Trooppi (filosofia)
Trooppi eli yksilöominaisuus tarkoittaa ontologiassa partikulaarista eli yksittäistä ominaisuuden ilmentymää. Termiä on käytetty myös historianfilosofiassa diskurssityyleistä. Termi ”trooppi” (, ”käännös”, ”muunnos”) on alun perin peräisin retoriikasta, jossa se tarkoittaa sanaleikin sisältävää kielikuvaa. Filosofiassa käytetyt tekniset merkitykset eivät aina vastaa termin alkuperää.
Ontologiassa troopilla tarkoitetaan ominaisuuden partikulaarista ilmentymää. Esimerkkejä troopeista ovat yksittäisen lehden vihreys (juuri se tietty vihreän sävy, joka kyseisellä lehdellä on) ja Sokrateen viisaus (juuri se tietty viisaus, joka on juuri Sokrateella).
Trooppiteorioita on useita erilaisia. Ne kaikki ovat ratkaisuja universaalien ongelmaan. Ongelmassa keskeisellä sijalla on sen määrittäminen, kuinka kaksi erillistä esiintymää voivat olla samaa tyyppiä. Kuinka erilaiset oliot voivat olla samaa jossakin määrin, kuten jonkin niiden ominaisuuden suhteen? Esimerkiksi, kuinka kuusi erillistä vihreää oliota voivat olla samanlaisia suhteessa niiden väriin?
Ongelmaan tarjotut ratkaisut ovat usein olleet joko realismin tai nominalismin muunnelmia. Sekä perinteisessä realismissa että nominalismissa ominaisuudet on käsitetty universaaleiksi, ja näkökulmien ero on ollut siinä, miten universaalien olemassaoloon suhtaudutaan. Realismin mukaan universaaleilla on itsenäinen olemassaolo, nominalismin mukaan niitä ei puolestaan ole olemassa.
Trooppiteorioiden ratkaisu poikkeaa perinteisestä realismista siinä, ettei ominaisuuksia pidetäkään universaaleina, vaan partikulaareina, samoin kuin ne oliot joille ominaisuudet kuuluvat ovat myös partikulaareja. Trooppiteorioiden mukaan universaalit ovat tarpeettomia. Näin ne ovat nominalismin muunnelmia.
Muun muassa Keith Campbell ja Michael LaBossiere ovat hylänneet universaalit ja omaksuneet trooppiteorian. Trooppi on ominaisuus, joka voi olla vain yhdessä paikassa kunakin hetkenä, päinvastoin kuin universaalit ominaisuudet, jotka voivat toteutua monissa paikoissa samaan aikaan.
Trooppiteoriat ovat selittäneet eri tavalla, kuinka kaksi esiintymää (yksilöllistä ilmentymää) voivat olla samaa tyyppiä. Locken trooppiteoriassa tunnistettava ykseys moneudessa palautuu toisiaan täydellisesti muistuttavien trooppien samankaltaisuusluokiksi, Stoutin trooppiteoriassa ykseys moneudessa on puolestaan seurausta trooppien täydellisestä samankaltaisuudesta. Esimerkiksi, jos kuusi eri oliota ovat kaikki vihreitä, jokaisella on oma erillinen vihreyden trooppi. Jokainen vihreyden trooppi on erillinen entiteetti, mutta troopit muistuttavat toisiaan, ja ne luetaan kaikki vihreiksi tämän yhdenkaltaisuuden perusteella.
Termin käyttö tässä merkityksessä on peräisin D. C. Williamsilta (1953). Williamsin mukaan hänen teoriansa on lähellä George Stoutin teoriaa abstrakteista partikulaareista. Stoutin teoriaa voidaan pitää käytännössä trooppiteoriana, vaikka hän ei vielä käyttänytkään tätä nimeä.
Termiä trooppi on käytetty myös historianfilosofiassa, muun muassa Hayden White teoksessa "Metahistory" (1973). Troopit ymmärretään yleensä diskurssityyleiksi, jotka ovat historioitsijan suorittaman historiankirjoituksen taustalla, ja jotka historiantutkijan tulee ottaa huomioon (”kerronnallisesti hahmotettu historiantutkimus”). White tunnisti seuraavat troopit: metafora, metonyymi, synekdokee ja ironia.