Budapest
Budapest (unkarilaisittain [] ) on Unkarin pääkaupunki. Tonava virtaa kaupungin halki ja jakaa sen kahteen osaan: läntiseen Budaan ja itäiseen Pestiin. Budan puolella on korkeita kukkuloita, mutta Pest on alavaa tasankoa.
Budapestin kaupunkikuvaa hallitsevat metsäiset Budan kukkulat, Tonava ja sen sillat, Margitinsaari ja Pestin puoleinen joenranta. Kukkuloista ovat vaikuttavimpia Gellértinvuori ja Linnavuori, jonka huipulla on Budan linna ja keskiaikainen kaupunginosa. Pestin puolen nähtävyyksiä ovat Parlamenttitalo, Pyhän Tapanin kirkko ja Andrássy út -katu. Tonavan rannat, Linnavuori ja Andrássy út on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Roomalaisten aikaan nykyisen Budapestin seudulla oli Aquincumin kaupunki. Unkarilaisten maahantulon jälkeen nykyisen Óbudan eli ”vanhan Budan” alueelle kehittyi yksi Unkarin ensimmäisistä kaupungeista, ja Pestiin rakennettiin ensimmäinen kirkko 1046. Mongolien hyökkäyksen jälkeen kuningas Béla IV perusti Budan vuonna 1242. Buda oli Unkarin kuningaskunnan pääkaupunki, kunnes se joutui turkkilaisten valtaan vuosiksi 1541–1686.
Vuonna 1872 Buda, Pest ja Óbuda yhdistettiin Budapestin kaupungiksi. Se kehittyi nopeasti, ja 1900-luvun vaihteessa se oli väkiluvultaan Euroopan kuudenneksi suurin. Budapestin nykyinen kaupunkikuva, kuten suuret bulevardit ja kertaustyyliset rakennukset, on peräisin tältä ajalta. Kaupunki kärsi pahoin sekä toisessa maailmansodassa että Unkarin kansannousussa 1956.
1990-luvulta lähtien väestö on muuttanut yhä enemmän metropolialueelle ja kaupungin väkiluku on laskenut. Vuonna 2010 Budapestissä oli 1 721 556 asukasta, ja vuonna 2001 koko metropolialueen väkiluku oli 2 434 603. Kaupunki on kuitenkin säilyttänyt asemansa Unkarin merkittävimpänä taloudellisena ja kulttuurisena keskuksena. Vuonna 2002 yli kolmasosa Unkarin bruttokansantuotteesta syntyi Budapestissä. Kaupungissa on arvioitu käyvän yli 2,5 miljoonaa matkailijaa vuodessa.
Budapest sijaitsee Karpaattien altaan keskellä strategisesti tärkeässä paikassa, jossa Transdanubian ja Alföldin välinen vanha kulkureitti ylittää Tonavan. Tonavassa on tällä kohdalla saaria, joten sen poikki on ollut helppo kulkea. Suurimmat saaret pohjoisesta lukien ovat Hajógyárisaari, Margitinsaari ja Csepelsaari. Csepelsaaresta Budapestin kaupunkiin kuuluu vain pohjoiskärki.
Kaupungin pinta-ala on 525 km, ja sen alueen pituus on pohjois-eteläsuunnassa noin 25 km ja itä-länsisuunnassa noin 29 km.
Budapestille on luonteenomaista suuret maantieteelliset vastakohdat: Buda on rakennettu Tonavan länsirannan korkeille rinteille, mutta Pest sijaitsee joen toisella puolella alavalla hiekkatasangolla. Tonavan tulvat olivat Pestissä yleisiä ennen kuin joki säännösteltiin 1800-luvulla. Kaupungin alueesta noin puolet on rakennettua maata.
Budapestin länsiosassa kohoavat Budan kukkulat. Kaupungin korkein kohta on János-hegyn huippu 529 metriä merenpinnan yläpuolella, ja muita korkeita kukkuloita ovat Hármashatár-hegy (497 metriä) ja Széchenyi-hegy (471 metriä). Budan kukkuloilla maaperä on enimmäkseen dolomiittia ja kalkkikiveä. Alueella on huomattavan paljon luolia, jotka ovat syntyneet karstimaan muodostumisen yhteydessä, kun vesi on syövyttänyt kallioperää. Suurin osa lähes 100 luolasta on vain muutaman metrin syvyisiä, mutta muutamissa luolissa onkaloiden yhteispituus on yli neljä kilometriä. Tunnetuimpia ovat Pálvölgyin ja Szemlőhegyn luolat. Linnavuoren sisällä on laaja, osittain keinotekoinen luolasto, jota on käytetty myös sotilaallisiin tarkoituksiin.
Budapestissä on myös runsaasti kuumia lähteitä, ja monien yhteyteen on perustettu kylpylöitä. Kun vesi tihkuu syvälle maankuoreen, se lämpenee, laajenee ja nousee ylös maankuoren halkeamia pitkin. Veden lämpötila ja sen sisältämät mineraalit vaihtelevat Budapestin eri alueilla. Gellértin kylpylässä veden lämpötila on 45 astetta, mutta pohjoisempana Csillaghegyssä se on vain 21 astetta.
Budapestin pohjoispuolella sijaitsee 600 km:n laajuinen Tonavan-Ipolyn kansallispuisto ("Duna-Ipoly Nemzeti Park"), joka ulottuu osittain myös kaupungin alueelle. Siihen kuuluu esimerkiksi Szemlőhegyn luola ja János-hegyn ja Hármashatár-hegyn kukkulat. Budan kukkuloilla suojeltua aluetta on yli 100 km. Alueella on useita kasvilajeja, jotka elävät vain Karpaattien altaassa, osa ainoastaan Budassa.
Budapestissä vallitsee väli-ilmasto, johon vaikuttaa Alföldin ilmasto jyrkkine lämpötilaeroineen ja Transdanubian leudompi ilmasto runsaine sateineen. Talvella voi sataa paljon lunta ja lämpötila voi laskea alle −15 asteen, mutta kesällä helleaallot ja kosteus voivat tehdä ilman painostavaksi. Talvi vaihtuu kesäksi ja päinvastoin usein melko nopeasti, joten kevät ja syksy eivät ole yhtä selvästi määriteltäviä vuodenaikoja kuin esimerkiksi Länsi-Euroopassa. Tonava jäätyy usein kokonaan kylminä jaksoina, ja jäälautat haittaavat vesiliikennettä joulukuusta maaliskuuhun.
Budapestin kaupunkikuvaa hallitsevat metsäiset Budan kukkulat, Tonava ja sen sillat, Margitinsaari ja Pestin puoleinen joenranta. Kukkuloista ovat vaikuttavimpia jyrkkäseinäinen Gellértinvuori, joka kohoaa lähes pystysuoraan joen rannasta, ja sen pohjoispuolella pitkänomainen Linnavuori.
Tonavan rannat, Linnavuori ja Andrássy út -katu on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon. Unescon kuvauksen mukaan Budapestissä on yksi maailman vaikuttavimmista kaupunkimaisemista.
Gellértinvuori on yksi kaupungin parhaista näköalapaikoista. Sen huipulla on vuoden 1848 vallankumouksen jälkeen rakennettu linnake Citadella ja sen edessä Vapaudenpatsas. Aikaisemmin patsaan ympärillä oli jyhkeät neuvostosotilaiden pronssipatsaat sen kunniaksi, että puna-armeija valtasi Budapestin 1945. Järjestelmänvaihdoksen jälkeen Vapaudenpatsas jätettiin paikoilleen, mutta neuvostosotilaiden patsaat ja kaatuneiden nimet poistettiin. Patsas näkyy kaikkialle kaupunkiin, ja se on tullut osaksi kaupunkikuvaa jopa niin, että varsinkin ulkomailla sitä pidetään Budapestin symbolina.
Gellértinvuoren pohjoispuolella on Linnavuori, jonka huipulla on Budan linna ja Budan vanha, keskiaikainen kaupunginosa. Budan linnan vanhimmat osat ovat 1200-luvulta, mutta se on sen jälkeen tuhottu ja rakennettu monta kertaa. Nykyisen, lähinnä uusbarokkisen hahmonsa se sai 1800-luvun lopulla. Linna tuhoutui pahoin toisessa maailmansodassa, ja sen restaurointi saatiin päätökseen 1970-luvun puolivälissä. Nykyään linnassa toimii Unkarin kansalliskirjasto, Budapestin historian museo ja Unkarin kansallisgalleria.
Muita Linnavuoren nähtävyyksiä ovat keskiaikainen Matiaksenkirkko ja sen edustalle myöhemmin rakennettu Kalastajanlinnake. Matiaksenkirkko on saanut nimensä kuningas Matias Corvinuksen mukaan. Hänet kruunattiin siellä, ja Corvinuksen suvun tunnus korppi näkyy kirkon seinällä Unkarin vaakunassa. Matiaksenkirkko on toiminut monien Unkarin kuninkaiden kruunajaiskirkkona. Paikalla oli kirkko jo 1200-luvulla, mutta se on rakennettu uudelleen useita kertoja. Vuosina 1874–1896 se restauroitiin kokonaan uusgoottilaiseen tyyliin.
Matiaksenkirkon taakse, kaupunginmuurin raunioiden päälle rakennettiin vuosina 1901–1905 seitsentorninen, uusromanttinen rakennelma, jota kutsutaan Kalastajalinnakkeeksi. Siitä on tullut yksi kaupungin maamerkeistä, ja se on vaikuttava näky etenkin valaistuna Tonavan puolelta katsottuna. Linnakkeen edustajalla on kuningas Tapani Pyhän ratsastajapatsas. Paikalla sijaitsi keskiajalla kalatori, ja kalastajien tehtävänä oli puolustaa tätä kaupunginmuurin osaa.
Budapestin sydämessä keskellä Tonavaa on Margitinsaari, joka on kahden ja puolen kilometrin pituinen ja keskikohdaltaan runsaat puoli kilometriä leveä. Se on suosittu vapaa-ajanviettopaikka. Margitinsaari on saanut nimensä prinsessa Margaretista, joka eli siellä dominikaanien luostarissa 1200-luvulla. 1700-luvun lopulla Margitinsaaresta tuli ensin aristokraattien ja myöhemmin ylemmän keskiluokan kesäpaikka, kunnes se siirtyi kaupungin omistukseen 1908. Saarella on muun muassa kirkkojen ja luostareiden raunioita, uimahalli, valtionoopperan ulkoilmanäyttämö ja kaksi hotellia. Siellä on myös kuumia lähteitä, joista virtaa vettä ulkouimalaan ja kylpylä-hotelliin.
Linnavuorta vastapäätä, Tonavan Pestin-puoleisella rannalla on näkyvällä paikalla koristeellinen Parlamenttitalo ("Országház"). Se rakennettiin vuosina 1885–1902. Vaikka Parlamenttitalo onkin tyyliltään lähinnä uusgotiikkaa, siinä on myös renessanssin ja barokin piirteitä. Parlamenttitalon pituus on 268 metriä ja sen kupolin korkeus 96 metriä. Ulkoseinät on koristeltu Unkarin hallitsijoiden ja sotilasjohtajien patsain. 
Alempana joenvarressa on uusrenessanssityylinen Unkarin tiedeakatemian talo (1862–1864), kansallisromanttiseen tyyliin rakennettu konserttisali Vigadó (1859–1864) ja kaksi häiritsevästi silmiinpistävää modernia hotellia. Niistä Marriott on rakennettu 1969 ja Intercontinental 1980-luvun alussa. Joenrantaa kulkee kävelykatu Korzó.
Pestin sydän on Belvárosin kaupunginosa, epäsäännöllinen viisikulmio, jonka pisin sivu kulkee Tonavan suuntaisesti. Belvárosissa kulkee Váci utca, kapea kävelykatu, joka on Budapestin suosituinta ostosaluetta. Belvárosin seurakuntakirkko on Pestin vanhin rakennus, vaikka se onkin rakennettu uudelleen barokkityyliin 1700-luvulla, kuten monet muutkin Pestin ja Budan kirkot. Pestin kaksi kehäkatua muodostavat samankeskiset puoliympyrät Belvárosin ympärille: Sisempi "Kiskörút" (Pieni kehäkatu) kulkee entisen kaupunginmuurin paikalla, ja ulompi "Nagykörút" (Suuri kehäkatu) on rakennettu Tonavan kuivuneen sivuhaaran paikalle.
Belvárosin pohjoispuolella sijaitsee Pyhän Tapanin kirkko (), Budapestin suurin kirkko. Se on rakennettu vuosina 1851–1906. Kirkko on nimetty Tapani I:n, Unkarin ensimmäisen kuninkaan mukaan, ja siellä säilytetään pyhäinjäännöstä, jonka uskotaan olevan Tapani I:n oikea käsi. Arkkitehtonisesti kirkko yhdistelee uusklassismin ja uusrenessanssin tyylisuuntia..
Budapestin kauneimpana katuna pidetty Andrássy út kulkee viivasuoraan Pestin keskustasta, Pyhän Tapanin kirkon läheltä Kaupunginpuistoon ("Városliget"). Andrássy útin varrella on monia arkkitehtonisesti merkittäviä rakennuksia, kuten uusrenessanssityylinen Unkarin valtionooppera (1875–1884) ja Baletti-instituutti (1883). Kadun päässä on Sankarien aukio ("Hősök tére") ja Millennium-muistomerkki, joka on pystytetty unkarilaisten maahantulon 1000-vuotisjuhlien kunniaksi vuonna 1896. Muistomerkissä on puoliympyrän muotoinen pylväsrivistö, johon on pystytetty Unkarin kuninkaita ja kansallisia johtajia kuvaavat patsaat. Muistomerkin keskuspylväs on 36 metrin korkuinen, ja sen huipulla oleva patsas kuvaa arkkienkeli Gabrielia, joka johtaa unkarilaiset maahansa. Kaupunginpuistossa on muun muassa eläintarha, huvipuisto, sirkus ja kasvitieteellinen puutarha. Siellä on myös tekolampi, joka jäädytetään talvella luisteluradaksi.
"Pääartikkeli Budapestin historia"
Nykyisen Budapestin seudulle saapui kelttiläisiä heimoja 200-luvulla eaa. Yksi näistä heimoista oli eraviskit, joiden linnoitus ja tärkein asumus (oppidum) sijaitsi Gellértinvuorella. Vuoteen 89 mennessä roomalaiset perustivat alueelle linnoituksen, josta kehittyi Aquincumin kaupunki. Unkarilaiset saapuivat alueelle 800-luvun lopulla, ja yksi Unkarin ensimmäisistä kaupungeista kehittyi nykyisen Óbudan alueelle. Pestiin rakennettiin ensimmäinen kirkko 1046. Óbudan kehitys pysähtyi mongolien hyökkäykseen 1241–1242. Mongolien vetäydyttyä Béla IV perusti Budan kaupungin nykyiselle Linnavuorelle. 1400-luvun alussa kuningas Sigismund rakensi kuninkaanlinnan Linnavuoren eteläkärkeen, ja Buda ja Pest nousivat Unkarin tärkeimmiksi kaupungeiksi. Kuningas Matiaksen aikana Buda oli Alppien pohjoispuolisen renessanssin keskus.
Turkkilaiset valtasivat Budan ensimmäisen kerran Mohácsin taistelun jälkeen vuonna 1526, mutta miehittivät sen pysyvästi vasta 1541. Kaupunki oli turkkilaisten halussa 140 vuotta, kunnes paavi Innocentius XI:n organisoima ristiretkeläisarmeija valtasi sen syyskuussa 1686. Unkari joutui Habsburgien valtaan.
1700-luvulla Unkarin hallinto- ja kulttuurikeskus oli Pozsony (Bratislava). Se toimi eräänlaisena Unkarin pääkaupunkina, kunnes tärkeimmät virastot siirrettiin Budaan vuonna 1785. 1800-luvun reformikaudella Budan ja Pestin välille rakennettiin ensimmäinen pysyvä silta, Széchenyin ketjusilta, ja Tonavan säätely aloitettiin. Pestissä käynnistettiin monia suuria julkisia rakennushankkeita, kuten Kansallisteatteri, Tiedeakatemia ja Kansallismuseo.
Vallankumoussodassa itävaltalaiset miehittivät Budan ja Pestin, mutta unkarilaiset valloittivat ne takaisin keväällä 1849. Elokuussa 1849 unkarilaiset joutuivat kuitenkin antautumaan. Sitä ennen keisarin tykistö oli ampunut hajalle Pestin rannan palatsit ja virastotalot.
Keisari Frans Joosef allekirjoitti vuoden 1872 lopulla asetuksen, jolla Buda, Pest ja Óbuda yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi nimeltään Budapest. Yhdistämisen jälkeen kaupunki alkoi kehittyä nopeasti. Kauppa ja teollisuus lähtivät nousuun ja tehtaita perustettiin. Vuosisadan vaihteessa Budapest oli maailman johtava myllykeskus, ja Csepelsaarelle muodostui Unkarin merkittävin teollisuuskeskus, jossa valmistettiin mm. aseita kaksoisvaltakunnan armeijalle. Suurimmat tehtaat syntyivät metalliteollisuuden, laivan- ja koneenrakennuksen ja sähkötekniikan aloille. Suurin oli Ganzin sähkötekniikan tehdas, missä oli vuosisadan vaihteessa 1 200 työntekijää. 
1900-luvun vaihteessa Budapest oli väkiluvultaan Euroopan kuudenneksi suurin kaupunki. Budapestin nykyinen kaupunkikuva, kuten suuret bulevardit ja kertaustyyliset rakennukset, on peräisin yhdistymisen jälkeiseltä kulta-ajalta. Aikakauden huipentuma oli kuusi kuukautta kestänyt Millennium-maailmannäyttely, joka järjestettiin vuonna 1896 unkarilaisten maahantulon 1000-vuotisjuhlan kunniaksi.
Kulta-aika päättyi ensimmäiseen maailmansotaan, joka syttyi heinäkuussa 1914. Syksyllä 1918 Budapestissä syntyi suuria mielenosoituksia. Kansallisneuvosto julisti Unkarin itsenäiseksi tasavallaksi, ja tammikuussa 1919 se valitsi Mihály Károlyin presidentiksi. Maaliskuussa vallankumouksellinen sotilasneuvosto julisti Unkarin neuvostotasavallaksi. Neuvostovalta sortui, kun Romanian joukot valtasivat Budapestin elokuussa. Marraskuussa 1919 unkarilaiset Kansallisen armeijan joukot marssivat kaupunkiin amiraali Miklós Horthyn johdolla. Maaliskuun 1. päivänä 1920 parlamentti valitsi Horthyn Unkarin valtionhoitajaksi käyttämään kuninkaalle kuuluvia oikeuksia. Trianonin sopimuksen jälkeen Unkari menetti paljon alueitaan, ja Budapestiin muutti yli 300 000 ihmistä Romaniaan, Tšekkoslovakiaan ja Jugoslaviaan liitetyiltä alueilta.
Toisessa maailmansodassa Unkari ajautui natsi-Saksan liittolaiseksi. Saksalaiset miehittivät Unkarin maaliskuussa 1944, ja lokakuussa valtaan nousi fasistinen nuoliristi-puolue. Budapestissä murhattiin tuhansia juutalaisia, ja työkykyiset lähetettiin marraskuussa 1944 kuolemanmarssille rakentamaan panssariesteitä Wienin edustalle. Kaupungista käytiin ankaria, viikkokausia kestäneitä taisteluita tammi-helmikuussa 1945. Kun puna-armeija valtasi Pestin, saksalaiset vetäytyivät Budan puolelle ja räjäyttivät Tonavan sillat. Taistelujen lopulta tauottua noin 20 000 siviiliä oli saanut surmansa ja kolme neljäsosaa kaupungin asuintaloista, historiallisista rakennuksista ja kirkoista oli tuhoutunut tai vakavasti vaurioitunut.
Sodan jälkeen Unkari joutui Neuvostoliiton etupiiriin, ja sinne luotiin sosialistinen järjestelmä. Vuonna 1948 alkoi tuotantovälineiden kansallistaminen ja maan nopea teollistaminen maatalouden kustannuksella. On arvioitu, että neljäsosa Budapestin aikuisväestöstä joutui oikeustoimien tai poliisikuulustelun kohteeksi ja kaupungista karkotettiin 20 000 ihmistä. 
Vuonna 1950 muodostettiin ”Suur-Budapest”, kun Budapestin alueeseen liitettiin 16 kylää ja 7 kaupunkia. Kaupungin piirien määrä nousi 14:stä 22:een, pinta-ala lähes kaksinkertaistui ja väkiluku nousi 60 prosenttia. Liitoksen tavoitteet olivat poliittiset: sen tarkoituksena oli saavuttaa ”oikea” suhde älymystön, työläisten ja talonpoikien välillä ja taata kommunisteille voitto seuraavissa vaaleissa. Kaupunkiin liitettyjä alueita alettiin kehittää suunnitellusti vasta 1960-luvulla.
Unkarin kansannousu alkoi Budapestissä 23. lokakuuta 1956. Mielenosoittajat joutuivat pian aseellisiin taisteluihin sisäministeriön ja turvallisuuspalvelun joukkojen kanssa. Salaisen poliisin miehiä jahdattiin ja hakattiin kuoliaiksi. Venäläiset panssarijoukot hyökkäsivät kaupunkiin, mutta eivät saaneet sitä hallintaansa. Niitä heitettiin parvekkeilta ja ikkunoista polttopulloilla. Panssarit ampuivat tykkitulta asuinrakennuksiin, joissa olettivat sala-ampujien piileksivän, ja aiheuttivat näin suuria tuhoja ja runsaasti siviiliuhreja. Imre Nagy muodosti uuden hallituksen, ja venäläiset vetäytyivät Budapestista 30. lokakuuta.
János Kádár muodosti kuitenkin Szolnokissa uuden hallituksen 4. marraskuuta, ja samana aamuna puna-armeijan panssarivaunut hyökkäsivät Budapestiin. Katutaistelut loppuivat varsin pian, vaikka hajanaista vastarintaa esiintyikin useiden päivien, jopa viikkojen ajan. Luodinreikiä ja sirpaleiden jälkiä voi nähdä yhä Pestin vanhemmissa osissa. Kansannousun aikana ja sen jälkeen kaupungista pakeni ulkomaille 92 000 ihmistä.
1970-luvulla Unkari oli huomattavasti muita neuvostoblokin valtioita edellä elintasossa, liikkumisen vapaudessa ja mahdollisuudessa kritisoida hallitusta. Tilanne alkoi kuitenkin paheta 1980-luvulla, eikä järjestelmä selvinnyt sellaisista ongelmista kuin työttömyydestä, inflaatiosta ja ulkomaisesta lainasta. Toukokuussa 1988 Kádár pakotettiin eroamaan ja maahan perustettiin uusia puolueita. Kesäkuussa 1989 noin 250 000 ihmistä osallistui Budapestissä Imre Nagyn ja muiden kansannousun uhrien muistotilaisuuksiin. Sankarien aukiolla järjestettiin näyttävä surujuhla, jossa sosialistista järjestelmää vaadittiin ottamaan vastuu tapahtuneista vääryyksistä ja oikeudenloukkauksista. Keväällä 1990 järjestettiin ensimmäiset vapaat vaalit, ja viimeiset neuvostojoukot vetäytyivät Unkarista kesäkuussa 1991.
Tie markkinatalouteen ei ole kuitenkaan ollut helppo, ja ajoittain väkivaltaisetkin mielenosoitukset ovat olleet yleinen näky Budapestin kadulla. Radikaali oikeistolais-nationalistinen puolue Jobbik ja sen univormuihin pukeutunut sotilaallinen siipi Magyar Gárda (Unkarin kaarti) ovat olleet monien mielenosoitusten ja mellakoiden keskipisteessä. Vuoden 2006 protestien aikaan kaupungissa oli laajoja mellakoita ja mielenosoittajat valtasivat televisiotalon.
Budapest on Unkarin pääkaupunki ja Pestin läänin () pääkaupunki. Se ei kuitenkaan kuulu hallinnollisesti Pestin lääniin vaan muodostaa oman alueensa. Budapest ja Pestin lääni muodostavat yhdessä Keski-Unkarin suuralueen ("Közep-Magyarország régio"). Lisäksi on erikseen määritelty myös Budapestin metropolialue ("Budapesti Agglomeráció"), mutta sillä ei ole omaa hallintoa.
Kaupunki on jaettu 23 piiriin ("kerület"), joista kuusi on Budan puolella, 16 Pestissä ja yksi Csepelsaarella. Eri piirien pinta-alat ja asukasluvut vaihtelevat suuresti: Esimerkiksi Linnavuoren käsittävä I piiri ja Pestin ydinkeskustan käsittävä V piiri ovat vain 2–3 neliökilometrin laajuisia, kun suurimmat piirit ovat kymmenen kertaa suurempia. I piirissä on 25 000 ja V:ssä 27 000 asukasta, mutta esimerkiksi Óbudan ja Békásmegyerin käsittävässä III piirissä on 123 000 asukasta ja Kelenföldin käsittävässä XI piirissä 140 000 asukasta.
Budapestissä on erikoinen kaksinkertainen hallintojärjestelmä. Sekä Budapestin kaupungilla että jokaisella piirillä on oma hallintonsa, vaaleilla valitut pormestarit ja valtuustot. Budapestin kaupunginvaltuustossa ("Fővárosi Közgyűlés") on 66 jäsentä. Kaupunginvaltuusto ja piirien valtuustot ("testület") ovat tasavertaisia, eikä niiden välillä ole hierarkkista suhdetta. Piirien hallinto huolehtii yleensä paikallisista tehtävistä, kun taas sellaiset asiat, joilla on kansallista merkitystä tai jotka koskevat useita piirejä, kuuluvat kaupunginhallinnolle.
Budapestin kaupungin pormestari on István Tarlós. Tarlós on sitoutumaton konservatiivipoliitikko, joka johti konservatiivisen Fideszin ja kristillisdemokraattisen KDNP:n yhteenliittymää Budapestissä ennen valintaansa pormestariksi lokakuussa 2010.
Budapest kasvoi Unkarin tärkeimmäksi teollisuuskeskukseksi 1800-luvun lopussa. Teollisuustuotanto rajoittui aluksi raaka-aineiden, etenkin elintarvikkeiden jalostukseen. Niitä seurasivat metalli- ja konepajateollisuus ja sen jälkeen ase- ja sähköteollisuus, mutta kevyt teollisuus kehittyi vasta ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Unkarin teollisuus keskittyi voimakkaasti Budapestiin, mihin vaikutti kaupungin sijainti Tonavan varrella, keskitetty rautatieverkosto, ulkomaisen pääoman virta ja Budapestin pankkien johtava asema. Epätasapaino pääkaupungin ja muun maan välillä kärjistyi keskusjohtoisen suunnitelmatalouden aikana vuodesta 1945 aina 1980-luvun loppuun.
1990-luvulla teollisuustuotanto pieneni Budapestissä enemmän kuin maassa keskimäärin. Tämä johtui siitä, että pääkaupungissa oli paljon suuria teollisuuslaitoksia, jotka olivat tehneet tuotteita sosialististen SEV-maiden markkinoille. Kun nämä markkinat romahtivat, teollisuuslaitokset menivät vararikkoon ja monet yritykset lakkautettiin. 1990-luvun jälkipuolella teollisuus elpyi jonkin verran ja kolme teollisuussektoria kasvoi voimakkaasti: koneiden valmistus, elintarviketeollisuus ja sähköntuotanto.
Liike-elämä on yhä keskittynyt Pestin sisäkaupunkiin, missä toimivat tärkeimmät pankit ja useimmat ulkomaalaiset kauppayhtiöt. Kuluttajapalveluiden epätasapainoa on korjattu rakentamalla suuria ostoskeskuksia muun muassa Óbudaan, Lágymányosiin ja Újpestiin. Taloudelliset uudistukset vuodesta 1968 alkaen ovat luoneet yksityissektorin vähittäiskauppaan ja palveluihin. Sekä julkinen että yksityinen sektori ovat hyötyneet yhä merkittävämmäksi kasvaneesta matkailualasta. Kaupungissa on arvioitu käyvän yli 2,5 miljoonaa matkailijaa vuodessa.
Vuonna 2002 yli kolmasosa (35,1 %) Unkarin bruttokansantuotteesta syntyi Budapestissä, ja kansantuotteen arvo henkeä kohti oli 104,3 % korkeampi kuin Unkarissa keskimäärin. Vuoden 2001 väestönlaskennassa 42 % budapestiläistä oli työllisiä ja 2,8 % (50 000 henkeä) työttömiä. Työssäolevista 0,5 % työskenteli maa- ja metsätalouden, 21,3 % teollisuuden ja rakentamisen ja 78,2 % palveluiden alalla.
Liikenne on ollut avainasemassa Budapestin kehityksessä. Se on tunnettu Tonavan ylityskohta, jossa valtaväylät ovat aina kohdanneet, ja siitä on tullut Unkarin runkoteiden ja tärkeimpien rautateiden solmukohta. Unkarin viidestä moottoritiestä ja neljästä valtatiestä kahdeksan alkaa Budapestistä.
Budapestin paikallisliikennettä hoitaa BKV ("Budapesti Közlekedési Zrt."), joka on perustettu vuonna 1968 ja yksityistettiin vuonna 1996. Yhtiö kuljettaa vuosittain noin 1,3 miljardia matkustajaa. BKV liikennöi busseja, raitiovaunuja, metroa, paikallisjunia ja johdinautoja. Lisäksi se huolehtii Tonavan lauttaliikenteestä, Linnavuoren funikulaarista ja Budan kukkuloille kulkevasta hammasradasta. BKV on tuottanut viime vuosina tappiota, ja vuonna 2011 sen budjetin alijäämä oli yli 100 miljoonaa euroa.
Bussilinjoja on yli 180, johdinautolinjoja neljätoista ja raitiovaunulinjoja kolmisenkymmentä. Paikallisjunat (HÉV) liikennöivät lähikaupunkeihin: pohjoiseen Szentendreen, itään Gödöllőhön ja etelään Ráckeveen Csepelsaarelle.
Budapestin metrossa on kolme linjaa, jotka kaikki risteävät Deák térin asemalla: M1 (keltainen), M2 (sininen) ja M3 (punainen). Ensimmäinen metrolinja avattiin unkarilaisten maahantulon tuhatvuotisjuhliin 1896. Se oli Manner-Euroopan ensimmäinen metro. Toinen, itä-länsisuuntainen linja avattiin kahdessa osassa vuosina 1970 ja 1972. 
Kolmas, pohjois-etelä-suuntainen linja avattiin useassa osassa vuosina 1976−1990. Vuonna 2003 tehtiin päätös neljännen metrolinjan rakentamisesta kahdessa vaiheessa. Joulukuussa 2010 ilmoitettiin, että kaupunki keskittyy saattamaan linjan ensimmäisen vaiheen valmiiksi ja toisen vaiheen rahoitus on vielä avoin.
Budapestin autoliikennettä on pidetty hitaana, ruuhkaisena ja vaikeana etenkin turisteille, jotka eivät tunne kaupunkia. Vuonna 2005 kaupungissa oli 357 henkilöautoa tuhatta asukasta kohti. Vuosina 1994–2005 henkilöautojen määrä nousi 7 % ja linja-autoilla tehtävien matkojen määrä väheni 25 %. Budapestin ympärille on rakenteilla kehätie (M0), jonka tarkoitus on vähentää kaupungin kautta kulkevaa läpikulkuliikennettä. Tiestä on jo valmiina eteläinen osa, joka yhdistää moottoritiet M1, M7, M6 ja M5 sekä valtatien 4, sekä itäinen osa, joka yhdistää moottoritie M3:n ja valtatie 2:n. Kehätien loppuun rakentaminen ei kuitenkaan ole lähiaikojen suunnitelmissa ympäristöongelmien vuoksi.
Budapestissä on Unkarin suurin linja-autoterminaali. Kaikki kansainväliset yhteydet ja myös osa kotimaisista linjoista (etenkin Unkarin keski- ja pohjoisosiin) lähtevät Népligetin linja-autoasemalta. Stadionokin linja-autoasemalta lähtee busseja itään ja Etele térin asemalta Lounais-Unkariin.
Budapestissä on kolme päärautatieasemaa: Nyugati ("Läntinen") ja Keleti ("Itäinen") Pestissä sekä Déli ("Eteläinen") Budassa. Nyugatin asemalta lähtee junia itään, kuten Debreceniin, mutta myös Tonavan mutkaan, Visegrádiin ja Esztergomiin. Suurin osa kansainvälisestä liikenteestä lähtee Keletin asemalta. Délin asemalta junat lähtevät etelään, esimerkiksi Balatonille, ja länteen Transdanubiaan.
Budan kukkuloilla kulkee 12 kilometrin pituinen Lasten rautatie ("Gyermekvasút"), jonka henkilökuntana toimivat, kuljettajia lukuun ottamatta, 10–14-vuotiaat lapset.
Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema on Unkarin merkittävin lentoasema. Se sijaitsee 16 kilometriä kaakkoon kaupungin keskustasta. Lentoasema tunnettiin aikaisemmin Ferihegyn nimellä, mutta se sai uuden nimensä maaliskuussa 2011 säveltäjä Franz Lisztin syntymän 200-vuotisjuhlan kunniaksi. Vuonna 2010 sen kautta kulki 8,2 miljoonaa matkustajaa. Vuonna 2011 lentoasemalle liikennöi lähes 40 lentoyhtiöitä, joista lentojen määrän perusteella suurimmat olivat Malév, Wizz Air, Easyjet ja tilauslentoyhtiö Travel Service. Malév lopetti toimintansa helmikuussa 2012.
Ferenc Lisztin lentoasemalla on kolme terminaalia: halpalentoyhtiöt käyttävät terminaali 1:tä, terminaali 2A palvelee Schengen-alueen sisäisten lentojen matkustajia ja terminaali 2B muiden kansainvälisten lentojen matkustajia.
Lisäksi Budan kukkuloilla on pieni Hármashatárhegyn lentokenttä, joka on paikallisen ilmailuseuran käytössä. Kentälle ei ole yleistä liikennettä.
Kesäaikaan Budapestistä pääsee kantosiipialuksella Bratislavaan ja Wieniin. Kansainvälistä rahtiliikennettä hoitaa Csepelin vapaasatama, joka sijaitsee Csepelsaarella viisi kilometriä kaupungin keskustasta alavirtaan. Vuonna 2007 sataman kautta kulki yli 270 tonnia rahtia. Budapestissä toimii myös kansainvälisen Tonava-komission päämaja. Komission tehtävä on hallinnoida ja kehittää Tonavan liikennettä.
Budapestin kaupungin alueella kulkee Tonavan yli yhdeksän maantietiesiltaa: pohjoisesta etelään lukien Megyerin silta (2008), Árpádin silta (1950), Margitin silta (1876), Ketjusilta (1849), Elisabetin silta (1903, 1964), Vapaudensilta (1896), Petőfin silta (1937), Rákóczin silta (1995) ja Ferenc Deákin silta (1990). Kehätie M0 kulkee Megyerin ja Ferenc Deákin siltojen kautta. Lisäksi Tonavan yli kulkee kaksi rautatiesiltaa, joista eteläinen on rakennettu 1877 ja pohjoinen 1896. Ketjusilta on Budapestin silloista vanhin ja tunnetuin, ja se oli aikoinaan vasta toinen Tonavan yli rakennettu pysyvä silta. Sitä pidetään koko Budapestin symbolina. Saksalaiset räjäyttivät kaikki Budapestin sillat vuonna 1945, mutta niistä tuhoutui korjauskelvottomaksi ainoastaan Elisabetin silta, jonka tilalle rakennettiin uusi vuonna 1964.
Budapestissä asuu lähes kymmenen kertaa enemmän ihmisiä kuin Unkarin toiseksi suurimmassa kaupungissa. Väkiluku on kasvanut erittäin nopeasti: se oli 1830-luvulla noin 100 000 mutta nousi miljoonaan 1900-luvun alussa. Luonnollinen väestönkasvu ei ole ollut koskaan merkittävää, vaan väkiluku on noussut muuttoliikkeen myötä. 1900-luvun lopussa väkiluvun kasvu hidastui, ja väestö on alkanut muuttaa keskustasta kaupungin laidoille ja lähikuntiin. Kasvavia asuinalueita ovat olleet Kelenföld etelässä, Rákoskeresztúr idässä ja Óbuda, Békásmegyer ja Újpalota pohjoisessa. Vuonna 1980 kaupungin väkiluku oli 2 059 000 henkeä mutta vuonna 2010 enää 1 722 000. 1990-luvulla Budapestin väkiluku väheni 15 %, ja sitä ympäröivien alueiden väkiluku kasvoi 20 %.
Nykyään Budapest on kokonaan unkarinkielinen, mitä se ei ole ollut koskaan aikaisemmin. 1800-luvun alussa Pestin hallinto oli saksalaisten porvarien käsissä, vesiliikennettä hallitsivat serbit ja kauppaa enimmäkseen ”kreikkalaiset” (joiden joukossa oli muitakin Balkanin kansoja). Kaupunkiin muutti lännestä saksalaisia teollisuustyöläisiä ja idästä suuret määrät juutalaisia. Vuonna 1900 lähes neljännes asukkaista oli juutalaisia, mutta juutalaisyhteisö tuhoutui suurimmaksi osaksi toisessa maailmansodassa. Sodan jälkeen Budapestistä on tullut kulttuurisesti homogeeninen.
Vuoden 2001 väestönlaskennassa Budapestin asukkaista valtaosa ilmoitti äidinkielekseen unkarin. Saksan- ja romaninkielisiä oli kumpiakin yli 3 000 ja muiden kielten puhujia vähemmän. Toisaalta yli 100 000 ihmistä ei ilmoittanut äidinkieltään. Etniseltä identiteetiltään 18 000 ihmistä ilmoitti olevansa saksalaisia, 14 000 romaneita ja 5 000 slovakkeja. Uskonnoltaan 46 % budapestiläisistä ilmoitti olevansa katolisia ja 13 % kalvinisteja. Mihinkään uskontokuntaan kuulumattomia oli 20 %, ja 15 % kieltäytyi vastaamasta.
Sosiaaliset erot ovat olleet aina Budapestille tyypillisiä. Aikaisemmin kaupungissa näkyi jyrkkä vastakohtaisuus kaupungin keskustassa palatseissaan asuvien aristokraattien ja laitakaupungin slummialueiden ja väliaikaisten parakkiasutusten välillä. Toisen maailmansodan jälkeen nämä erot hävisivät suurimmaksi osaksi, mutta asuntopula on jäänyt pysyväksi. Asukkaiden enemmistö elää yhä suhteellisen pienissä asunnoissa. Nykyään uuden keskiluokan pramea elämäntyyli muodostaa vastakohdan ankeille lähiöille ja niiden jättimäisille kerrostaloille. Itsemurhaluvut ovat hälyttävän korkeita, ja kunnollisten asuntojen puute on yhä paha sosiaalinen ongelma. Ilmansaasteiden, etenkin pölyhiukkasten määrä kohoaa Budapestissä usein terveydelle vaaralliselle tasolle. Esimerkiksi marraskuussa 2011 kaupunginvaltuusto antoi saastehälytyksen ilman korkean pölypitoisuuden ja tuulen vähäisyyden vuoksi, ja kaupungin keskusta suljettiin eniten päästöjä aiheuttavalta liikenteeltä.
Vuonna 2001 yhdessä asunnossa asui Budapestissä keskimäärin 2,32 henkeä ja asuntojen keskimääräinen koko oli 63 m. Väestön keski-ikä oli 41,5 vuotta (2001), ja keskimääräinen eliniänodote oli naisilla 77,2 ja miehillä 70,2 vuotta (2003)
Vuoden 2001 väestölaskennan mukaan 94  % yli 15-vuotiaista budapestiläisistä oli käynyt vähintään 8-vuotisen peruskoulun ja 59 % yli 18-vuotiaista oli suorittanut vähintään toisen asteen tutkinnon. Korkeakoulututkinto oli 24 %:lla yli 25-vuotiaista. Kaupungissa oli 401 peruskoulua, 178 lukiota ja 186 ammattioppilaitosta vuonna 2002.
Unkarin tärkeimmät oppilaitokset ovat keskittyneet Budapestiin, ja sen yliopistot ja korkeakoulut vetävät puoleensa suurimman osan maan parhaista opiskelijoista. Lisäksi Unkarin tiedeakatemia ja valtaosa maan tutkimuslaitoksista toimii Budapestissa. Vuonna 2011 Budapestissä toimii 16 yliopistoa ("egyetem"): kymmenen julkista ja kuusi yksityistä. Lisäksi kaupungissa toimii 19 korkeakoulua ("főiskóla"). Budapestin ja koko Unkarin suurin yliopisto on Eötvös Loránd -yliopisto ELTE; sillä on johtoasema luonnontieteissä, oikeustieteessä ja humanistisissa tieteissä. Muita yliopistoja ovat muun muassa Budapestin tekniikan ja taloustieteiden yliopisto BME, talous- ja hallintotieteellinen Corvinus-yliopisto ja lääketieteellinen Semmelweis-yliopisto.
Budapestin vedenottamot sijaitsevat Szentendrensaarella pohjoisessa ja Csepelsaarella etelässä. Vesi saadaan infiltraation avulla suodattamalla Tonavan vettä maakerrosten läpi. Kaupungissa on kaksi suurta vedenpuhdistamoa, ja vuonna 2007 Budapestin jätevesistä puhdistettiin 51 %. Kaupungin viemäriverkon kattavuus on 92 %.
Yhdyskuntajätettä kerätään kaupungissa noin neljä miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Siitä poltetaan noin 60 % ja loput kuljetetaan kaatopaikoille kaupungin ulkopuolelle. Vielä 1990-luvulla Budapestissä oli neljä kaatopaikkaa, mutta ne on kaikki suljettu.
"Pääartikkeli Budapestin arkkitehtuuri"
Budapestin arkkitehtuurille antaa leimansa se, että kaupunki kasvoi voimakkaasti 1800-luvun lopussa, jolloin suosiossa olivat näyttävät kertaustyylit. Kaupunkikuva on sangen yhtenäinen, varsinkin Pestissä, joka on rakennettu suureksi osaksi vuosien 1880 ja 1900 välillä. Vaikka Budapest kärsi pahoin toisessa maailmansodassa ja monet vanhat rakennukset pääsivät rappeutumaan kansantasavallan aikana, Budapestiä pidetään yhtenä Euroopan arkkitehtonisesti viehättävämmistä kaupungeista.
Monet Budapestin rakennukset ovat eklektisiä, eri kertaustyylien sekoituksia. Kertaustyylien ajan huomattavin arkkitehti Budapestissä oli Miklós Ybl, joka on suunnitellut mm. Valtionoopperan ja Kansalliskirjaston. Kertaustyyleihin voidaan laskea myös romantiikaksi, orientalismiksi tai uusbysanttilaisuudeksi kutsuttu tyylisuunta, joka haki innoituksensa unkarilaisten myyttisestä, itäisestä menneisyydestä. Tämän tyylisuunnan edustajia ovat mm. Dohány-kadun synagoga ja Pestin Vigadó. Kertaustyylejä ei ole aina arvostettu, mutta nykyään niitä pidetään Budapestin arkkitehtuurin arvokkaimpana puolena.
Unkarin jugend-ajan merkittävin arkkitehti oli Ödön Lechner, jonka on sanottu merkitsevän Budapestille samaa kuin Gaudí Barcelonalle. Lechnerin suunnittelemia merkittäviä rakennuksia Budapestissä ovat Taideteollisuusmuseo, Geologian instituutti ja entisen Postisäästöpankin rakennus Hold utcalla. Jälkimmäistä pidetään Lechnerin mestariteoksena, ja se on yksi Budapestin vaikuttavimpia rakennuksia.
Budapestissä on useita suuria taidemuseoita, kuten Unkarin kansallisgalleria, Kuvataiteiden museo, Taidehalli ja Ludwig-museo.
Unkarin Kansallisgalleria sijaitsee Budan linnassa. Kansallisgalleria esittelee unkarilaista taidetta varhaiskeskiajalta nykyaikaan asti, ja sen kokoelmaan kuuluu lähes 100 000 teosta ja esinettä. Siellä on muun muassa keskiaikaista goottilaista kivi- ja puuesineistöä, 1700-luvun barokkitaidetta, 1800-luvun kultakauden maalaustaidetta sekä mitaleita ja pienveistoksia.
Kuvataiteiden museo ja Taidehalli on rakennettu Sankarien aukion reunoille. Kummatkin edustavat uusklassista tyyliä, ja ne on suunnitellut arkkitehti Albert Schickedanz. Kuvataidemuseon kokoelmissa ovat esillä lähes kaikki suuret kansainväliset maalarit keskiajasta nykypäivään, kuten Giotto, Leonardo, Rafael, Rembrandt, Tiepolo, Ribera, Pieter Brueghel ja van Dyck. Huomattavin on espanjalaisen maalaustaiteen kokoelma, jossa on Murillon, El Grecon ja Goyan maalauksia. Museossa on myös muinaisen Egyptin ja antiikin Rooman ja Kreikan taiteen kokoelmat. Kuvataidemuseota vastapäätä sijaitsee Taidehalli, joka on Unkarin suurin näyttelytila. Siellä pidetään enimmäkseen vaihtuvia näyttelyitä ja järjestetään myös taidemessuja ja kulttuuritapahtumia.
Ludwig-museo on vuodesta 2005 sijainnut uudessa Taidepalatsissa, Rákóczin sillan Pestin-puoleisessa päässä. Museo esittelee modernia ja nykytaidetta. Sen pysyvissä kokoelmissa on muun muassa amerikkalaista pop-taidetta, kuten Andy Warholin, Claes Oldenburgin ja Robert Rauschenbergin töitä. Museo keskittyy Itä- ja Keski-Euroopan taiteeseen, erityisesti Unkarin taiteeseen 1960-luvulta tähän päivään.
Unkarin valtionooppera on toiminut Budapestissä nykyisessä rakennuksessa vuodesta 1884. Sen johtajia ovat olleet muun muassa Ferenc Erkel, Gustav Mahler ja Otto Klemperer. Budapestissä on myös Unkarin merkittävin musiikkialan korkeakoulu, Ferenc Lisztin musiikkiakatemia. Siellä ovat opiskelleet ja opettaneet monet Unkarin musiikin merkkihenkilöt, kuten Ernő Dohnányi, Béla Bartók ja Zoltán Kodály. Akatemia on myös suosittu konserttipaikka. Kaupungissa toimivia klassisen musiikin orkestereita ovat muun muassa Budapestin festivaaliorkesteri ja Unkarin radion sinfoniaorkesteri, josta käytetään Unkarin ulkopuolella nimeä Budapestin sinfoniaorkesteri.
Budapestin suurimpia ja arvostetuimpia kulttuuritapahtumia on vuosittain maaliskuussa järjestettävä Budapestin kevätfestivaali. Vuonna 2011 festivaali pidettiin 31. kerran, ja siihen kuului yli 200 ooppera-, konsertti-, baletti- ja teatteriesitystä. Populaarimusiikkia esittelee Sziget-festivaali, jota on pidetty Hajógyárisaarella joka elokuu vuodesta 1993. Vuonna 2011 viikon kestäneillä festivaaleilla kävi lähes 400 000 katsojaa.
Budapestissä on paljon kylpylöitä, jotka saavat vetensä kuumista lähteistä. Monien maanalaisten kuumien lähteiden vesi sisältää radiumia ja muita mineraaleja, ja niillä uskotaan olevan terveellisiä vaikutuksia. Kylpyläkulttuuri on peräisin jo turkkilaisvallan ajoilta. Kuuluisimpia ovat Gellértin ja Széchenyin kylpylät, joissa käy runsaasti ihmisiä sekä kesä- että talviaikaan. Gellértin kylpylä on Budapestin arvostetuin. Se sijaitsee Gellértinvuoren juurella Budassa, ja se on rakennettu vuonna 1918. Sen pääsali on rakennettu jugend-tyyliin, siinä on lasikupoli ja uima-allasta reunastavat roomalaistyyliset pylväät. Széchenyin kylpylä sijaitsee Kaupunginpuistossa Pestissä. Se on Budapestin suurin kylpylä, ja sen lähteet ovat kaupungin syvimmät ja kuumimmat. Lähteet löydettiin 1879, ja kylpylä on rakennettu vuonna 1913 uusbarokin tyyliin. Királyn kylpylä on peräisin turkkilaisajalta 1500-luvulta, ja se on säilyttänyt alkuperäisen tyylinsä kupoleineen ja kahdeksankulmaisine altaineen.
Unkarin mediaa on pidetty hyvin pääkaupunkikeskeisenä. Esimerkiksi kaikki Unkarin tärkeät valtakunnalliset päivälehdet ilmestyvät Budapestissä: oikeistolaiset "Magyar Hírlap" ja "Magyar Nemzet", sosialistinen "Népszabadság" ja sosiaalidemokraattinen "Népszava". Muita Budapestissä ilmestyviä sanomalehtiä ovat paikallislehti "Metro Budapest", englanninkieliset "Budapest Sun" ja "Budapest Business Journal" ja saksankielinen "Budapester Zeitung".
Unkarin julkisen palvelun radioyhtiö Magyar Rádió (MR) ja televisioyhtiö Magyar Televízió (MTV) toimivat nekin Budapestissä. Radiotalo on Bródy Sándor -kadulla, lähellä Kansallismuseota. Sen luona tapahtuivat vuoden 1956 kansannousun ensimmäiset väkivaltaiset yhteenotot, kun mielenosoittajat yrittivät tunkeutua rakennukseen. Televisioyhtiö MTV toimi pitkään entisessä pörssitalossa lähellä Parlamenttitaloa, mutta nykyään se on muuttanut uuteen toimitaloon III kaupunginosaan.
Budapestissä pitävät päämajaansa myös kaupalliset televisioyhtiöt Duna TV ja Hír TV.
Unkarin suosituin urheilulaji on jalkapallo, ja maan menestyneimmät joukkueet ovat kotoisin Budapestista. Budapestin maineikkain jalkapalloseura on Ferencváros, ja muita tunnettuja seuroja ovat Újpest ja Honvéd. Kaupungin jalkapallostadioneista suurin on Ferenc Puskásin stadion, joka on Unkarin jalkapallomaajoukkueen kotikenttä. Myös vesipallo on Unkarissa suosittua, ja maajoukkue voitti kultaa vuoden 2008 olympialaisissa. Maajoukkue harjoittelee Margitinsaarella Alfréd Hajósin uimastadionilla. Sekä Újpestillä että Ferencvárosilla on oma vesipallojoukkueensa.
Budapestin ja koko Unkarin suurimpia urheilutapahtumia on Formula 1 -sarjan Unkarin Grand Prix, joka on järjestetty vuodesta 1986. Kilpailu ajetaan heinä-elokuun vaihteessa Hungaroringin radalla Mogyoródissa, 19 kilometrin päässä Budapestin keskustasta.