Avaruuslento
Avaruuslennolla tarkoitetaan avaruuteen suuntautuvaa, yleensä kantoraketin avulla tapahtuvaa lentoa. Yhdysvaltalaisen määritelmän mukaan avaruus alkaa 50 mailista (noin 80 km) ja kansainvälisen ilmailuorganisaation, Fédération Aéronautique Internationalen (FAI), mukaan 100 kilometristä. Tätä korkeammalle yltäneen lennon suorittanutta ihmistä kutsutaan avaruuslentäjäksi.
Avaruuslento voi olla suuntautunut Maan kiertoradalle, siitä eteenpäin tai se voi olla suborbitaalinen eli ns. ballistinen hyppy. Suurin osa avaruuslennoista on miehittämättömiä ja toteutetaan satelliittien ja avaruusluotainten avulla.
Ensimmäinen avaruuslento oli saksalaisen V-2-raketin suborbitaalilento 3. lokakuuta 1942. Ensimmäisen Maan kiertoradalla kiertäneen lennon teki neuvostoliittolainen Sputnik 1 4. lokakuuta 1957. Ensimmäisen miehitetyn avaruuslennon teki 12. huhtikuuta 1961 Neuvostoliiton Vostok 1, jonka kyydissä Juri Gagarin kiersi kerran Maan ympäri. Ensimmäinen lento Maan kiertorataa edemmäs ja takaisin oli Kuun ympäri kiertänyt Apollo 8. Vuoden 1969 Apollo 11 -lennolla miehitetty alus laskeutui ensimmäistä kertaa toiselle taivaankappaleelle, Kuuhun. Seuraavana tavoitteena pidetään miehitettyä Mars-lentoa.
Suborbitaalisella lennolla alus lentää ballistisen kaareen ja viipyy avaruudessa tyypillisesti vain kymmenkunta minuuttia. Suborbitaaleja lentoja ovat olleet muiden muassa osa Mercury-lennoista, X-15- ja SpaceShipOne-lennot. Sekä X-15 että SpaceShipOne olivat lentokoneen tapaisia avaruuslentokoneita, jotka laukaistiin horisontaalisesti toisen lentokoneen kyydistä ja jotka laskeutuivat kiitotielle.
Valtaosa avaruuslennoista tehdään Maata kiertävälle radalle. Näihin kuuluvat useimpien satelliittien laukaisut. Miehitetyistä lennoista kaikki muut paitsi osa Apollo-ohjelman lennoista on tehty Maan kiertoradalle. Kiertoradalle laukaisuun käytetään pystysuoraan ylöspäin laukaistavia kantoraketteja. Kiertoradalla pysyäkseen aluksen nopeuden tulee olla vähintään noin 8,2 km/s.
Päästäkseen Maan kiertoradalta edemmäs täytyy aluksella olla Maan pakonopeutta suurempi nopeus eli yli 11,2 km/s. Maan kiertoradalta edemmäs on lähetetty lähinnä avaruusluotaimia Kuuhun ja kohti muita Aurinkokunnan kappaleita. Toistaiseksi ainoat miehitetyt lennot Maan kiertoradalta eteenpäin ovat 1960- ja 1970-lukujen taitteen Apollo-ohjelman kuulennot.
Aurinkokunnasta ulos pääsemisen pakonopeus on 42,1 km/s. Ensimmäisiä Aurinkokunnasta ulos tähtienväliseen avaruuteen matkalla olevia aluksia ovat esimerkiksi Voyager 1 ja Voyager 2.
Suurimmat siviiliavaruuslentoja tekevät organisaatiot ovat Yhdysvaltain avaruushallinto NASA, Venäjän avaruusjärjestö, Euroopan avaruusjärjestö ESA ja Kiinan avaruushallinto. Venäjä kuljettaa ihmisiä avaruuteen Sojuz-aluksillaan. Myös Kiina on tehnyt miehitettyjä avaruuslentoja Shenzhou-ohjelmassaan osittain venäläiseen tekniikkaan perustuvalla kalustolla.
ESA:lla on alustavia suunnitelmia oman miehitetyn aluksen kehittämisestä ATV-rahtialuksen pohjalta, mutta aikataulu on toistaiseksi avoin. Yhdysvaltain miehitettyjä lentoja toteuttanut Avaruussukkula-ohjelma loppui 2011. Yhdysvalloissa on vireillä useita miehitettyjen lentojen hankkeita. NASA kehittää Orion-alusta, SpaceX miehitettyä versiota Dragonistaan ja Boeing CST-100-alusta.
Rakettitekniikan uudistamisen lisäksi on pohdittu ainakin seuraavia: