Konnevesi
Konnevesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä (), ja sen pinta-ala on  km² josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Konneveden naapurikunnat ovat Hankasalmi, Laukaa, Rautalampi, Vesanto ja Äänekoski, ja siellä on 1 175 vapaa-ajan asuntoa.
Nimensä kunta on saanut Konnevesi-järvestä. Kunnan asukkaat kutsuvat itseään konnevetisiksi.
Konnevesi sijaitsee Keski-Suomen ja Pohjois-Savon maakuntien rajalla. Naapurikunnat ovat Hankasalmi, Laukaa, Rautalampi, Vesanto ja Äänekoski.
Konnevedellä on on kaikkiaan 101 järveä. Suurimmat niistä ovat Keitele, Konnevesi ja Liesvesi.
Etelä-Konneveden kansallispuisto sijaitsee Konneveden ja Rautalammin kunnissa.
Hänniskylä, Hytölä, Istunmäki, Kärkkäiskylä (l. Kirkonkylä), Lummukka, Mäkäräniemi, Pukara, Pyhälahti, Rossinkylä, Siikakoski, Sirkkamäki, Särkisalo, Lahdenkylä, Pyydyskylä (l.Välimäki), Leskelänkylä, Jouhtikylä ja Tankolampi.
Yleisesti Konneveden kylät kuitenkin jaetaan koulu- ja vaalipiireihin: Hytölä, Istunmäki, Kirkonkylä, Sirkkamäki ja Särkisalo.
Konneveden Särkisalosta on tehty kivikautiseen Suomusjärven kulttuuriin liittyviä esinelöytöjä.
Kirkonkylä eli Kärkkäiskylä alkoi nousta 1700-luvun lopussa.
Kunta itsenäistyi Rautalammin emäpitäjästä vuonna 1922. Konneveden seurakunta oli itsenäistynyt Rautalammin seurakunnasta jo vuonna 1920. Konneveden seurakunta kuuluu Pieksämäen rovastikuntaan ja Kuopion hiippakuntaan.
Istunmäkeen, kunnan itäosaan, Keiteleen ja Pohjois-Konneveden erottavan noin kilometrin levyisen kantaan poikki, rakennettiin vuonna 1927 Neiturin kanava.
Konneveden harmaasta graniitista rakennettu, kansallisromanttista tyylisuuntausta edustava länsitornillinen pitkäkirkko valmistui vuonna 1923. Sen on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Kirkon seinien kosteuseristyksen epäonnistumisen vuoksi rakennusta jouduttiin kunnostamaan vuonna 1956. Vuonna 2006 kirkko peruskorjattiin ja modernisoitiin. Kuopion piispa Wille Riekkinen vihki Konneveden kirkon ajanmukaiseksi uudistettuna jälleen käyttöön 10. joulukuuta 2006.
Vuonna 2012 suunniteltiin kuntaliitosta Laukaan kanssa, mutta se kaatui Konneveden valtuuston vastustukseen.
Konneveden kunnanjohtaja vuodesta 2015 on Juha Jokitalo.
Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista 13 on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Konnekuljetus Oy, Konneveden Osuuspankki ja puunkorjuuta ja muita metsäalan palveluita tekevä Varis Forest Oy.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Konnevedellä oli 2 748 asukasta, joista 1 098 asui taajamissa, 1 624 haja-asutusalueilla ja 26 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Konneveden taajama-aste on 40,3 %. Konneveden taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Konneveden kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 098 asukasta. Vuoden 2000 taajamarajauksessa parinsadan asukkaan Konneveden kirkonkylä ja tuhannen asukkaan kuntakeskus (nimenä aiemmin "Lapunmäki") kasvoivat yhteen, jolloin yhdistyneen taajaman nimeksi tuli "Konneveden kirkonkylä".
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Konnevedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Konneveden alueella toimii Rautalammin ortodoksinen seurakunta.Konneveden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla rantakala ja nyrkkirieska.
Konnevedellä on 1960-luvulta asti toiminut hotelli-ravintola Mierontie.
Konneveden Siikakoskella toimii Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksen vuonna 1983 valmistunut tutkimusasema.
Tutkimustoiminnalla paikkakunnalla on pitkä historia. Silmutmäestä 188 m korkeudesta löytyy ainutlaatuinen Struven ketjuun kuuluva mittauspiste. Paikalle johtaa vanha metsäautotien pohja ja polku Konneveden läpi kulkevan 69 -tien varrelta. Vuonna 2005 Struven ketjusta tuli ainoa Unescon maailman­perintökohde, joka sijaitsee usean­ valtion alueella. Silmutmäen mittauspiste yhdisti aina 1960-luvulle saakka pohjoisen ja etelän kolmiomittausketjut toisiinsa . Paikassa kolmiomittaustornia ei enää ole. Ainoa merkki mittauspisteestä on reikä kivessä. Keski-Suomen mittauspisteitä koskevassa selvityksessä onkin mainittu, että mittauspiste voitaisiin kunnostaa tiedeopetuksen ja matkailun tarpeisiin esimerkiksi rakentamalla paikalle näkötorni .