Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Helsingin puistoissa, kaduilla ja aukioilla olevat pysyvät taideteokset ja muistomerkit. Ne kuuluvat joko Helsingin taidemuseon kokoelmiin, tai ovat julkisilla paikoilla olevia liikelaitosten, yritysten, valtion ja yksityisten tonteilla sijaitsevia ja näiden omistamia teoksia. Rakennusten sisällä olevia julkisia teoksia ei mainita. Luettelossa on myös hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita, mutta ei yksittäisten hautojen veistoksia. Luettelossa ei mainita pelkästään tekstejä sisältäviä muistolaattoja.
Vanhin Helsingin muistomerkeistä on 1700-luvun lopulla alkunsa saanut "August Ehrensvärdin hauta ja muistomerkki" Suomenlinnassa. Helsingin vanhimmaksi mainitaan myös Kauppatorilla vuonna 1835 paljastettu Keisarinnankivi. Varsinainen statuomania, joka alkoi 1800-luvun lopulla, liittyi kansallisvaltioiden ja nationalismin syntyyn sekä kehitykseen. Tämän kauden merkittäviä teoksia ovat "Johan Ludvig Runebergin muistomerkki" (Walter Runeberg, 1885), "Aleksanteri II" (Walter Runeberg ja Johannes Takanen, 1894) tai "Topelius ja lapset" (Ville Vallgren, 1932).
Varhaisin naiskuvanveistäjän julkinen teos Helsingissä on Hilda Flodinin "Vuolukivinaamiot", jotka valmistuivat Aleksanterinkatu 44:n portaaliin vuonna 1901.
Mannerheimin vuonna 1960 valmistunut ratsastajapatsas liittyi alun perin 1910-luvun lopulla suunniteltuihin pääkaupungin itsenäisyys- ja vapaudenpatsassuunnitelmiin. 1950-luvun alussa käynnistynyt Mannerheimin patsashanke poisti pidäkkeet suunnitelmilta pystyttää patsaat muillekin Suomen valtiomiehille. Läheisyyteen nousivat jalustoilleen K. J. Ståhlbergin (Wäinö Aaltonen, 1959), P. E. Svinhufvudin (Wäinö Aaltonen, 1961) ja Kyösti Kallion (Kalervo Kallio, 1962) patsaat ja ennen pitkää saivat muistomerkkinsä myös J. K. Paasikivi (Harry Kivijärvi), 1980, Risto Ryti (Veikko Myller, 1994), L. K. Relander (Matti Peltokangas, 1996) ja Urho Kekkonen (Pekka Jylhä, 2000).
Aikaisemmin julkisella taiteella tarkoitettiin julkisen sektorin julkisin tiloihin tuottamaa taidetta. Nykyisin julkinen taide koskee laajemmin ylipäätään kaikissa julkisissa tiloissa sijaitsevaa, saavutettavissa olevaa taidetta. Helsingin taidemuseo vastaa Helsingin kaupungin julkisen taiteen hankkeista, prosenttiperiaatteella hankittavista taideteoksista ja julkisten teosten ylläpidosta. Julkisia teoksia hankitaan taidemuseon omilla määrärahoilla, prosenttirahaperiaatteella ja niitä saadaan myös lahjoituksina.
Helsingissä on noin 500 ulkoveistosta, ympäristötaideteosta ja historiallista muistomerkkiä. Näistä Helsingin taidemuseon julkisen taiteen kokoelmaan kuuluu noin 250 Helsingin puistoissa, kaduilla ja aukioilla sijaitsevaa julkista taideteosta. Myös yritysten, valtion laitosten ja yksityisten tahojen omistamia teoksia on julkisilla paikoilla, kuten kiinteistöjen pihoissa.
Tässä luettelossa ei mainita Helsingin metroasemilla tai niiden läheisyydessä olevaa metrotaidetta, josta on oma luettelonsa. Helsingin Arabianrannassa olevista noin 80 teoksesta vain osa on mainittu tässä luettelossa. Eräs kokonaisuus Helsingin Ruskeasuolla on myös Invalidisäätiö Ortonin gallerian veistospuisto Invalidisäätiön puistossa. Myös Didrichsenin taidemuseossa Kuusisaaressa avattiin veistospuisto vuonna 2014.