SMS Schleswig-Holstein
SMS Schleswig-Holstein oli Saksan keisarikunnan laivaston Deutschland-luokan taistelulaiva, joka ampui todennäköisesti toisen maailmansodan ensimmäiset laukaukset.
Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä ja sen köli laskettiin 18. elokuuta 1904. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1906 ja se valmistui lopulta 6. heinäkuuta 1908.
Ensimmäisessä maailmansodassa se oli mukana Skagerrakin taistelussa kesällä 1916, jossa se kärsi vaurioita brittilaivaston tykkitulesta. Sodan lopunaikana "Schleswig-Holstein" toimi huoltoaluksena ja lopulta majoitusaluksena Kielissä. Alus oli yksi kuudesta vanhentuneesta taistelulaivasta, jotka Versailles’n rauhansopimus salli jättää Saksan laivastolle rannikkopuolustuskäyttöön. Se toimi rannikkopuolustuslaivueen lippulaivana vuoteen 1935 saakka.
Sisaraluksensa "SMS Schlesienin" lailla alus oli vanhentunut toisen maailmansodan alkaessa, sillä aikalaistensa lailla sen vedenalainen panssarointi oli heikkoa eikä laiva kestäisi torpedo-osumia. Molemmat alukset olivat palvelleet koululaivoina, mutta sodan sytyttyä kummatkin toimivat rajoitetussa palveluksessa ja osallistuivat muutamiin sotatoimiin.
Elokuun lopulla 1939 kommodori Gustav Kleikampin komentama "Schleswig-Holstein" purjehti Danzigiin rauhanomaisen laivastovierailun varjolla. Se ankkuroi kanavaan vastapäätä satamassa sijainnutta puolalaista linnaketta Westerplatten niemimaalla. Alus alkoi 1. syyskuuta 1939 klo 4.45 tulittaa puolalaista varuskuntaa ampuen todennäköisesti maailmansodan ensimmäiset laukaukset aloittaen samalla Westerplatten taistelun. Aluksen ampuma laidallinen ei varsinaisesti ollut ensimmäinen väkivaltainen sotatoimi, sillä Saksan ilmavoimat oli pudottanut ensimmäiset pommit Wieluniin viittä minuuttia aiemmin, mutta ensimmäiseksi laukaukseksi se voidaan laskea. Laivasto, ilmavoimat ja tykistö jatkoivat Westerplatten varuskunnan pommittamista viikon ajan, kunnes se vihdoin viikon kuluttua antautui.
Westerplatten taistelun jälkeen "Schleswig-Holstein" pommitti Danzigin satamasta toisen puolalaisen satamakaupungin Gdynian linnoituksia aina syyskuun 13. päivään asti, jonka jälkeen se siirtyi tulittamaan Kepa Oksywskaa. Helin niemimaan linnoituksia se tulitti yhdessä taistelulaiva "Schlesienin" kanssa 18. syyskuuta 1939 alkaen. Helin niemimaan taistelun aikana alukseen osui puolalaisen rannikkopatterin ampumia 152 mm:n kranaatteja vaurioittaen aluksen tykkitornia ja hiljentäen sen suurimmat tykit.
Alus osallistui 1940 Tanskan valtaamiseen, mutta ajoi karille Iso-Beltissä jo operaatio Weserübungin alussa. Sen jälkeen "Schleswig-Holstein" toimi koululaivana. Syyskuun alkuun 1944 mennessä siitä oli tehty ilmatorjunta-alus, mutta saman kuukauden 18. päivänä brittilentokoneet pommittivat sitä osuen kolmesti. Alus syttyi palamaan ja upposi Gdyniassa 12 metrin syvyyteen. Neuvostoliiton laivasto nosti aluksen ja hinasi sen Tallinnaan 26. syyskuuta 1946. Alus oli kuitenkin vahingoittunut liian pahasti, jotta sitä olisi kannattanut korjata. Se upotettiin lähelle Osmussaarta 25. heinäkuuta 1947. Punalaivasto antoi sille uuden nimen "Borodino" ja käytti sitä maalialuksena ammuntaharjoituksissa vuoteen 1955 saakka. Laivan hylkyä suojelee Viron kansallisperintölautakunta. Laivan kello on esillä Dresdenissä Bundeswehrin sotahistoriallisessa museossa.