautta eli kalkoliittista kautta. Sen puitteissa tunnettiin eräitä metalleja, joita esiintyi luonnossa helposti hyödynnettävässä muodossa. Tällaisia käytettyjä metalleja olivat kulta, hopea, kupari, arseeni ja tina. Näistä valmistettuja esineitä on löytynyt muutamia eri yhteyksissä ja eri puolilla maailmaa. Pronssi on kuitenkin seosmetalli, jonka valmistamiseksi tuli sekoittaa kuparia ja sen kanssa joko arseenia tai tinaa sopivassa suhteessa. Näistä seoksista käytetään nimitystä arseenipronssi ja tinapronssi, jota yleisyytensä vuoksi kutsutaan myös vain pronssiksi. Pronssin keksiminen lienee vahinko, sillä kuparia sekä arseenia taikka tinaa ei yleensä esiinny samassa kalliossa. Sepän on täytynyt saada käsiinsä kumpaakin metallia ja jostakin syystä hänen on täytynyt sekoittaa nämä toisiinsa sulassa muodossa. Sepän oivallus on siinä, että seos sulaa matalammassa lämpötilassa kuin alkuaineet erikseen ja syntyneellä seoksella on alkuaineita paremmat käyttöominaisuudet.
Pronssikausi alkoi hitaasti, sillä uusien raaka-aineiden tuottaminen kivestä, uuden teknologian kehittäminen ja uusien ideoiden juurtuminen oli hidasta. Tärkein hidaste oli kaupattavan raaka-aineen vähyys, mutta tämä asia korjaantui uusien malmioiden löydyttyä. Pronssin keksimisen paikaa ei tiedetä, mutta teknologia sai ensimmäisenä jalansijaa Anatoliassa tai Kaukasuksella noin 3700–3300 eaa. Täältä taito levisi Mustameren () pohjoisille rannikoille, Lähi-itään, Karpaateille ja Balkanille (), joka toimi innovaatioiden ja kaupan leviämisen keskusalueena 3300–1900 eaa. Keskusalueen eri keskuksissa valmistettiin samantyyppisiä esineitä lähes samalla teknologialla koko tämän ajan. Sieltä esineet levisivät kaupan myötä Euroopan, Euraasian ja Afrikan suuntiin, mutta perässä tuli myös esineiden valmistustaito valamalla. Leviäminen tapahtui pääosin noin 1900–900 eaa. ja pronssin käyttö päämetallina jatkui joillakin alueilla vielä 500 eaa. asti. Kun Anatoliassa keksittiin uuden metallin raudan valmistustapa noin 800 eaa., syrjäytti se alueen ympäristössä pronssin sen valtametallin asemasta. Raudan leviäminen oli jokaisella seudulla rautakauden alkuna, koska rautaa oli halvempaa tuottaa itse ja se korvasi pronssin lyhyellä siirtymäajalla. Pronssia on kuitenkin käytetty nykypäivään asti vielä tarve-, koriste-esineiden ja korujen perusmetallina.
Mesopotamiassa, Egyptissä, Intiassa ja Kiinassa pronssikausi oli kehittyneiden kaupunkivaltioiden ja imperiumien aikakautta. Kreikan seudulla pronssikautisia olivat minolainen kulttuuri ja Mykenen sivilisaatio. Nämä kävivät kauppaa pohjoisten alueitten kanssa.
Euroopan pohjoisimmissa osissa, Skandinaviassa ja Suomessa pronssikautiset yhteiskunnat olivat kylissä asuvia maanviljelijöitä tai yksinkertaisia metsästäjä-kalastaja-ryhmiä.
Eurooppaan levisi pronssikaudella sotaisa indoeurooppalainen kulttuuri, joka hävitti alueelta vanhan kivikautisen megaliittiperinteen. Pronssikaudella oli ominaista selvä yhteiskunnallinen kerrostuminen. Intiaan saapuneet indoiranilaiset olivat pronssikautinen ryhmä, jolla oli vahva pappisaateli ja soturiaateli. Euroopan ensimmäiset kirjoitustaidon tunteneet kulttuurit kehittyvät pronssikaudella Kreetalla ja manner-Kreikassa (minolainen ja mykeneläinen kulttuuri).
Lähi-idän pronssikausi jaetaan perinteisesti kolmeen pääosaan.