Heikki Patomäki
Heikki Patomäki (s. 15. tammikuuta 1963 Helsinki) on politiikan tutkija ja kansainvälisen politiikan professori Helsingin yliopiston valtio-opin laitoksella.
Patomäki vietti nuoruutensa Kuopiossa. Joensuun yliopiston fysiikan alkeista Turkuun siirryttyään hän aloitti yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa taloustieteen pääaineopiskelijana. Hänen vuoden 1988 pro gradu-tutkielmansa kuului valtio-opin tiedehaaraan. Se käsitteli kansainvälistä ympäristönsuojelua otsikolla "Yhteistyöteoriat, strategisten valintojen analyysi ja kansainvälinen ympäristönsuojelu". Patomäen väitöskirja käsitteli kriittistä realismia ja maailmanpolitiikkaa otsikolla "Critical realism and world politics. An explanation of a critical theoretical and possibilistic methodology for the study of world politics." Valmistuttuaan tohtoriksi Turun yliopistosta vuonna 1993 hän toimi kolme vuotta tutkijana Ulkopoliittisessa instituutissa ja siirtyi sen jälkeen Britanniaan. Hän oli maailmanpolitiikan ja -talouden professori Nottingham Trent Universityssa. Hän toimii myös globalisaation ja globaalien instituutioiden innovaatioprofessorina RMIT-yliopistossa Melbournessa.
Patomäen tutkimusalueisiin kuuluu yhteiskuntatieteiden filosofia ja erityisesti kriittinen realismi sekä globaali poliittinen taloustiede ("global political economy"), rauhantutkimus ja demokratisaatio. 2015 hän allekirjoitti Paavo Väyrysen kansalaisaloitteen Suomen eroamisesta Euroopan unionista.
Patomäki on ottanut julkisessa keskustelussa kantaa Suomen Nato-jäsenyyttä vastaan ja nk. Tobinin valuutansiirtoveron puolesta. Hän on arvostellut myös opetusministeriön ajamaa yliopistojen uutta palkkausjärjestelmää ja jätti laitoksen esimiehen tehtävän, koska ei halunnut osallistua ohjelman toteuttamiseen.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Patomäki oli Vasemmistoliiton ehdokkaana ja sai 1 311 ääntä. Patomäki toimi myös puolueen asiantuntijana kesän 2011 hallitusneuvotteluissa. Hänet valittiin vasemmistoliiton puoluehallitukseen vuonna 2013. Hän oli ehdolla vuoden 2014 eurovaaleissa ja vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.
Vuonna 2007 Patomäki julkaisi kirjan "Uusliberalismi Suomessa", jossa hän kritisoi talouspolitiikaa. Teoksessa Patomäki määritteli uusliberalisteiksi Raimo Sailaksen ja Paavo Lipposen.
Vuonna 2012 Patomäki julkaisi kirjan "Eurokriisin anatomia - mitä globalisaation jälkeen?". Kirja oli ehdokkaana vuoden 2012 Kanava-palkinnolle, joka myönnetään vuoden parhaalle suomalaiselle politiikan, yhteiskunnan, talouden, historian tai kulttuurin alan tietokirjalle. Palkintoraadin perustelujen mukaan "Pari vuotta kestäneen eurokriisin uutisvyörytyksen keskellä on ylellisyyttä pysähtyä aiheesta kirjoitetun yleistajuisen teoksen äärelle. Tulkinnallinen teos haastaa lukijansa ajattelemaan Euroopan integraation tulevaisuutta sen kohtalon hetkillä". Helsingin yliopiston taloustieteen professori Vesa Kanninen kirjoittaa kirja-arviossaan, että Patomäki on "lukenut valtiotieteilijä", mutta "pilaa profiilinsa hylkäämällä tieteellisen metodin, ottamalla vapauden nimitellä ihmisiä uusliberalisteiksi itse keksiminsä perustein; hän haluaa esiintyä taloudellisten ilmiöiden tulkkina kirjoittaen tieteenalasta, johon hänellä ei ole tutkijankoulutusta". Hän arvioi kirjan argumentaation perustuvan lähinnä demagogien käyttämiin tunteisiin vetoaviin vääristäviin yksinkertaistuksiin.
Patomäki kirjoitti Helsingin Sanomiin syksyllä 2014 vieraskynäkirjoituksen, jossa hän kritisoi Euroopan unionia ja harkitsemattomien pakotteiden asettamista Vladimir Putinin hallinnolle. Kun Helsingin Sanomat helmikuussa 2015 kysyi "onko oikeasti mielekästä verrata Krimin valtaamista ja Ukrainan sotaa Saksan laajentumispyrkimyksiin 1930-luvulla", Patomäki sanoi, että Venäjä on muuttunut Putinin alaisuudessa yhä autoritaarisemmaksi valtioksi, joka rajoittaa kansalaistensa vapautta monin tavoin. ”Rajoituksista huolimatta siellä vallitsee yhä periaatteessa liberaali ja ihmisoikeudet huomioiva demokratia. Se on vielä aika kaukana Hitlerin Saksasta". Patomäki on Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa ja on vaaliteemoissaan nostanut esiin "puolueettomuuden tilan maksimoinnin, vaikka sitten EU-jäsenenäkin." Patomäen mukaan puolueettomuus ei kuitenkaan riitä. "Akuuttien vastakkainasettelujen taustalla on pitkän linjan poliittisen talouden kehityskulkuja, jotka ovat johtaneet eriarvoisuuden lisääntymiseen, vaurauden kasaantumiseen ja demokratian rapautumiseen niin Venäjällä kuin EU:ssa, itse asiassa melkein kaikkialla. Emme voi olla puolueettomia tällaisen yhteiskunnallisen kehityksen suhteen. On siis osattava katsoa myös akuuttien konfliktien ja vastakkainasettelujen taakse. Paljon on kiinni Euroopan unionin kehityksestä, mutta ennen kaikkea tarvitsemme nykyistä paljon toimivampia, oikeudenmukaisempia ja demokraattisempia globaalin hallinnan järjestelmiä."
Patomäen puoliso on Katarina Sehm-Patomäki. Patomäellä on neljä lasta. Hänen isänsä on Kuopion yliopiston fysiikan emeritusprofessori Lauri Patomäki.