Sota ja rauha
Sota ja rauha (, oikeinkirjoitus ennen 1918 "Война и миръ") on venäläisen Leo Tolstoin suurteos, jota hän kirjoitti vuosina 1865–1869. Maailmankirjallisuuden merkittävimpiin kuuluva teos on 1500-sivuinen historiallinen aikakirja vuoden 1812 sodasta Napoleonia vastaan. Se on myös läpileikkaus koko Venäjän yhteiskunnasta.
"Sodan ja rauhan" tuorein suomennos on vuodelta 2005. Eero Balk on kääntänyt sen romaanin ensimmäisestä versiosta, kun taas Esa Adrianin aiempi käännös pohjaa Tolstoin lopulliseen, laajempaan versioon.
Tolstoi sai innoituksen kirjoittaa historiallinen romaani hieman ennen avioliittoaan. Hän kaavaili kirjan sankariksi vuoden 1825 kapinaan osallistunutta dekabristia, joka karkotettiin Venäjältä. Vuonna 1863 Tolstoi kirjoitti kolme lyhyttä kappaletta, mutta jätti kirjoittamisen tämän jälkeen, koska halusi tutustua paremmin kyseisen dekabristin taustaan. Hänelle selvisi, että häntä kauan kiinnostanut aihe, vuoden 1825 dekabristikapina, juonsi juurensa Napoleon I:n hyökkäykseen Venäjälle. Tolstoi tutki aihetta vuoteen 1879 asti, jolloin hän jätti aiheen, koska virkavalta ei antanut hänen jatkaa asian tutkimista ja toisaalta hän myös menetti mielenkiintonsa siihen.
Tolstoi palasi jatkuvasti teoksensa pariin. Hän kirjoitti lähes puolet teoksestaan nimellä "1805". Hänen sanotaan myöhemmin lainanneen teoksen nimen "Sota ja rauha" Pierre-Joseph Proudhonin ranskankielisestä teoksesta "La guerre et la paix". Hän sai romaanin kirjoittamisen päätökseen vuonna 1869, lähes seitsemän vuotta sen aloittamisesta.
Teoksessa on yli 580 henkilöhahmoa, joiden joukossa on sekä historiallisten henkilöiden muotokuvia että kuviteltuja hahmoja. Monet henkilöhahmot perustuvat Tolstoin perheeseen, sukulaisiin ja häneen itseensä. Tarinan runko muodostuu viiden venäläisen aatelisperheen – Bezuhovien, Bolkonskien, Rostovien, Kuraginien ja Drubetskojen – elämänvaiheista Pietarin ja Moskovan salongeissa ja maatiloilla vuosina 1805–1813. Moskova ja sen maalaisaateli edustaa aitoa venäläisyyttä, muodikas Pietari läntisen Euroopan vaikutusta.
Tolstoi halusi riisua sodan sankaruuden hohdosta. Hän halusi kuvata enemmän ihmisiä kuin suurmiehiä, mikä on toisaalta ristiriidassa sen kanssa, että juoni keskittyy aateliston elämänvaiheisiin. Hänen mukaansa historiaa eivät luoneet vain suurmiehet vaan yhteiskunnallisten syiden verkosto.
Romaanista on tehty lukuisia sovituksia muun muassa elokuviin, televisiosarjoihin, oopperoihin ja teatteriin. Teoksen ensimmäisen venäläisen elokuvasovituksen ohjasi Vladimir Gardin, jossa hän näytteli pääosaa yhdessä Vera Karallin kanssa. Vuoden 1956 yhdysvaltalaisen elokuvaversion ohjasi King Vidor ja elokuvan pääosia näyttelivät muun muassa Audrey Hepburn, Henry Fonda ja Mel Ferrer. Sergei Bondartšukin ohjaama neuvostoliittolainen yli kuusituntinen elokuvasovitus voitti ulkomaisten elokuvien Oscarin vuonna 1968.
Romaaniin pohjautuu ainakin kolme televisiosarjaa. BBC:n kaksikymmentä jaksoa käsittävässä, vuoden 1972 televisiosarjassa pääosia näyttelivät Anthony Hopkins, Rupert Davies, Faith Brook, Morag Hood, Alan Dobie, Angela Down ja Sylvester Morand. Tätä sarjaa kehuttiin, koska se pysyi uskollisena romaanin juonelle. Vuonna 2000 romaanista tehtiin ranskalainen sovitus "La guerre et la paix", joka perustui enemmän romaaniin perustuvaan oopperaan kuin itse kirjaan. Televisiosarjan ohjasi François Roussillon. Vuoden 2007 minitelevisiosarja kuvattiin lukuisissa eri maissa, muun muassa Venäjällä, Ranskassa, Saksassa, Puolassa ja Italiassa. Minitelevisiosarjan ohjasi Robert Dornhelm. Romaanista on julkaistu neljäs, BBC:n tuottama televisiosarja vuonna 2016, ja sen on käsikirjoittanut Andrew Davies ja sarjan pääosissa ovat muun muassa James Norton, Lily James ja Paul Dano.