ATI Technologies
ATI Technologies oli kanadalainen näytönohjainvalmistaja, joka tunnettiin Radeon-piireistään. Yritys oli yksi maailman suurimmista näytönohjainvalmistajista. Prosessorivalmistaja AMD osti ATI Technologiesin vuonna 2006.
ATI:n perustivat vuonna 1985 neljä Kiinasta ja Hongkongista peräisin olevaa maahanmuuttajaa nimellä Array Technologies Incorporated. Aluksi yhtiö valmisti alihankintana grafiikkapiirejä tietokonevalmistajille, kuten IBM:lle. Vuonna 1987 yhtiö alkoi markkinoida omia näytönohjaimiaan, joiden nimeksi tuli "ATI EGA Wonder" ja "ATI VGA Wonder".
Vuonna 1991 ATI esitteli ensimmäisen kiihdytetyn grafiikkapiiriinsä, ATI Mach 8:n. Se oli klooni IBM:n 8514/A-näytönohjaimesta. Vuonna 1992 esiteltiin "ATI Mach 32", joka oli 32-bittinen kiihdytetty näytönohjain. Siinä oli yksi tai kaksi megatavua näyttömuistia, 64-bittinen muistiväylä sekä rajallinen tuki VESA BIOS Extensionsille. Kortti oli saatavana ISA-, EISA-, VLB- ja PCI-väylään. Vuonna 1994 esiteltiin 64-bittinen kiihdytetty "ATI Mach 64" -näytönohjain. Se oli saatavilla jopa 8 megatavun näyttömuistilla.
Vuonna 1996 esiteltiin ATI Rage -sarja. Se perustui aluksi ATI Mach 64 -näytönohjaimeen, mutta siihen oli lisätty ajankohtaiseksi tulleita 3D-kiihdytysominaisuuksia.
Vuonna 2000 Rage sai väistyä Radeonin julkaisun myötä. Yritys teki korttinsa itse aina Radeon 8500 -kortteihin asti. Nykyisin ATI on omaksunut Nvidian taktiikan ja myy piirinsä muille yhtiöille, jotka kokoavat kortit ja myyvät ne eteenpäin. Syy taktiikan muutokseen oli korttien kasvava kysyntä, jota ATI ei kyennyt itse tyydyttämään. Tällä hetkellä ATI käy taistelua Nvidiaa vastaan johtavan markkina-aseman saamiseksi takaisin.
Radeon oli ATI:n ensimmäinen näytönohjain, joka kykeni haastamaan pelinopeudessa Nvidian GeForce-kortit. Radeon ei pärjännyt aluksi pelinopeudessa GeForce-piireille, mutta sen kuvanlaatu oli Matroxin pelikäyttöön sopimattomien korttien veroinen.
Kolmannen sukupolven Radeon 9700 -piirin julkaisu käänsi pelikorttien nopeustaistelun ATI:n eduksi Nvidian painiskellessa teknisten ongelmien kanssa. Myöhemmin 9700- ja 9500-piirit korvattiin kellotaajuuspäivitetyillä 9800- ja 9600-piireillä, jotka ovat käytännössä poistuneet markkinoilta.
ATI:n seuraavan sukupolven huippukortit olivat nimeltään X800 XT, ja PE (Platinum Edition). Platinum Editionissa erona oli XT-mallia korkeammat kellotaajuudet muisteille ja GPU:lle, mikä paransi suorituskykyä ja lämmöntuottoa.
Toukokuussa 2007 ATI toi markkinoille R600-sarjan huippukortin, joka tunnetaan nimellä 2900 XT. Siinä oli uudistuksena muun muassa tuki DX10-tekniikalle.
Saman vuoden joulukuussa AMD toi markkinoille HD 3000 -mallisarjan, joka pärjäsi paremmin Nvidian tuotteita vastaan etenkin hinta-laatusuhteessa.
18. kesäkuuta 2008 AMD julkaisi HD 4000 -tuotesarjan, jonka kärkinimenä toimi kahta RV770-ydintä ja GDDR5-muistia käyttävä HD 4870X2 kahden teraFLOPin laskentateholla. Sarja tunnetaan koodinimellä Radeon R700.
Vuonna 2008 Nvidia ilmoitti olevansa halukas auttamaan ATI:tä PhysX-fysiikkakiihdyttimen toimimaan saattamiseksi ATI:n näytönohjaimilla. AMD kuitenkin ryhtyi yhteistyöhön Intelin omistaman Havok-yhtiön kanssa.
AMD:n HD 5000 -tuotesarja julkaistiin 23. syyskuuta 2009. Tuotesarjan näytönohjaimet valmistettiin 40 nm -prosessilla TSMC:n tuotantolinjoilla Taiwanissa. Kuten HD 4000 -tuotesarjassakin, käytettiin näytönohjaimissa GDDR5-muistia. Kysessä oli ensimmäinen täysin DirectX 11 -teknologiaa tukeva näytönohjainsarja. Tuotesarja tunnetaan myös (Radeon) R800 -nimellä.
Yhdysvaltalainen AMD (Advanced Micro Devices) ilmoitti 24. heinäkuuta 2006 ostavansa ATI:n. ATI Technologies siirtyi AMD:n omistukseen 25. lokakuuta 2006. Toukokuussa 2009 julkaistussa lehdistötiedotteessa AMD ilmoitti, että ATI-tuotenimi tulee jäämään pois käytöstä. Vuonna 2010 viimeisellä neljänneksellä ilmestynyt HD 6000 -sarja julkaistiin AMD:n eikä enää ATI:n nimikkeen alla.