Kesäolympialaiset 1896
I olympiadin kisat olivat huhtikuussa 1896 Ateenassa järjestetyt ensimmäiset nykyaikaiset olympiakisat. Ne ottivat innoituksensa antiikin Kreikan Olympian kisoista, jotka järjestettiin Olympiassa.
Kreikan kuningas Yrjö I julisti ensimmäisen olympiadin kisat käyntiin itsenäisen Kreikan 75-vuotisjuhlapäivänä, 6. huhtikuuta. Yhdeksän vuotta aiemmin nykyaikaisen olympialiikkeen perustaja ranskalaisparoni Pierre de Coubertin oli lausunut ääneen haaveen olympialaisten henkiinherättämisestä. Seitsemän vuotta tämän jälkeen 23. kesäkuuta 1894 amatööriurheilukonferenssissa perustettiin Kansainvälinen olympiakomitea, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Dimítrios Vikélas. Päätettiin myös, että ensimmäisen olympiadin kisat annettaisiin perinteitä kunnioittaen Ateenaan, vaikka Coubertin oli ehdottanut kisojen järjestämistä Pariisissa.
Kreikalla ei ollut varoja stadionin rakentamiseen, joten kisojen varapaikaksi valittiin Budapest Unkarissa. Kreikka kuitenkin onnistui varainhankinnassa muun muassa myymällä olympiapostimerkkejä ja järjestämällä arpajaisia. Ensimmäisten kisojen tärkein sponsori oli Geórgios Avérof, jonka noin miljoonan drakman lahjoitus pitkälti mahdollisti Panathinaïkó-stadionin eli antiikin aikaisen Panateenalaisen stadionin uudelleenrakentamisen. Stadionin katsomoissa oli istumapaikat 50 000 katselijalle ja seisomapaikat 20 000:lle. Pitkulaisen stadionin juoksuradan pituus oli 333,3 metriä. Rata oli äärimmäisen kapea ja erittäin jyrkkäkaarteinen, minkä vuoksi tulokset olivat heikkoja.
Kisojen aktiivisin osanottajamaa oli isäntämaa Kreikka, toiseksi aktiivisin Saksa. Saksasta kisoihin matkusti 21 urheilijaa, kun Ruotsi lähetti vain yhden atleetin. Voitokkaimpia maita olivat Yhdysvallat, Kreikka ja Saksa. Suomi ei osallistunut kisoihin, vaikka olikin kutsuttu. Kaikkien aikojen ensimmäinen nykyaikaisten kisojen olympiavoittaja oli kolmiloikkaaja James Connolly tuloksella 13,71. Kunkin lajin voittaja sai hopeamitalin ja öljypuunlehvän, toinen pronssimitalin. Kolmanneksi tullut ei saanut palkintoa, mutta jokaiselle osallistujalle jaettiin muistomitali.
Kreikkalainen paimen Spyrídon Loúis voitti maratonjuoksun, jonka reitti kulki historiallista tarua mukaillen Marathónaksesta Ateenaan. Unkarilainen Alfréd Hajós voitti 100 metrin ja 1 200 metrin vapaauintimatkat samana päivänä. Pidempää matkaa varten kilpailijat kuljetettiin veneellä merelle ja he uivat kylmässä vedessä takaisin rantaan.
II olympiadin kisat järjestettiin neljä vuotta Ateenan kisojen jälkeen vuonna 1900 Pariisissa.
Kisoissa järjestettiin kaikkiaan 43 kilpailua. Eri urheilumuotoja oli yhdeksän. Kisoissa oli tarkoitus kilpailla myös soudussa, purjehduksessa ja kriketissä. Soutu- ja purjehdustapahtumat peruttiin myrskyn takia ja kriketti osallistujien puutteen vuoksi. Eniten olympiavoittoja kisoissa keräsi Yhdysvallat (11). Menestyksekkäin urheilija oli Saksan Carl Schuhmann neljällä voitolla.
Vuoden 1896 kesäolympialaisiin osallistui 241 urheilijaa 14 eri maasta. Joissakin yhteyksissä on osallistujamaina mainittu myös Egypti, kreikkalais-egyptiläisen tennispelaajan Dionysios Kasdaglisin osallistumisen vuoksi, sekä Kypros ja Smyrna, mutta niiden osallistujat tilastoidaan yleensä kreikkalaisiksi.
Monet kilpailuun osallistuneista maista eivät olleet vielä nykymuodossaan olemassa vuonna 1896. Itävalta ja Unkari olivat osa Itävalta-Unkaria, mutta urheilijoiden katsottiin edustaneen omaa maataan. Ruotsi taas oli osa Ruotsi-Norjan valtioliittoa. Australia kuului vielä vuonna 1896 Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka taas oli tuohon aikaan Iso-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta.
Vuoden 1896 olympialaisissa ei vielä jaettu kultamitaleja voittajille, vaan kilpailun voittaja palkittiin hopeisella mitalilla ja toiseksi tullut sai kuparisen mitalin. Kolmanneksi tulleille ei jaettu mitaleja. Ensimmäisten nykyaikaisten olympialaisten mitalitaulukot on laadittu myöhemmin vertailun vuoksi uudempiin olympialaisiin. Kansainvälinen olympiakomitea ei itse julkaise virallisia mitalitaulukoita. Eniten kultamitaleita nykyisen laskutavan mukaan vuoden 1896 olympialaisissa saavutti Yhdysvallat, ja eniten mitaleita saavutti Kreikka.