Turun Seudun Vesi
Turun Seudun Vesi Oy on vuonna 1974 perustettu osakeyhtiö, joka perustettiin, jotta Turun seudun asukkaille ja yrityksille saataisiin parempilaatuista raakavettä. Turun Seudun Vesi Oy:n toimitusjohtajana toimi vuoteen 2014 saakka DI Jyrki Valtonen ja tällä hetkellä FT Aki Artimo.
Aiemmin Turun vesihuollosta vastasi erityisesti Turun vesilaitos, jonka aikana vettä Aurajokeen alettiin siirtää Paimionjoesta vuonna 1964 ja Vähäjokeen rakennetusta Maarian altaasta 1980-luvun altaasta. Kehitettiin myös jäteveden käsittelyä Aurajoen veden laadun parantamiseksi.
Monta vuotta kestäneiden valmisteluiden jälkeen päädyttiin suunnitelmaan, jonka mukaan Pyhäjärvestä Yläneen kunnasta vedenottoputkella Alastaron Virttaankankaalle, jossa vesi olisi laskettu maahan ja tehty ns. keinopohjavettä. Vesi olisi nostettu kaivoista ja kuljetettu putkilinjassa kantatien 41 linjausta seuraten etelään Auran kuntaan, josta edelleen valtatien 9 suuntaa seuraten Liedon kautta Turkuun. Tämä tehtiin sen takia, että Aurajoen vesi oli talousveden tekoon jonkin verran sameaa eikä sen määräkään ollut kovin riittävä kuumina ja kuivina kesinä. Vuonna 1993 Turun kaupunginvaltuusto kaatoi hankkeen, jolloin Raisio ja Naantali irtautuivat yhtiöstä. Hankkeen selvityksiin kului runsaat 20 miljoonaa markkaa (n. 3,5 miljoonaa euroa).
Turun kaupunginvaltuusto päätti 13.12.1999, että raakavettä hankitaan tulevaisuudessa Kokemäenjoesta tekopohjavetenä. Virttaankaankaan vedenottamon aiesopimus allekirjoitettiin vuonna 2000. Aiesopimuksen allekirjoittivat Turun Seudun Veden osakaskuntien lisäksi Raision-Naantalin vesilaitos ja Paraisten kaupunki. Projektin arveltiin olevan valmis vuonna 2007 ja sen kustannuksiksi laskettiin 450 miljoonaa markkaa (n. 75 miljoonaa euroa). Vuonna 2008 hankkeen kustannusarvio on 170 miljoonaa euroa. Toimitusjohtaja Valtosen mukaan Virttaankankaan vedenottamo tuottaa juomavettä Turun seudun asukkaille vuonna 2011. Kesällä 2008 laiva toi ensimmäisen erän valtavia vesiputkia Ranskasta. Putket ovat 1,2 m x 8 m. Niiden kokonaishinta on yli 50 milj. euroa.
Vesi tullaan ottamaan Huittisista Kokemäenjoen ja Loimijoen yhtymäkohdan yläpuolelta, josta se johdetaan parin kilometrin päässä olevaan esikäsittelylaitokseen. Esipuhdistettu vesi imeytetään 30 kilometrin päässä Loimaalla sijaitsevaan Virttaankankaan harjuun. Suodatettu pohjavesi johdetaan Turkuun Saramäessä sijaitsevaan kalliosäiliöön, jonka tilavuus on 64 000 m³, josta vesi johdetaan edelleen kuntien jakeluverkostoihin. Käyttöön otettavan veden määrä on korkeintaan 0,7 prosenttia joen virtaamasta. Yhtiön osakaskunnat ovat varanneet itselleen vettä yhteensä 105 000 m³ vuorokaudessa.
Virttaan seudun asukkaat ovat vastustaneet vesihanketta, koska he pelkäävät pohjaveden pilaantumista, elinkeinojen vaaraantumista ja suojelusta aiheutuvia kustannuksia. Tekopohjavesilaitos sai ympäristöluvan Länsi-Suomen ympäristölupavirastolta joulukuussa 2005. Maaliskuussa 2007 Vaasan hallinto-oikeus teki ratkaisuun vain vähäisiä muutoksia, minkä jälkeen laitosalueen rakennustyöt Virttaalla aloitettiin. Korkein hallinto-oikeus myönsi valitusluvan 12 hankkeen vastustajalla, mutta päätti elokuussa 2008 hylätä tai jättää tutkimatta suurimman osan lupaa koskevista valituksista ja muuttaa joitain ympäristölupaviraston määräyksiä. Virttaankankaan vesi osoittautui arseenipitoiseksi, ja siksi Kokemäenjoen vettä tarvitaan laimentamaan myrkkypitoisuutta.