Kymmenen käskyä
Kymmenen käskyä tai dekalogi (, "Aseret ha-Dvarîm") ovat juutalais-kristillisen uskon mukaan Jumalan ihmiselle Mooseksen välityksellä Siinain vuorella antamat käskyt. Kristinuskon eri suunnissa käytetään hiukan erilaista numerointia käskyistä. Käskyistä käytetään myös nimeä "Dekalogi", joka tulee kreikan sanasta δεκάλογος tai "dekalogos", suomeksi "kymmenen lausetta, kymmenen lausuntoa, kymmenen puheenvuoroa" tai "kymmenen tiedonantoa." "Käskyä"-muodon lausunnot saavat Raamatusta, kymmenen "käskyä", "aseret had'varim" Raamatusta käskyt löytyvät Toisesta Mooseksen kirjasta (2 Moos. 20:1–17) sekä Viidennestä Mooseksen kirjasta (5 Moos. 5:6–21).
Mooseksen laki ja kymmenen käskyä kuuluvat juutalaisuuteen. Kristityt ovat uudessa liitossa, jonka perustana on Jeesuksen sovituskuolema ristillä ja pelastus armon, eikä tekojen kautta, jonka vuoksi Mooseksen laki ei koske heitä, mutta kymmenen käskyä ovat osa kristillistä uskoa.
Kymmenen käskyä ovat osa Mooseksen lakia, jonka 613 käskyssä on kaiken kaikkiaan 365 kieltoa ja 248 käskyä. Toisin kuin yleensä ajatellaan dekalogi ei ole erillinen osa Mooseksen lakia eikä se kuulu kristinuskon viralliseen dogmiin.
Raamatussa toisena käskynä on kielto jumalankuvien valmistamiseen. Katolisessa ja luterilaisessa kymmenessä käskyssä tuo käsky on jätetty pois tai katsottu ensimmäiseen sisältyväksi lisähuomautukseksi, ja viimeinen käsky jaettu kahteen osaan. Muiden kirkkokuntien numeroinneissa ensimmäisiä käskyjä on eroteltu ja esitetty pidemmässä muodossa. Neljäs käsky on ainoa, johon sisältyy lupaus: "että kauan eläisit ja menestyisit". Tämä liittyy siihen, että juutalaisuudessa ei uskottu kuoleman jälkeiseen elämään vaan palkintoa hyville ihmisille odotettiin tulevaksi maanpäällisessä elämässä.
Kuudes käsky (Älä tapa) on ristiriitainen, sillä Raamattu antaa kuolemantuomion varsin monesta asiasta. Hepreankielinen alkuteksti לֹ ֥֖א תִּֿרְצָֽ֖ח׃ ("lo tirtzakh") tarkoittaa pikemminkin "älä murhaa". Raamatun syntyaikojen kielenkäytössä se olisi voinut merkitä myös "älä murhaa oman heimosi jäsentä", rajoittamatta enempää. Jälkimmäinen tulkinta on kuitenkin varsin kiistanalainen, joskin osittain uskottava Lähi-idän aikaisimman tiedetyn kulttuurin siirtyvän elämäntavan sekä sellaiseen liittyvän, nykyään kuolleen moraalisäännöstön tähden.
Raamattu mainitsee, että israelilaiset leiriytyivät Siinain erämaahan kaksi kuukautta Egyptin orjuudesta vapautumisensa jälkeen. Ensimmäisellä kerralla, kun Mooses meni vuorelle, Tooran mukaan Jumala puhui Moosekselle nämä sanat: "Te olette nähneet, mitä minä olen tehnyt egyptiläisille ja kuinka minä olen kantanut teitä kotkan siivillä ja tuonut teidät luokseni. Jos te nyt kuulette minun ääntäni ja pidätte minun liittoni, niin te olette minun omaisuuteni ennen kaikkia muita kansoja; sillä koko maa on minun. Ja te olette minulle pappisvaltakunta ja pyhä kansa.' Sano nämä sanat israelilaisille." Mooses vei sanoman kansalleen ja kansa vastasi siihen sanoen: ""Kaiken, mitä Herra on puhunut, me teemme"", jonka Mooses meni ilmoittamaan Jumalalle vastaukseksi.
Raamatun mukaan toisella kerralla Jumala puhui vuorella Moosekselle, että heidän täytyy pyhittyä kahden päivän ajan, jolloin tulee vaatteetkin pestä kolmatta päivää varten, ja varoitti astumasta vuorelle tai koskemasta siihen tuona aikana kuolemanrangaistuksen uhalla, kunnes "Pitkän torven" puhallus purkaa kiellon, jonka jälkeen kansa saa tulla vuorelle. Myös naiseen yhtyminen oli kielletty tuon kolmen päivän pyhityksen aikana.
Kolmannella kerralla Mooses vei kansan vuoren lähelle, kun pasuuna soi. Raamatun mukaan Jumala astui alas Siinain vuorelle tulen muodossa, ja siksi vuori oli savun peitossa. Mooses ja hänen veljensä Aaron menivät ylös vuorelle, jossa he saivat käskyt.
"2. Moos. 20:1 JA HERRA puhui caiki nämet puhet."
"2. Moos. 20:1 JA Jumala puhui caicki nämät sanat/ sanoden:"
"2. Moos. 20:1 Ja Jumala puhui kaikki nämät sanat, sanoen:" "2. Moos. 20:1 Ja Jumala puhui kaikki nämä sanat ja sanoi:"2. Moos. 20:1 Niin Jumala puhui kaiken tämän:2. Moos. 20:1 Sitten Jumala puhui kaikki nämä sanat:Alla on esitetty kymmenen käskyä siinä hieman lyhennetyssä muodossa, jossa ne esiintyvät evankelis-luterilaisen kirkon katekismuksessa:
Katekismuksessa käskyihin liittyy myös Martti Lutherin laatimat selitykset. Jokaisen käskyn jäljessä on kysymys "Mitä se on?", johon vastataan tähän tapaan: "Meidän tulee peljätä ja rakastaa Jumalaa niin, että emme" (tee sitä tai sentapaista pahaa, minkä tämä käsky kieltää tai jotakin muuta samantapaista) "vaan" (tietynlaista hyvää, mikä on juuri päinvastaista).
Mooseksen elämästä ja sen kymmenestä käskystä on tehty myös kuuluisa draama- ja seikkailuelokuva, "The Ten Commandments", Kymmenen käskyä, vuonna 1956, joka on myös Oscar-palkittu sekä muita kunnianosoituksia ansainnut. Moosesta elokuvassa näytteli Charlton Heston.
Esimerkkejä muista asiayhteyksistä, jossa kymmentä käskyä on käytetty: