Nordea
Nordea on Pohjoismaiden ja Itämeren alueen suurin finanssipalvelukonserni. Nordealla oli vuonna 2017 noin 10 miljoonaa kotitalousasiakasta ja noin 0,6 miljoonaa yritysasiakasta. Taseensa perusteella (779,15 mrd. USD) Nordea luokiteltiin vuonna 2015 Ruotsin suurimmaksi ja maailman 37. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi. Nordea-konsernin emoyhtiö on pörssilistattu "Nordea Bank Oyj", jonka kotipaikka on Suomi.
Suomessa Nordea on markkinaosuudella mitattuna OP-ryhmän jälkeen toiseksi suurin pankki tai pankkiryhmä. Sen osuus Suomen talletuksista oli 28 % ja lainoista 27 % vuonna 2016.
Nykyinen Nordea sai alkunsa ruotsalaisen Nordbankenin ja suomalaisen Merita Pankin yhdistyttyä vuonna 1997 nimellä MeritaNordbanken. Nordbanken omisti uudesta yhtiöstä 60 prosenttia, äänivallasta 50 prosenttia. MeritaNordbankeniin liitettiin vuonna 1998 tanskalainen Unibank. Unibankin omistajat saivat uuden pankin osakkeista 30 prosenttia. Vuonna 2000 siihen liitettiin norjalainen "Christiania Bank og Kreditkasse". Heinäkuussa 2001 MeritaNordbanken osti ruotsalaisen "Postgirot Bankin".
Nordea-nimi otettiin käyttöön vuoden 2000 marraskuussa. Uusi nimi tuli sanoista "Nordic" "Ideas" (’pohjoismaiset ideat’). Tätä aikaisemmin entisten pankkien nimet olivat MeritaNordbankenin aputoiminimiä.
Sampo-konserni nousi Nordean suurimmaksi omistajaksi vuoden 2009 aikana, jolloin sen osuus yhtiössä kasvoi noin 20 prosenttiin ja ohi Ruotsin valtion. Kevään 2011 yhtiökokouksessa Sammon hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos valittiin yksimielisesti myös Nordean hallituksen johtoon. 1990-luvun alun pankkikriisin peruja Ruotsin valtiolla oli merkittävä omistusosuus Nordeasta. Omistusosuus väheni asteittain vuodesta 1995 ja viimeiset osakkeensa valtio myi syyskuussa 2013. Tuolloin Ruotsin valtio sai viimeisestä seitsemän prosentin omistuksestaan yhteensä noin 2,5 miljardia euroa, jotka hallitus kertoi käyttävänsä valtionvelan lyhentämiseen.
Financial Times uutisoi lokakuussa 2016 Nordean ja hollantilaisen ABN AMROn neuvotelleen yhdistymisestä kesästä 2016 lähtien, mutta lehden mukaan kauppa olisi kariutunut ABN AMROn hylättyä Nordean ostotarjouksen. Nordean spekuloitiin samalla haaveilleen mahdollisen kaupan myötä pääkonttorinsa siirtämisestä Alankomaihin, jotta pankki pääsisi pakoon Ruotsin kireitä pääomavaatimuksia. Nordean hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos kuitenkin totesi marraskuun 2016 lopulla, että pankkien yhdistyminen on epätodennäköistä ja keskusteluja asiasta tuskin jatketaan. Wahlroosin mukaan Nordea ei tuolloin ollut halukas siirtämään pääkonttoriaan Ruotsin pankkisääntelystä huolimatta.
2010-luvulla Nordea on vähentänyt toimintojaan Pohjoismaiden ulkopuolella ja pyrkinyt keskittymään kotimarkkinoihinsa Pohjoismaissa. Osana tätä kehitystä Nordea lopetti pankkitoimintansa Venäjällä, Baltian maissa ja Puolassa. Samaan aikaan se on myös tehnyt yritysostoja kotimarkkinoillaan ostamalla muun muassa norjalaisen verkossa toimivan Gjensidige Bankin kesällä 2018.
Puolasta Nordea vetäytyi vuonna 2013 myytyään pankki-, henkivakuutus-, ja rahoitustoimintonsa puolalaiselle PKO Bank Polskille. Kauppahinta oli noin 700 miljoonaa euroa. Puolassa Nordea oli toiminut 1990-luvun alusta lähtien ja sillä oli konttoreita maan suurimmissa kaupungeissa. Nordean mukaan Puolan kiristyneet säännökset liittyen hallintoon ja toimintaan olisivat vaikeuttaneet pankin yhtenäisen toimintamallin toteuttamista. Nordean konsernijohtaja Christian Clausen piti kauppaa järkevänä kaikkien osapuolten kannalta.
Keväällä 2015 Nordea kertoi luopuvansa Venäjän kuluttajaliiketoiminnasta siihen liittyvien suurten riskien vuoksi. Nordea lopetti lainaamisen Venäjän yksityisasiakkaille ja myi pankkikonttorinsa maassa.
Norjalainen DNB-pankkikonserni ja Nordea ilmoittivat elokuussa 2016 aikovansa yhdistää pankkitoimintonsa Baltian maissa. Yhdistyneen pankin nimeksi tuli Luminor ja se aloitti toimintansa lokakuun 2017 alussa. Nordean arvion mukaan Luminor on Baltian maiden kolmanneksi suurin toimija rahoituspalveluissa 16 % osuudella talletuksista ja 23 % osuudella luotonannosta. DNB ja Nordea saivat molemmat uuden yhtiön äänivallasta 50 prosenttia. Syksyllä 2018 Nordea tiedotti myyvänsä osuutensa Luminorista pääomasijoittaja Blackstonelle.
Vuoden 2016 Panama-tietovuodon mukaan Nordea oli Ruotsin Finanssivalvonnan ("Svenska Finansinspektionen") varoituksista huolimatta ollut mukana veroparatiisitoiminnassa. Ruotsin Finanssivalvonnan mukaan Nordean tavassa valvoa rahanpesua on “vakavia puutteita”, mistä pankille on annettu kaksi varoitusta. Vuonna 2015 Nordea joutui maksamaan suurimman mahdollisen sakon, yli 5 miljoonaa euroa. Nordean Luxemburgin jaosto oli tietojen mukaan rahoittanut asiakkailleen lähes 400 offshore-yritystä Panamassa sekä Brittiläisillä Neitsytsaarilla vuosina 2004–2014. Vuonna 2012 Nordea oli pyytänyt lakiasiaintoimisto Mossack Fonsecaa muuttamaan asiakirjojen päiväyksiä niin, että kolmen tanskalaisen asiakkaan valtakirjat olisivat olleet voimassa jo vuodesta 2010.
Muutkin ruotsalaiset pankit olivat tietovuodossa mainittuina, mutta Nordea mainittiin Panama-paperien asiakirjoissa 10 902 kertaa ja sitä seuraava pankki 764 kertaa.
Seuraamuksena vuotaneista asiakirjoista Ruotsin Finanssivalvonta ilmoitti 4. huhtikuuta 2016 aloittaneensa tutkinnan Nordean toimista. Ruotsin valtiovarainministeri Magdalena Andersson luonnehti Nordean toimia ”rikokseksi” ja ”täysin hyväksymättömäksi”. Nordean yksityispankkipalveluiden johtaja Thorben Sanders myönsi 2016, että ennen vuotta 2009 he eivät tutkineet asiakkaita estääkseen mahdollista veronkiertoa, mutta vuoden 2009 lopulla he olivat päättäneet, ettei Nordea tulisi enää mahdollistamaan veronkiertoa”. Nordean toimitusjohtaja Casper von Koskull kertoi pankin sisäisen tutkinnan valmistumisen yhteydessä olevansa pettynyt Nordean toimintaperiaatteiden puutteisiin pitäen nykytilaa "sietämättömänä". Ruotsin pääministeri Stefan Löfven ilmoitti huhtikuussa 2016 tietovuotoon liittyen olevansa erittäin kriittinen Nordean toimintaan ja rooliin sanoen, että ”hekin ovat häpeälistalla”.
Nordean pääkonttori siirtyi Ruotsista Suomeen vuonna 2018. Siirtyminen toteutettiin rajat ylittävänä käänteisenä sulautumisena, jossa emoyhtiö "Nordea Bank AB (publ)" sulautuu perustettavaan suomalaiseen tytäryhtiöön. Siirrolla Nordea tavoitteli noin miljardin euron säästöjä. Siirto koski vain emoyhtiötä; toimintaansa Nordea jatkoi muissakin Pohjoismaissa.
Pääkonttorin siirtoon johti Ruotsin aikomus vuonna 2017 korottaa pankkien maksamia vakausmaksuja. Jo ennen korotusta maksu oli kolminkertainen EU:n pankkiunioniin kuuluviin maihin verrattuna. Ruotsissa vakausmaksu on käytännössä vero, joilla rahoitetaan valtion menoja. EU:n pankkiunionissa maksulla on katto, ja maksut rahastoidaan pankkikriisien varalta. Korotuksen myötä Ruotsin maksusta olisi tullut Nordeaa koskeva pysyvä vero ilman ylärajaa. Vakausmaksun vuoksi Nordea päätti siirtyä pois Ruotsista joko Kööpenhaminaan tai Helsinkiin. Valinnan Helsingin hyväksi ratkaisi se, että Suomi on EU:n pankkiunionin jäsen. Tanskalta tämä etu puuttui. Ongelma oli myös Tanskan tapa lähdeverottaa Nordean osinkoja, joka olisi kohdellut eri maissa asuvia osakkaita eri tavoin.
Nordea saa siirrosta useita hyötyjä. Vakausmaksu on EU:n pankkiunionissa selvästi Ruotsia edullisempi. Myös pankin vakavaraisuusvaatimus pienenee Ruotsin 17,7 prosentista todennäköisesti selvästi matalammalle tasolle. Pienempi vakavaraisuusvaatimus vapauttaa pankin pääomia, mikä voi tarkoittaa suurempia osinkoja omistajille. Vapautuksen suuruus voi nousta viiteen miljardiin euroon. Siirron yhteydessä pankkiasiakkaiden talletussuoja siirtyy Ruotsista Suomeen. Tästä seuraa Nordealle kustannuksia.
Ruotsissa Nordean muutto aiheutti arvostelua. Sitä pidettiin muun muassa suurena mainehaittana Ruotsille. Arvostelun kohteena oli myös Ruotsin sosialistihallitus, erityisesti valtionvarainministeri Magdalena Andersson, jonka mielestä mielestä Nordean poismuutto olisi Ruotsille hyväksi, sillä suuri Nordea vaarantaa Ruotsin kansantalouden vakauden.
Nordea muutti vuoden 2017 alusta Suomen, Tanskan ja Norjan tytärpankkinsa ruotsalaisen emoyhtiönsä sivuliikkeiksi. Kotipaikan siirtymisen myötä 1. lokakuuta 2018 konsernin aiempi ruotsalainen emoyhtiö purkautui ja sen vastuut siirtyivät perustetulle suomalaiselle "Nordea Bank Oyj" -emoyhtiölle. Siirtymisen myötä Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa konsernin pankkitoimintaa harjoittavat nykyään Nordea Bank Oyj:n sivuliikkeet.
Nordea on jakautunut neljään liiketoiminta-alueeseen: "Personal Banking", "Commercial & Business Banking", "Wholesale Banking" ja "Asset & Wealth Management".
Nordean osake on noteerattu Helsingin, Tukholman ja Kööpenhaminan pörsseissä.
Suurimmat osakkeenomistajat (tilanne 31.8.2018): (14.11.2008)