Nivelrikko
Nivelrikko () eli artroosi on maailman yleisin nivelsairaus, joka johtaa Suomessa 600 000 lääkärikäyntiin vuosittain. Siinä nivelten pinnoilla oleva nivelrusto rappeutuu. Nivelrikon eteneminen voi vaihdella huomattavastikin. Nivelten toiminta heikkenee , ja niissä ilmenee kipua ja särkyä. Tavallisimmin nivelrikkoa ilmenee polvien, lonkan ja käden nivelissä. Nivelrikko alkaa vaivata useimmin vasta vanhemmalla iällä, ja noin joka toisella 50-vuotiaalla on nivelrikko, joten sairaus on tavallinen. Sen vaaraa lisäävät tapaturmat ja ylipaino sekä kantaminen (esim. maanviljelijät), joten kaikki nivelien rustopintoja lisäkuormitusta aiheuttavat tekijät ovat riskitekijöitä. Ylipaino kuluttaa erityisesti polviniveliä. Muita nivelrikon riskitekijöitä ovat mm. toistuva kuormittava työ, tupakointi, nivelvammat ja perinnölliset tekijät. Huonoryhtinen (eli tavallinen pyöreäselkäinen) istunta ja istunnan aikaiset virheelliset, mahdollisesti hyvinkin staattiset niskan ja yläselän asennot aiheuttavat keski-ikäisille helposti nivelrikkoa yläselän ja niskan nikamissa. Istuminen on huomattava riskitekijä myös alaselän nivelissä, erityisesti lantiorangan 4-5 nikamissa, jotka vaurioituvat kaikista selkänivelistä helpoimmin.
Evoluutio on kehittänyt nivelet toimimaan ja kestämään normaalipainoisilla ja paljon liikkuvilla kivikauden ihmisillä, joiden elinikä oli myös nykyistä paljon lyhyempi. Tutkimuksellinen tieto nivelruston rakenteesta ja aineenvaihdunnallisista "tarpeista" antaa paljon vinkkejä myös ennalta ehkäisevään terveydenhuoltoon ja itsehoitoon. Vaikka nivelrikkoa esiintyisikin nivelissä, voi kivutonta ja liikerajoitteista vapaata elämää jatkaa mahdollisesti vielä vuosia tai jopa vuosikymmeniä, kun vain poistaa elämästään nivelille haitallisia asioita ja lisää siihen nivelterveyttä edistäviä asioita.
Nivelrikon esiintyvyys lisääntyy, jos niveleen ja nivelrustoon (nestettä sisältävä, joustava ja erilaisia kuiturakenteita sisältävä "tyyny") kohdistuu tavallista enemmän painoa ja varsinkin jos paine on pitkäaikaista ja staattista. Paine voi syntyä ylipainosta, kantamisesta, istumisesta 90 asteen kulmassa tai seisomisesta tai useimmiten kaikkien näiden yhdistelmänä.
Nivelrikkoa voi ehkäistä lisäämällä sopivaa liikuntaa, sillä se auttaa painon hallitsemisessa ja vahvistaa niveliä tukevia lihaksia. Kaiken kaikkiaan ylipaino on suuri riskitekijä. Raskaita kantamisia ja kyykistelyjä sisältävien työtehtävien vähentäminen pienentää myös nivelrikon esiintyvyyttä.
Alaraajojen nivelrikkoa voi ehkäistä myös istumalla satulatuolissa, jossa lonkka- ja polvinivelten noin 135 asteen kulma on lähellä nivelten lepokulmaa. Näin istuen jänteiden kireyden vaikutuksesta nivelen rustopintoihin kohdistuva lisäkuormitus on pienin, jolloin rustopinnan aineenvaihdunta on vilkkain ja siten ns. terveellisin. Ratsastuksenomainen istuminen satulatuolissa ehkäisee erityisesti lonkkanivelen vaurioitumista, koska tuoli hieman levittää reisiä ja siten vähentää painetta rustopinnoilla. Tavallinen istuminen aiheuttaa suuren, staattisen paineen lonkkamaljan yläosaan, josta nivelrikko tavallisesti alkaa istumatyötä tekevillä. Kun tuoli tukee reittä ja reisiluun päätä "ylöspäin" ja yläkehon paine painaa lonkkaluita "alaspäin", niin paine kohdistuu juuri em. ongelmapisteeseen.
Nivelterveyttä edistävät myös useita kertoja päivässä nivelten aineenvaihduntaa lisäävä liikunta ja nivelille tärkeiden, rustoja rakentavien, ravintoaineiden nauttiminen.
Monet ihmiset ovat kokeneet saaneensa apua mm. omega-3 rasvoista, inkivääristä, piistä, syvänmeren kalojen rustouutteista ja kondroidisulfaatista. Nivelrustojen, kuten muidenkin kehon osien, terveyden perustana on tietysti terveellinen ravinto, jossa on riittävästi luille ja tukikudoksille tärkeitä ravintoaineita.
Nivelrikon tehokkaimmaksi tunnistamismenetelmäksi ovat väitöstutkimuksen mukaan osoittautuneet ultraääneen perustuvat tutkimusmenetelmät.
Pääsyynä pidetään ikääntymiseen liittyvää rappeutumaa, joka ei kuitenkaan suoranaisesti aiheudu vanhenemisesta.
Näissä nivelrikon on aiheuttanut jokin muu seikka, mutta lopputulos on sama.
Pääoire on kipu, liikerajoitteet ja jäykkyys. Kyseessä on ei-tulehduksellinen nivelen sairaus.