Valkoinen kupla
Valkoinen kupla on suomirockyhtye Eppu Normaalin yhdeksäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 4. joulukuuta 1986 ja sen on tuottanut yhtyeen kitaristi ja pääasiallinen lauluntekijä Mikko ”Pantse” Syrjä. Albumi on yhtyeen historian toiseksi parhaiten kaupallisesti menestynyt studioalbumi, sillä sitä on myyty lähes 120 000 kappaletta. Albumi on nauhoitettu Pantse ja Martti Syrjän omassa Pehmeä huone-kotistudiossa Ylöjärvellä, jonka Syrjän veljekset ovat suunnitelleet ja rakentaneet.
Valkoinen kupla seurasi vuonna 1985 julkaistua menestysalbumia, hittisiilo "Kahdeksatta ihmettä". Albumi erosi edeltäjästään melko selvästi, sillä Valkoisella kuplalla yhtyeen musiikki oli lähempänä iskelmämusiikkia kuin koskaan aiemmin yhtyeen historiassa. Musiikillisesti albumi oli edeltäjäänsä hillitympi ja rauhallisempi, ja kappaleiden sanoitukset olivat lohduttomia ja synkempiä. Edeltäjänsä tavoin Valkoinen kupla osoittautui kuitenkin kaupalliseksi menestykseksi, ja alkuperäisestä julkaisupäivämäärästä myöhästynyttä albumia ennakkotilattiin yli 50 000 kappaletta. Albumi meni ensimmäisellä myyntiviikollaan Suomen albumilistan kärkeen, ja se piti ykkössijaa hallussaan kahdeksan viikon ajan. Singleksi albumilta julkaistiin ainoastaan kappale ”Joka päivä ja joka ikinen yö”, jonka b-puolella oli albumilta pois jäänyt ennen julkaisematon kappale ”Musiikillishygieeninen lausunto”. Singlejulkaisun lisäksi myös kappaleet ”En saa mielestä sinua” ja ”Kaikki häipyy, on vain nyt” ovat jääneet yhtyeen konserttien vakiokalustoon.
Albumin nimi viittaa The Beatles -yhtyeen vuonna 1968 julkaistuun samannimiseen studioalbumiin. Albumilla ei ollut varsinaista nimeä, joten yhtyeen fanit antoivat tuplalevynä julkaistulle albumille lempinimen Valkoinen tupla (White Double). Eppu Normaalin kitaristi Pantse Syrjä oli käsittänyt, että albumia kutsutaan nimellä White Bubble, joka tarkoittaa valkoista kuplaa. Tästä yhtye keksi nimetä seuraavan studioalbuminsa Valkoiseksi kuplaksi.
Albumin avausraita ”En saa mielestä sinua” käsittelee sanoituksissaan sortuneesta rakkaussuhteestaan masentunutta miestä, joka kaipaa kumppaniaan. Kappale ”Kaikki häipyy, on vain nyt” kehottaa sanoituksissaan kuuntelijaa tarttumaan hetkeen tai elämään hetkessä, sillä kaikki häipyy aikanaan eikä mikään kestä ikuisesti. Kappaleen ”Pois meluun ja tuiskeeseen” sanoitusten inspiraationa toimi yhtyeen laulaja Martti Syrjän sairaalassa tapaama lentomestari, joka teki Syrjään vaikutuksen Kappale kertoo hoitokotiin eläkkeelle päätyneestä vanhasta lentäjästä, joka haluaisi kuitenkin palata meluun ja tuiskeeseen ja lentämisen pariin. ”Kultaista sadetta” käsittelee elämää ja kuolemaa, ja kultainen sade symboloi elämän kauneutta. ”Kun jatsia kuunneltiin” kertoo kahden nuoren rakkaustarinan alkamisesta jazzmusiikkifestivaaleilla ja ajasta, jolloin kyseinen musiikki eli kultakauttaan. Martti Syrjä soitti kappaleessa myös kitaraa.
Nimikkoraita ”Valkoinen kupla” on tyyliltään samantapainen albumin avausraidan kanssa. Kappale ”Joka päivä ja jokaikinen yö” on kenties albumin tunnetuin kappale, ja sen sanoitukset kertovat henkilöstä, joka ei uskalla kertoa tunteistaan rakkautensa kohteelle. ”Mutta ihmeistä suurin (joka jäi näkemättä)” käsittelee ammattien stereotypioita, kappaleella ”Eihän tämän nyt näin pitänyt olla” sukupuoliroolit kääntyvät päinvastoin yleisestä ja albumin päättävä kitaristi Juha Torvisen säveltämä raita ”Paha taika” kertoo mystiikasta.
Albumin kaikki kappaleet on sanoittanut yhtyeen laulaja Martti Syrjä ja säveltänyt kitaristi Mikko ”Pantse” Syrjä, poikkeuksina kappale ”Paha taika”, jonka on säveltänyt yhtyeen kakkoskitaristi Juha Torvinen ja kappale "Mutta ihmeistä suurin (joka jäi näkemättä)", jonka ovat sanoittaneet Martti ja Mikko "Pantse" Syrjä.