Modibo Keïta
Modibo Keïta (4. kesäkuuta 1915 – 16. toukokuuta 1977) oli Malin ensimmäinen presidentti 1960–1968. Hän oli myös Malin liittovaltion presidentti ja pääministeri vuonna 1960.
Keïta syntyi Bamako-Couran kaupunginosassa Bamakossa silloisen Ranskan Sudanin pääkaupungissa. Hänen vanhempansa olivat malilaisia muslimeja. Keïta kävi koulua Bamakossa ja opiskeli Dakarissa École normale supérieure William Pontyssa, jossa oli luokkansa huippuja. Vuodesta 1936 alkaen hän työskenteli opettajana Bamakossa, Sikassossa ja Timbuktussa. Hän myös oli yksi Ranskan Länsi-Afrikan opettajien liiton perustajista. Vuonna 1943 hän perusti siirtomaahallintoa vastustaneen "L'oeil de Kénédougou" -lehden, minkä vuoksi hän vietti kolme viikkoa vankilassa Pariisissa.
Keïta oli 1945 ehdolla Ranskan neljännen tasavallan perustuslakia säätävään kokoukseen Groupes d'Etudes Communistes'n (GEC) ja Sudanin demokraattisen puolueen tukemana. Myöhemmin samana vuonna hän perusti Mamadou Konatén kanssa Bloc soudanaisin, josta kehittyi Union soudanaise – Rassemblement démocratique africain (US-RDA).
Keïtasta tuli Félix Houphouët-Boignyn 1946 Ranskan kansalliskokouksen vaaleja varten perustaman Rassemblement Démocratique Africainin (RDA) Ranskan Sudanin osaston pääsihteeri. Vuonna 1948 hänet valittiin Sudanin pääkonsuliksi. US-RDA:n voittaessa vuonna 1956 vaalit hänestä tuli Bamakon pormestari ja Ranskan kansalliskokouksen jäsen. Hän oli ministerinä Ranskassa Maurice Bourgès-Maunouryn ja Félix Gaillard'n hallituksissa. Vuonna 1960 hänet valittiin Ranskan Sudanista ja Senegalista koostuvan Malin liittovaltion perustuslakia säätävään kokoukseen.
Sudanin tasavallan (Mali) ja Senegalin liitosta tuli Malin liittovaltio, jonka US-RDA julisti itsenäiseksi Ranskasta 20. kesäkuuta 1960. Keïtasta tuli sen ensimmäinen presidentti. Senegal erosi liittovaltiosta muutamia kuukausia myöhemmin. Itsenäisessä Malissa US-RDA:sta tuli ainoa sallittu puolue.
Keïta aloitti maan talouden sosialisoinnin. Ensin valtion haltuun otettiin maanviljely ja kauppa. Lokakuussa 1960 luotiin SOMIEX, jolla oli monopoli ulkomaankaupassa ja kulutustavaroiden jakelussa maassa. Malin frangin käyttöönotto ja kiintiöiden määräyksissä epäonnistuminen johti vakavaan inflaatioon ja etenkin maanviljelijöiden ja liikemiesten tyytymättömyyteen.
Keïta oli panafrikanisti ja omistautui Afrikan yhtenäisyydelle. Vaikka Malin liittovaltio hajosi, Keïta muodosti Guinean Sékou Tourén ja Ghanan Kwame Nkrumahin kanssa Länsi-Afrikan valtioiden unionin. Vuonna 1963 hän oli mukana perustamassa Afrikan yhtenäisyysjärjestöä. Vuonna 1963 välitti Etiopian keisari Haile Selassien kanssa Marokon kuninkaan ja Algerian presidentin välillä, mikä johti Bamakon rauhansopimukseen ja päätti Marokon ja Algerian väliset "hiekkasodat."
Yhdysvallat suhtautui aluksi epäluuloisesti itäblokkiin välejä pitäneeseen Keïtaan, mutta hän pyrki hyviin suhteisiin Washingtonin kanssa. Keïta matkusti syyskuussa 1961 Indonesian Sukarnon kanssa tapaamaan John F. Kennedyä. Kotimaassa Keïta vangitsi poliittisia vastustajiaan kuten Fily Dabo Sissokon. Vuonna 1967 hän aloitti vallankumouksellisen aktiviteetin ja päätti perustuslain voimassaolon perustamalla Komitean vallankumouksen puolustamiseksi.
19. marraskuuta 1968 kenraali Moussa Traoré johti vallankaappausta Keïtaa vastaan. Keïta lähetettiin vankilaan Kidalin kaupunkiin, jossa hän kuoli 1977. Hänen maineensa palautettiin 1992, kun Moussa Traoré syöstiin vallasta. 6. kesäkuuta 1999 paljastettiin hänen kunniakseen muistomerkki Bamakossa.