Mehrgarh
Mehrgarh (kirjoitetaan myös Mehrgahr, Merhgarh tai Merhgahr) on muinainen nykyisessä Balochistanissa, Pakistanissa sijaitseva kylä. Sieltä on löydetty merkkejä varhaisesta maanviljelyasutuksesta sekä suuri kuparikautinen asutuskeskus. Paikka on näin merkittävä kohde Indus-kulttuurin kehittymisen tutkimisessa. Kuparikautinen väestö oli samaa, kuin mitä ainakin osassa Harappaa asui.
Mehrgarh sijaitsee nykyisin Balochistanin provinssissa, Pakistanissa. Se on Quettasta noin 100 km kaakkoon. Nykyään lähistöillä on Sibin kaupunki. Paikka on tasangolla vuorisen maan rajalla, joen lähellä. Kylä sijaitsee strategisesti merkittävällä paikalla Bolaninsolan lähellä. Sola oli merkittävä kulkureitti Induksen tasangolta Balochistanin pohjoisosien vuoristolaaksoihin. Ihmiset ja eläimet ovat todennäköisesti liikkuneet solaa pitkin jo varhain. Kaivausten perusteella asutus oli levinnyt noin 200 hehtaarin alueelle, ja sieltä on löytynyt asutusta tuhansien vuosien ajalta.
Mehrgarhia tutkimalla on voitu kartoittaa induskulttuurin syntyä Intian ja Pakistanin alueiden kaupunkisivilisaatioita edeltävää kehitystä. Paikalla oli varhainen maanviljelykylä, josta on löydetty muun muassa naista esittäviä pienoisveistoksia, jotka olivat tuolle ajalle tyypillisiä Lähi-idässä.
Mehrgarhin historia voidaan jakaa kahdeksaan eri vaiheeseen. 
I–III-vaiheiden merkitys Etelä-Aasiaan historiassa on iso, sillä tuolloin löytyivät ensimmäiset merkit keräilijä-metsästäjien siirtymisestä kaupunkielämään.
Ensimmäiset merkit maanviljelystä Mehrgarhissa ovat peräisin 7000 eaa. Mehrgarh Ia-vaiheesta. 
Ihmiset elivät puolipaimentolaista elämää maanviljelyllä ja karjanhoidolla. Viljeltiin varsinkin ohraa, 90% löydetyistä jäänteistä. Ohra oli mm 2- ja 6-rivistä. Myös einkorn, emmer ja durumvehnää viljeltiin. Alussa metsästettiin paljon mm gaselleja, villiä lamamsta ja hevosta jne. Myöhemmin karjana pidettiin lehmiä lampaita ja vuohia. Ei liene juurikaan linnustetu ja kalastettu. Maanviljelykylän ala 3-4 ha. Mehrgarh I vaiheesta on löydetty kuparihelmiä, jotka luultavasti tehtiin luonnonkuparista metallia sulattamatta.
Kylän ihmiset asuivat nelikulmaisissa mudasta tehdyissä 4-6-huoneisissa taloissa, joiden ala noin 5x4m. Viljavarastoja. Kiviastioita. Piikivityökaluja. Kauppa ulottui jo varhain kauas. Kotiloita tuotiin merenrannalta ja lasuurikiveä Badakshanista. Koillis-Iranista hankittiin turkoosia.
Keramiikka tuli jo Mehrgarh Ib-vaiheessa noin 6000-5500 eaa.
Mehrgarhin II-vaihe on ajoitettu vuosille 5500–4800 eaa.. Kulttuuri jatkoi aiempaa perinnettä kivi- ja luutyökalujen osalta. II-vaiheessa asutuskeskuksen koko laajeni selvästi. Haudoissa on tuon ajan tapaan taivutettuja ruumiita ja punaokraa. Kaudella ensimmäiset painantasinetit. Viljavarasto, helmitehdas. Puuvillan siemeniä löydetty, ei tiedetä tehtiikö siitä tekstiilejä. Lapis lazulin tuontia Badakshanista. II vaiheen kulttuuri muistuttaa Iranin tasangon kulttuuria, esim Tepe Yahya VII-V, Tepe Sialk
Pyörällä tehty keramiikka ilmestyi Mehrgarh IIc-kaudella. IIb-kaudelta muutama kuparihelmi.
Mehrgarh III -vaihe sijoittuu aikaan 4800-3800/3500 eaa. Kautta sanotaan Togau-kaudeksi. Suuri keskus. Tuolloin alkoi laaja käsityötuotteiden valmistus. Tämä oli kuparikautta . Kupariporia. Kuparikauden alussa väestö näyttää vaihtuneen Harappasta hautausmaalta R-37 löydetyn kaltaiseksi. Väestö muistutti Iranin tasangon ja Lähi-Idän väestöjä. Aiempi väestö muistutti enemmän idässä olevaa. Kauden alussa myös hautaustapa ja keramiikka vaihtuvat.. 
Kauppa ulottui Keski-Aasiaan asti. Savenvalajan pyörällä tehtyjä saviastioita, joissa geometrisia ja puolinaturalistisia kuvioita. Paikan ala 70 ha. Steatiittisinettejä, jotka tehty kuumakäsittelyllä. Lapis lazulista, steatiitista ja karneolista tehtyjä mosaiikkimaisia töitä. Poraustekniikka muistuttaa Sahr-i-Sokhtan Mundigakin töitä.
Noin IV-vaiheessa 3600–3200 eaa. alkoi varhaisharappalainen vaihe, jolle olivat muualla tyypillisiä suuret linnoitetut kylät. lapsia haudattiin uurniin noin 4000-3300 eaa. Noin 3500 eaa Mehrgarhin ala oli 75 ha. Viimeistään tällöin otettiin dreija käyttöön.
VI-vaiheessa 3200–2600 eaa. tehtiin sinettejä ja naispatsaita.