Olari
Olari () on kaupunginosa Espoossa.. Olari sijaitsee Etelä-Espoossa Länsiväylän pohjoispuolella noin 15 kilometriä Helsingin keskustasta länteen.
Alue rajoittuu pohjoisessa Espoon keskuspuistoon, idässä Kehä II:een, etelässä Länsiväylään ja lännessä Nöykkiön alueeseen. Olari käsittää kaupunginosana vanhan Olarin, Olarinmäen, lisäksi Kuitinmäen, Olarinniityn, Lystimäen ja Friisilän.
Rakennuskannaltaan Olari voidaan jakaa kahteen osaan, Ala- ja Ylä-Olariin. Ylä-Olaria hallitsevat korkeat punatiiliset kerrostalot ja Ala-Olarissa on rivi- ja omakotitaloja. Olarin asemakaava on Matinkylän tapaan ruutuasemakaava. Olarissa asuu noin 15 000 ihmistä.
Olarin kaupunginosa on saanut nimensä Espoossa sijainneen "Olarsbyn" kylän mukaan, jonka tiedetään olleen olemassa ainakin jo 1500-luvulla. Olarsbyn vanha kyläkeskus sijaitsi kuitenkin nykyisen Niittykummun alueella, joskin kylän maihin kuului myös nykyisen Olarin alue.
Gräsan kartano, joka oli yksi Espoon suurimmista kartanoista, sijaitsi Niittykummun lähellä (alue usein luetaan silti Olariin). Gräsanoja (ent. Gräsanjoki) oli tärkeä kalajoki ja kartanon omistajalla oli erinomaiset kauppalaivayhteydet Suomelahdelta jokea pitkin. Joessa oli myös lohia.
Hyvin säilynyt Kokinkylän (Kockby gård) kartano on vieläkin kauniin kukkulan päällä hyvin hoidettuna. Aikoinaan Storgårdin kartanosta (Suurkartano) lohkottiin kaksi uutta kartanoa, Kokinkylä ja Uusikartano. Kokinkylän kartano teki hyvät kaupat myydessään omistamansa Suurpellon Espoon kaupungille.
Nykyisen Olarin historia alkaa vuodesta 1958, kun Rakennus Oy Arjatsalon perustajat ostivat Storsin kartanon noin 150 hehtaarin maat ja aloittivat nykyaikaisen asuinalueen suunnittelun. 
Muuttopaine pääkaupunkiseudulla kasvoi voimakkaasti 1960- ja 1970-luvuilla ja maaseutumaisesta Espoosta muovautui pala palalta lähiörypäs. Olari oli rakentamisen alkaessa lähes koskematonta kallioista metsää, ainoastaan Friisilässä ja nykyisen Olarin eteläpuolella oli jonkin verran omakoti- ja kesämökkiasutusta. Lopulta pitkien neuvotteluiden jälkeen vuonna 1968 Espoon kauppala ja kahden Olarin rakentamisesta vastanneet rakennusliikkeet, Rakennustoimisto A Puolimatka Oy (1/3) ja Rakennus Oy Arjatsalo (2/3), pääsivät sopimukseen Vanhan Olarin rakentamisesta. Olarin ensimmäisessä vaiheessa Espoon kauppala luovutti saamistaan Storsin maista rakennusliikkeille kahdeksan hehtaaria ja rakentaminen alkoi.
Olarille tunnusomaiset niin sanotut Olari-talot syntyivät, kun rakennusliike Arjatsalo halusi rakentaa talot muusta 1960- ja 1970-lukujen lähiörakentamisesta poiketen pilarilaattatekniikalla, jossa paikan päällä betonista valettavaan pilarilaattarunkoon muurattiin julkisivu tiilestä ja ikkunoiden alle laitettiin erivärisiä julkisivulaseja. Toinen uutuus oli kerrostaloasuntojen huoneistokohtainen sauna, joka saavutti lyhyessä ajassa suuren suosion ja myös muualla aloitettiin rakentamaan kerrostaloasuntoihin omia saunoja. Alueen pääarkkitehtina toimi Simo Järvinen. Ratkaisulla onnistuttiin luomaan Olarista viihtyisä asuinalue, joka myöhemmin sai sisäasiainministeriön erikoismaininnan hyvästä ja viihtyisästä toteutuksesta. Ensimmäiset talot Olariin valmistuivat vuoden 1969 aikana alueen itäreunaan (as.oy Marjalax, Itäportti 1) ja rakentaminen jatkui kohti länttä ja sen jälkeen etelään kaartuen aina vuoteen 1985 asti, kun Kuitinmäki II valmistui.
Olari jaetaan alueellisesti Ylä-Olariin, Ala-Olariin, Lystimäkeen, Kuitinmäkeen ja Friisilään. Ylä-Olari on rakennettu Olarinmäen päälle, ja sen katsotaan sijaitsevan Olarintien itä- ja Ruomelantien pohjoispuolella. Ylä-Olari on kerrostalovoittoista aluetta. Ala-Olarin rivitaloalue sijaitsee niin ikään Olarintien itä- mutta Ruomelantien eteläpuolella. Lystimäki sijoittuu Ala-Olarista itään Uudenkartanontien ja Kehä II:n väliin. Kuitinmäeksi lasketaan Olarinkadun länsipuolinen kerros- ja rivitaloalue. Friisilän omakotitaloalue alkaa Kuitinmäen kyljestä Friisinkalliontien länsipuolelta.
Olarin keskus on vaihtunut useita kertoja. Ensimmäinen keskus sijaitsi Olarin kirkon ympärillä. Toinen keskus oli Olarinmäen keskellä nykyisessä Ylä-Olarissa. Nykyisen Olarin keskukseksi katsotaan Kuitinmäen ostoskeskuksen alue, jonne lähipalvelut ovat keskittyneet. Monet palvelut, kuten kirjasto ja posti, toimivat nykyään Ison Omenan kauppakeskuksessa Matinkylän pohjoisosassa Länsiväylän varrella.
1970-luvulla haluttiin kehittää työpaikka-alue kasvavalle Olarille ja sen lähialueille.
Olarinluomasta haluttiin, että puistokadun eli Avenuen ympärillä kohoaa korkeita työpaikkarakennuksia. Olarinluoma on nyt Espoon kolmanneksi suurin teollisuus- ja työpaikka-alue. Olarinluoman ja Tontunmäen kyljessä on kiinni teräsyhtiö Outokummun pääkonttori. Alue on pääasiassa teollisuusaluetta, jossa ei asu paljonkaan ihmisiä. Olarin kirkko sijoittuu Olarinluomaan.Olarin pohjoisosassa on Espoon keskuspuistoa. Olarin pururata ja koirapuisto ovat siellä.
Olarissa on 4 alakoulua, Päivänkehrän koulu, Komeetan koulu, Tähtiniityn koulu, sekä Friisilän koulu. Lisäksi Olarissa on kaksi yläastetta, Kuitinmäen koulu ja Olarin koulu, jossa toimii myös matemaattis-luonnontieteellispainotteinen Olarin lukio. Ympäri alueella on päivä- ja iltapäiväkoteja.
Olarin kirkko sijaitsee Niittykummussa ja kappeli Kuitinmäen ostoskeskuksessa. Isossa Omenassa on Olarin posti ja kirjasto. Isossa Omenassa on myös paljon erikoistavaraliikkeita sekä kaksi markettia.
Olarin ostoskeskus eli vanhempi ostoskeskus sijaitsee Olarinmäen keskellä. Alueelta löytyy anniskeluravintoloita, kuntosali, pieni uimahalli, kauneudenhoitoalan yrityksiä, päiväkoteja sekä Espoon Kuvataidekoulu.
Olarinkadun ostoskeskus sijaitsee Olarin eteläosissa lähellä Länsiväylää. Siellä on muun muassa Prisma Olari, Silmäasema, Alko, Pizzeria, Shell, intialainen ravintola, Judokoulu ja parturikampaamo.
Kuitinmäen ostoskeskuksen alueella on ruokakauppoja, useita ravintoloita, kuntosali, kahviloita, nuorisotiloja sekä kappeli. Alueelta löytyy myös tasokkaita baareja ja pienpanimoita.
Olarissa on myös asukaspuisto, pururata ja koirapuisto. Olarin koulu ja lukio sekä Espoon Steinerkoulu ovat Olarin välittömässä läheisyydessä Henttaalla.
Uusi linjasto 3.1.2018 alkaen
118/B Tapiola (M)-Olarinluoma-Kauklahti/ -Suurpelto
124 Tapiola (M)-Tillinmäki
125/B Tapiola (M)-Espoonlahti/ -Kuitinmäki
133 Henttaa-Matinkylä (M)-Friisilä
531/K Friisilänaukio-Matinkylä (M)-Jorvi/ -Latokaski
532 Matinkylä (M)-Leppävaara
533 Matinkylä (M)-Järvenperä
543 Kivenlahti-Leppävaara
125N Kamppi-Latokaski, 134N Kamppi-Tuomarila
Kirjailija Jari Tervo on asunut Olarissa . Hänen kirjoittamissa kirjoissa "Minun sukuni tarina" (1999) ja "Kallellaan" (2000) löytyy viitteitä Olariin. Olarissa asui myös entinen huippujääkiekkoilija Jere Lehtinen . Olarissa ovat asuneet muun muassa rap-artistit Raimo, Edu Kehäkettunen, Setä Koponen, BJD sekä rap-duo Tuomio & Kone.