Loviisa
Loviisa (, vuoteen 1752 "Degerby") on vuonna 1745 perustettu Suomen kaupunki Uudellamaalla. Loviisan väkiluku on henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesiä ja  km² merialueita. Väestötiheys on asukasta/km². Kaupunki on kaksikielinen, ja sen asukkaista 55 prosenttia puhuu suomea ja 41 prosenttia ruotsia.
Loviisan naapurikunnat ovat Kouvola, Lapinjärvi, Myrskylä, Porvoo ja Pyhtää. Kaupunki kuuluu Loviisan seutukuntaan. Pernaja, Liljendal ja Ruotsinpyhtää liitettiin Loviisaan vuoden 2010 alussa.
Kaupunginjohtajana 15 vuotta ollut Olavi Kaleva erosi keväällä 2017. Eron syynä on kaupunginhallituksen kanssa syntynyt erimielisyys. Joulukuussa 2017 virkaan astui Jan D. Oker-Blom seitsemän vuoden määräajaksi.
Degerbyn kaupunki perustettiin Pernajan Degerbyn ratsutilan maille vuonna 1745 raja- ja linnoituskaupungiksi. Itäinen Suomi tarvitsi uutta tapulikaupunkia Turun rauhassa vuonna 1743 siirtyneen itärajan vuoksi. Rajan taakse jäi Itä-Suomen ainut tapulikaupunki Hamina. Vasta perustettuun kaupunkiin ryhdyttiin vuonna 1748 rakentamaan Loviisan linnoituksena tunnettua rajalinnoitusta, jonka rakennustyöt jäivät kuitenkin kesken Ruotsin kuningaskunnan rahavaikeuksien vuoksi. Linnoituksesta ehti valmistua ainoastaan osa ulkovarustuksista. Linnoituskaupungin historiasta muistuttavat nykyisen keskustan itäpuolella sijaitsevat bastionit Rosen ja Ungern.
Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik vieraili Degerbyssä 1752 ja antoi kaupungille uuden nimen "Loviisa" puolisonsa, kuningatar Loviisa Ulriikan mukaan.
Samaan aikaan Loviisan linnoituksen kanssa ryhdyttiin kaupungin eteläpuolella rakentamaan Svartholman merilinnoitusta. Merilinnoituksen tarkoituksena oli suojata kaupunkia mereltä päin sekä tarjota suojasataman Ruotsin rannikkolaivastolle. Englantilais-ranskalainen laivasto-osasto tuhosi saaren varustukset käyttökelvottomiksi Krimin sodan aikana ja linnoitus jätettiin rappeutumaan. 1960-luvulta alkaen linnoitusta on restauroitu museoviraston johdolla. Linnoituksen korjaustyöt valmistuivat saaren juhlavuoteen 1998 mennessä. Kesäaikaan saarella järjestetään erilaista ohjelmaa sekä paikallisille että turisteille. Opastetut kierrokset, jännittävä lastenseikkailu ja saaren oma ravintola houkuttelevat niin veneilijöitä kuin Loviisan kaupungista säännöllisin väliajoin liikennöivällä lautalla matkustavia.
Kaupunki tunnetaan myös vanhasta kaupungistaan. Vanha kaupunki säästyi Loviisan suurelta tulipalolta vuonna 1855. Vanhassa kaupungissa sijaitsee Degerbyn ratsutilan sivurakennus, joka on peräisin 1600-luvulta. Se on yksi Suomen vanhimmista puurakennuksista. Kaupungissa on myös Suomen ainut tulipalolta säilynyt puinen seurahuone, jossa on entisöinnin jäljiltä kirjasto-mediateekki. Loviisan ensimmäinen kirkko tuhoutui kaupungin palossa. Nykyinen uusgoottilainen Loviisan kirkko on vihitty käyttöön 1865.
Loviisan Valkoon maihinnousi saksalainen osasto Brandenstein 7. huhtikuuta 1918, joka eteni Uuteenkylään ja Lahteen saakka. Se poistui Loviisasta Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan 16. joulukuuta 1918.
Loviisassa on paljon yrityksiä, joista on Loviisan turismille hyötyä. Esimerkiksi Valkon satama ja Loviisan voimalaitos tuovat teollisuutta Loviisalle. Loviisalla on myös Uusi teollisuusalue, joka sijaitsee Loviisan Uudessakaupungissa. Siellä on pieniä yrityksiä, kuten korjaamoja ja varaosaliikkeitä.
Loviisan eteläisessä kaupunginosassa Valkossa sijaitsee satama puutavara-, irto- ja kappaletavaran merikuljetuksille. Satamasta on liikenneyhteys Valtatielle 7, jonka varrella Loviisa sijaitsee. Rautatieyhteys kulkee Lahti–Loviisa-rataa pitkin Lahteen, josta on vaihtoyhteys muualle Suomeen. Satamaan johtaa 9,5 metrin meriväylä.
Loviisasta 15 km Hästholmenin saarella sijaitsee Fortum Power and Heat Oy:n omistuksessa oleva Loviisan ydinvoimalaitos, joka on Suomen ensimmäinen ydinvoimalaitos. Loviisan Voimalaitoksella sijaitsee kaksi eri laitosta, jotka on otettu kaupalliseen käyttöön seuraavasti: Loviisa 1 vuonna 1977 ja Loviisa 2 vuonna 1981. Molemmat reaktorit ovat VVER-440 -tyyppisiä painevesireaktoreita (PWR), joiden nettoteho on 488 MW. Loviisan Voimalaitoksen sopimus solmittiin vuonna 1969 neuvostoliittolaisyrityksen V/O Atomenergoexportin (AEE) kanssa. Imatran Voima Oy (IVO) Rakennutti Loviisan Voimalaitoksen ja Fortum osti Loviisan Voimalaitoksen IVO:lta. Vuonna 2007 uusia voimalaitoshankkeita on jälleen suunnitteilla. Ensin Fortum ilmoitti 28.3. käynnistävänsä Loviisa 3:n ympäristövaikutusten arviointimenettelyn Loviisassa ja vähän tämän jälkeen 17.4. saksalaiseen E.ON-konserniin kuuluva E.ON Finland ilmoitti aikeistaan ostaa nykyisten voimaloiden pohjoispuolelta tontin, jolle E.ON suunnittelee rakentavansa oman ydinvoimalansa. Alueelle on kaavailtu myös tuulivoimaloita. Loviisan kaupunginvaltuusto hylkäsi kokouksessaan 8.5. maakaupan E.ON Finlandin kanssa äänin 16-11, mutta aloitti 28.6. neuvottelut Fennovoima-yhtiön kanssa vastaavanlaisesta ydinvoimalahankkeesta.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Antinkylä (Antby), 
Fantsnäs,
Hakalehto (Hagalund),
Haravankylä (Räfsby), 
Hattom,
Isnäs,
Källa,
Köpbacka,
Myllyharju (Kvarnåsen),
Määrlahti (Märlax),
Rauhala (Fredsby),
Svartholma (Svartholm),
Svenäs,
Uusikaupunki (Nystaden, "Nystan"),
Valko (Valkom),
Valkolampi (Valkomträsk),
Vanhakaupunki (Gamlastan),
Varvi (Varvet),
Vårdö, Tesjoki (Tessjö)
Vuoden 2017 lopussa Loviisassa oli 15 085 asukasta, joista 11 064 asui taajamissa, 3 877 haja-asutusalueilla ja 144 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Loviisan taajama-aste on 74,1 %. Loviisan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Loviisassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat kuuluvat Loviisanseudun seurakuntayhtymään (). Uudet vuoden 2019 alussa aloittavat seurakunnat Agricolan suomalainen seurakunta ja Agricola svenska församling toimivat myös Lapinjärven kunnan alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Loviisan alueella toimii Kotkan ortodoksinen seurakunta.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Loviisan kaupungin nykyisellä alueella.
Loviisassa on 15 peruskoulua, seitsemän suomenkielistä ja kahdeksan ruotsinkielistä. Kouluista 12 sijaitsevat kyläkeskuksissa ympäri Loviisaa. Lukioita on kaksi, suomenkielinen Loviisan lukio ja ruotsinkielinen Lovisa Gymnasium. Kaupungin kaksi kansalaisopistoa, Valkon kansalaisopisto ja Lovisa Medborgarinstitut, tekevät läheistä yhteistyötä.
Loviisan kaupungin pelastustoimesta vastaa Porvoon kaupungin Itä-Uudenmaan pelastuslaitos. Loviisan kaupunki kuuluu pelastuslaitoksen Loviisan lohkoon toisen lohkon ollessa Porvoon lohkon. Kuntaliitosten jälkeen Liljendalin kunnan, Pernajan kunnan ja Ruotsinpyhtään kunnan yhdistyttyä Loviisan kaupungin kanssa on Suur-Loviisan alueella nykyään kymmenen tavallista vapaapalokuntaa tai puolivakinaista palokuntaa, minkä lisäksi Fortumilla on Loviisan voimalaitosta ja Loviisan ydinvoimalaitosta varten tehdaspalokunnat.Kesät ovat kaupungissa vilkasta aikaa. Suosituimmat kesätapahtumat ovat Loviisan Wanhat Talot -perinne- ja korjausrakentamispäivät, Sibeliuspäivät, Loviisan päivä 25.8. ja Kuningas saapuu Loviisaan -viikonloppu 1700-luvun hengessä, venefestivaalit Small Ships' Race, Rauhanfoorumi ja ravit.
Loviisan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihamuhennos, pannukakku marjoilla tai hillolla, perunapuuro ja puolukkamaito.
Loviisan ravirata on rakennettu vuonna 1950, ja se toimii ympärivuotisena valmennusratana ja kesäaikana radalla järjestetään viidet totoravit.