Kaaba
Kaaba (, IPA: ; myös nimityksiä "Baytu l-Ḥarām", ’pyhitetty talo’ tai "Baytu l-'Atīq" ’muinainen talo’ käytetään) on Mekassa sijaitseva rakennus, joka on islamilaisen maailman pyhin paikka. Kaaban ympärille on rakennettu moskeija, Masjid al-Haram, ja tämä kokonaisuus on muslimien jokavuotisen pyhiinvaelluksen kohde. Islaminuskoiset suorittavat rukouksensa kaikkialla maailmassa kohti Kaabaa. Periaatteessa kaikki maailman moskeijat on rakennettu siten, että niiden keskiakseli osoittaa sitä kohti, joskin eri aikoina ja myös eri perinteissä on noudatettu erilaisia tapoja määrittää tämä suunta, "qibla".
Yksi islamin opin viidestä peruspilarista on pyhiinvaellus eli "hajj". Jokaisen muslimin jolla on siihen mahdollisuus tulisi tehdä pyhiinvaellus Mekan Kaabaan kerran elämässään. Vuosittain noin kolme miljoonaa muslimia eri puolilta maailmaa tekee hajjin Kaaban luo.
Muut kuin muslimit eivät pääsee Mekan ja Medinan pyhiin kaupunkeihin eivätkä siis saa tulla Kaabaan. Kiellon antoi profeetta Muhammad kaupungin valloituksen jälkeen vuonna 630.
Kaaba on suurin piirtein kuution muotoinen (sen nimi merkitsee arabiaksi kuutiota), noin 15 metriä korkea ja sivuiltaan hieman yli kymmenmetrinen (noin 10x14 m), koruton, ikkunaton kivirakennus. Se on rakennettu Mekan läheltä louhitusta harmaasta graniitista ja marmorista. Kaaban ulkopuoli on suurimman osan vuotta verhottu suurella mustalla kankaalla ("kiswah"), johon on kirjottu kultaisilla langoilla Koraanin säkeitä. Ainakin joskus pääpyhiinvaelluksen eli hajjin aikana mustan kankaan alta on käännetty esiin valkoista vastakangasta, joka muistuttaa pyhiinvaeltajien valkoista asua ja korostaa pääsemistä pyhitettyyn tilaan. Hajjin lopuksi uusi musta kiswah asetetaan paikoilleen. Kaaban verhoaminen periytyy jo esi-islamistiselta ajalta, mutta peitteen vaihtamisen uskotaan keksityn kalifi Umarin aikaan, jolloin Kaaba oli lähellä romahtaa liian monen kiswahin painosta. Kaaban ainoa ovi on koillisseinällä.
Sen itäiseen kulmaan on kiinnitetty nykyisin hopeisella kehyksellä koossa pidetty musta kivi, joka perinteisen näkemyksen mukaan on Aatamin ajoilta, peräisin paratiisista. Alkuperältään musta kivi on mahdollisesti meteoriitti. Vaihtoehtoisena mahdollisuutena on esitetty, että kyseessä on Saudi-Arabian Rub’ al-Khaliin osuneen meteoriittitörmäyksen lasittamaa ainesta Wabarin (Al-Hadida) meteorikraaterista. Pyhiinvaellukseen kuuluu temppelin kiertäminen seitsemään kertaan ja mustan kiven suuteleminen tai koskettaminen mikäli mahdollista. Hyväksyttävänä pidetään myös kiven osoittamista, sillä läheskään kaikki eivät käytännössä fyysisesti pääse (ehdi) koskettamaan kiveä säädettynä aikana. Kivi on musta, mutta tarinan mukaan se oli alun perin paratiisista tullessaan maitoa valkoisempi, mutta muuttui sitä suudelleiden pyhiinvaeltajien syntien vuoksi mustaksi.
Kaaban sisätilassa on marmorilattia. Sisäseinien alapuolisko on verhoiltu marmorilla ja kivitauluilla, joissa on koraanin säkeitä. Yläpuoli on verhoiltu vihreällä kankaalla, johon on niin ikään kirjailtu Koraanin lauseita kultalangalla. Katosta riippuu lamppuja, ja yhdessä nurkassa on pieni pöytä suitsukeastioita varten.
Koraanin mukaan Kaaban rakensivat Ibrahim (Abraham) ja hänen poikansa Ismael. Akateemisten tutkijoiden mukaan tämä ei ole historiallisesti uskottavaa. Mekan uskotaan olleen uskonnollinen keskus jo kauan sitten.
Muhammadin aikaan Kaaba oli useiden eri heimojumalien palvontapaikkana, ja sitä hallitsi Muhammadin oma heimo, kureishit. Beduiinit ja muiden arabialaiskaupunkien asukkaat tekivät joka vuosi Mekkaan yhdistetyn pyhiinvaelluksen ja kauppamatkan, joka on nykyisen islamilaisen pyhiinvaellustradition taustalla. Kureishit karkottivat Muhammadin Mekasta Medinaan. Palattuaan valloittajana vuonna 630, hän määräsi Kaaban puhdistettavaksi pakanahahmoista ja kaikista monijumaluuden merkeistä. Jotkut ovat tulkinneet Koraania myös niin, että vain Kaaban perustukset jätettiin tässä yhteydessä jäljelle, rakennettiin uusi pyhäkkö aiemman tilalle. Sen jälkeen Kaaba on ollut islaminuskon polttopiste.
Kaaba on tuhoutunut tai sitä on rikottu useasti Muhammadin aikojen jälkeen. Vuonna 930 shiialainen äärilahko vei Kaaban mustan kiven pois ja piti sitä hallussaan 20 vuotta lunnaita vastaan. Kaabaa on tiettävästi kunnostettu ja jälleenrakennettu kaksitoista kertaa, viimeksi vuonna 1996.
Kaaba avataan kahdesti vuodessa seremoniallista siivoamista varten: viisitoista päivää ennen Ramadanin alkua ja viisitoista päivää ennen pyhiinvaellusta. Kaaban siivoaminen on hyvin korkea kunniatehtävä, johon osallistuu Mekan kuvernöörin johdolla korkea-arvoisia kunniavieraita eri puolilta maailmaa. Siivoojat lakaisevat Kaaban lattian yksinkertaisilla luudilla.
Erään lähteen mukaan seremoniallinen Kaaban pesu ajoittuu kuitenkin pyhiinvaelluskuukauden ("Dhuʾl-Hijja") jälkeiseen aikaan, jolloin siihen osallistuu uskonnollisia virkailijoita ja pyhiinvaeltajia.