Jyväskylän yliopisto
Jyväskylän yliopisto on Jyväskylässä sijaitseva suomalainen yliopisto, jossa opiskelijoita on noin 14 500 ja henkilökuntaa noin 2 500.
Vuonna 2017 Jyväskylän yliopistosta valmistui 1 344 kandidaattia, 1 475 maisteria ja 148 tohtoria. Kevään 2018 opiskelijavalinnassa yliopiston noin 2 200 aloituspaikkaa haki noin 15 500 hakijaa. Kaikki perustutkinto-opiskelijat eli kandidaatin ja maisterin tutkintoon tähtäävät opiskelijat kuuluvat Jyväskylän yliopiston ylioppilaskuntaan.
Uno Cygnaeus perusti Jyväskylään vuonna 1863 ensimmäisen suomenkielisen opettajankoulutusseminaarin, joka vuonna 1934 muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi ja edelleen vuonna 1966 Jyväskylän yliopistoksi. Viimeiset kansakoulunopettajat valmistuivat Jyväskylän seminaarista vuonna 1937.
Jyväskylän yliopistolla on kolme kampusta: Seminaarinmäki, Mattilanniemi ja Ylistönrinne. Seminaarimäen vanhimpia rakennuksia ovat Konstantin Kiseleffin suunnittelemat punatiiliset ”opin kasarmit”, jotka on rakennettu 1880-luvulla opettajaseminaarin käyttöön. Seminaarinmäellä on myös lukuisia Alvar Aallon suunnittelemia rakennuksia, jotka ovat valmistuneet 1950–1970-luvuilla. Uudempia yliopiston rakennuksia on suunnitellut muun muassa arkkitehti Arto Sipinen. Alvar Aallon suunnitteleman päärakennuksen Capitoliumin peruskorjaus valmistui elokuussa 2017: Sisäilmaongelmia aiheuttaneet laatat poistettiin. Juhlasalin aulaan asennettiin uusi marmorilaatoitus ja väliseiniä poistettiin.
Yliopistossa on kuusi Suomen Akatemian nimeämää huippututkimusyksikköä ja neljä akatemiaprofessuuria.
Yliopiston painoalat ovat:
Yliopiston rehtorina toimii fyysikko Keijo Hämäläinen. Jyväskylän yliopiston rehtorit aikajärjestyksessä:
Rehtori Keijo Hämäläisen toimikausi alkoi 1.8.2017. Hän on professori ja fyysikko ja on toiminut Helsingin yliopiston vararehtorina. Jyväskylän yliopiston hallituksessa on seitsemän jäsentä: kolme yliopiston ulkopuolista jäsentä, kaksi professorien edustajaa, yksi opetus- ja tutkimushenkilöstön sekä muun henkilöstön edustaja ja yksi opiskelijoiden edustaja. Hallituksen puheenjohtaja on Krista Varantola. Hallituksen jäsenet ovat:Jyväskylän yliopistossa on kuusi tiedekuntaa:
Jyväskylän yliopiston humanistis-yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa ovat edustettuina kieliä ja viestintää, taiteita ja musiikkia, kulttuuria ja historiaa sekä yhteiskuntaa ja filosofiaa tutkivat alat.
Tiedekunta on mukana Suomen Akatemian nimeämässä tutkimuksen huippuyksikössä: Yhteiskunnan historian huippuyksikkö (2012–2017), joka on yhteinen Helsingin yliopiston kanssa. Lisäksi kielet, kulttuuri ja yhteiskunnalliset prosessit sekä kielen oppiminen ja kielenkäyttö ovat yliopiston itsensä nimeämiä kansainvälisesti merkittäviä tutkimusaloja. Muut tiedekunnan tutkimuksen vahvuudet kytkeytyvät yliopiston monitieteisiin osaamiskeskittymiin, joista neljässä tiedekunnan laitokset ovat mukana: "Ihmistieteiden tutkimusmetodologia", "Lapset, nuoret ja kasvamisen ympäristöt", "Monikulttuurisuus ja vuorovaikutus" -keskittymä sekä "Ympäristö ja energia" -osaamiskeskittymä. Humanistisesta tiedekunnasta noin puolet opiskelijoista valmistuu aineenopettajiksi.
Historian ja etnologian laitoksen oppiaineisiin kuuluvat Suomen historia, taloushistoria, yleinen historia ja etnologia. Laitos sijaitsee Historica-rakennuksessa Seminaarinmäen kampusalueella.
Kieli- ja viestintätieteiden laitoksen oppiaineisiin kuuluvat (pääaineena) englannin kieli, latina, romaaninen filologia (ranskan kieli), ruotsin kieli, saksan kieli ja kulttuuri, suomen kieli, venäjän kieli ja kulttuuri, suomen kieli ja kulttuuri (ulkomaalaisille) sekä suomalainen viittomakieli. Lisäksi laitoksella voi opiskella sivuainekokonaisuuksia: antiikin kulttuuri, Deutsche Kulturstudien, espanjan kieli, italian kieli, italian kieli ja kulttuuri, kuurojen yhteisö, kulttuuri ja viittomakielisyys, slovakin kieli ja kulttuuri, suomen kieli ulkomaalaisille sekä suomi toisena ja vieraana kielenä. Kielten laitoksen tilat ovat Seminaarinmäen kampusalueella Fennicumissa ja Mattilanniemen kampusalueella Agorassa. Viestinnän oppiaineita ovat journalistiikka (painopisteenä media) ja puheviestintä (painopisteenä ihmisten keskinäinen vuorovaikutus). Kulttuurienvälinen viestintä on pääaineena Intercultural Communication -maisteriohjelmasta valmistuvilla. Viestinnän tilat sijaitsevat Seminaarinmäen kampusalueella Liikunta-rakennuksessa.
Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitoksen oppiaineina ovat musiikkitiede ja musiikkikasvatus (musiikin aineenopettajakoulutus) sekä kirjallisuus, museologia, taidehistoria ja taidekasvatus. Lisäksi laitoksella on musiikkiterapian maisteriohjelma ja Music, Mind and Technology -maisteriohjelma. Laitoksen tilat ovat Seminaarinmäen kampusalueella Musica- ja Educa-rakennuksissa.
Laitoksessa toimii kulttuuriympäristön tutkimuksen maisteriohjelma, jossa opiskelevien pääaineena voi olla museologia, nykykulttuurin tutkimus, taidehistoria tai taidekasvatus. Maisteriopinnot voi tehdä myös hungarologian oppiaineesta. Lisäksi laitoksella on mahdollista suorittaa pelitutkimuksen ja pelisuunnittelun opintokokonaisuus. Laitoksen osana toimii myös Nykykulttuurin tutkimuskeskus, jossa koulutetaan tohtoreita pääaineenaan nykykulttuurin tutkimus.
Soveltavan kielentutkimuksen keskus eli Solki on yliopistoon kuuluva tutkimuslaitos, jonka tavoitteena on tukea ja kehittää kielikoulutusta Suomessa. Tutkimuksen painoaloja ovat kielitaidon arviointi, kielitaidon kehittyminen erilaisissa konteksteissa ja toimintayhteisöissä sekä kielikoulutuspolitiikka. Solkissa voi suorittaa tohtorin ja lisensiaatin tutkinnon soveltavasta kielitieteestä. Keskus sijaitsee Mattilanniemen kampusalueella Agora-rakennuksessa.
Yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitoksella pääaineita ovat filosofia, sosiologia, valtio-oppi, yhteiskuntapolitiikka ja sosiaalityö. Laitoksen maisteriohjelmia ovat kulttuuripolitiikka, kansalaisyhteiskunnan asijantuntijuus ja englanninkielinen Development and International Cooperation. Opetustarjontaan kuuluvat myös elämänkatsomustiedon, sukupuolentutkimuksen, sosiaali- ja psykogerontologian, yhteiskuntatieteen ja monitieteisen living with globalization -opintojen opintokokonaisuudet.
Laitoksen tutkimusalueita ovat:
Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnassa toimii kaksi opetusta tarjoavaa ainelaitosta, tietotekniikan laitos ja tietojenkäsittelytieteen laitos.
IT-tiedekunnassa on mahdollista opiskella pääaineena neljää eri oppiainetta: tietotekniikkaa, tietojenkäsittelytiedettä, tietojärjestelmätiedettä sekä kognitiotiedettä. Pääainevalinnoista riippuen opiskelijat valmistuvat filosofian (FM) tai kauppatieteiden maistereiksi (KTM). Opetuksen lisäksi informaatioteknologian tiedekunnan laitokset tekevät sekä kansallista että kansainvälistä tutkimusyhteistyötä.
Jyväskylän yliopiston IT-tiedekunta on alallaan Suomen vanhin ja suurin. Tietojenkäsittelyoppia on opetettu vuodesta 1967 asti. Nykymuotoinen informaatioteknologian tiedekunta perustettiin vuonna 1998, jolloin siihen liitettiin yhteiskuntatieteellisestä tiedekunnasta koko tietojenkäsittelytieteiden laitos sekä matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta matematiikan laitoksesta irrotettu tietotekniikka omana laitoksenaan. Tiedekunnan dekaani on professori Pasi Tyrväinen varadekaaneinaan Timo Tiihonen ja Mikko Siponen.
Tiedekunnassa on maisteriopiskelijoita yli 1500, jatko-opiskelijoita reilut 150 ja henkilökuntaa samoin 200. Kaikki tiedekunnan toimitilat sijaitsevat Agorassa Mattilanniemessä.
Tiedekunnassa voi opiskella pääaineena tietotekniikkaa, tietojärjestelmätiedettä, tietojenkäsittelytiedettä ja kognitiotiedettä. Tietotekniikkaa opetetaan ja tutkitaan tietotekniikkaa teknis-matemaattisesta näkökulmasta. Laitoksella opiskelevat valmistuvat filosofian maistereiksi. Opinnoissa valitaan maisteriohjelmaksi koulutusteknologia (opettajankoulutus), ohjelmistotekniikka, tietoliikenne, ohjelmointikielten periaatteet, pelit ja pelillisyys, laskennalliset tieteet, sovellettu matematiikka, sensoriverkot tai Web Intelligence and Service Engineering. Aloja yhdistävinä tekijöinä ovat matemaattinen perusosaaminen ja yhteistyö elinkeinoelämän kanssa.Tietojärjestelmätieteestä valmistuu kauppatieteiden kandidaatteja ja maistereita, ja tietojenkäsittelytieteestä sekä kognitiotieteestä filosofian maistereita. Tietojenkäsittelytieteiden laitoksen opetus ja tutkimus kohdistuu tietojärjestelmien kehittämiseen ja käyttöön osana liiketoiminnan tai julkishallinnon organisaatioiden toimintaa. Tietojärjestelmiä ja tietojenkäsittelyä tarkastellaan neljästä pääasiallisesta näkökulmasta, jotka ovat teknologinen näkökulma, ihmiskeskeinen näkökulma, liiketoiminnallinen näkökulma ja informaatiokeskeinen näkökulma. Laitoksen opetus jakautuu tietojärjestelmätieteessä kahteen suuntautumisvaihtoehtoon, jotka ovat järjestelmäkehitys (JK) sekä tietoyhteiskunta, viestintä ja liiketoiminta (TVL).
Kasvatustieteiden ja psykologian tiedekuntaan kuuluu kolme laitosta.
Kasvatustieteiden laitoksessa opetetaan erityispedagogiikkaa, varhaiskasvatusta ja kasvatustiedettä. Laitoksen perinteet ovat pitkät: Jyväskylään perustettiin ensimmäinen suomenkielinen opettajankoulutusseminaari vuonna 1863. Nykyistä yliopistoa edeltäneen Kasvatusopillisen korkeakoulun ensimmäinen väitöskirja tarkastettiin nimenomaan kasvatustieteissä keväällä 1949.
Opettajankoulutuslaitoksessa voi opiskella luokanopettajaksi, aineenopettajaksi ja opinto-ohjaajaksi. Laitos tarjoaa myös viittomakielistä opettajankoulutusta ainoana opettajankoulutuslaitoksena Suomessa.
Tiedekuntaan liittyvät tiiviisti valtion harjoittelukoulu "Jyväskylän normaalikoulu", jossa harjoittelee vuosittain lähes 1000 opettajaksi koulutettavaa opiskelijaa, ja Koulutusjohtamisen instituutti "(ent. Rehtori-instituutti)", joka kehittää myös kansainvälisesti yliopistollista oppilaitosjohtamista. Koulutusjohtamisen instituutilla on kansainväliset Master's degree program in Educational Leadership- sekä Master of Educational Management and Leadership (MEd) -ohjelmat.
Psykologian laitoksessa opetetaan psykologiaa pääaineena, sivuaineena ja jatkokoulutuksena. Laitoksen tutkimus kohdistuu ihmisen elämänkaaren kehityspsykologiaan, psykoterapiaan ja hoitojärjestelmiin sekä oppimiseen, motivaatioon, muistiin ja niiden hermostollisen perustaan. Laitoksella toimii myös "Psykoterapian opetus- ja tutkimusklinikka".
Liikuntatieteellinen tiedekunta on Suomen ainoa yliopistotasoinen liikunta-alan koulutusyksikkö. Tiedekunta sijaitsee vuonna 1971 valmistuneessa akateemikko Alvar Aallon suunnittelemassa liikuntatieteen laitosrakennuksessa Seminaarinmäen kampusalueen laidalla. Tiedekunta jakautuu kolmeen tieteenalaryhmään: käyttäytymis- ja yhteiskuntatieteet, terveystieteet ja liikuntabiologia. Lisäksi on kolme tutkimuskeskusta: Gerontologian tutkimuskeskus, Terveyden edistämisen tutkimuskeskus sekä Neuromuscular Research Centre. Tiedekunnassa toimii kaksi kansainvälistä maisteriohjelmaa: Master's Degree Programme in Sport and Exercise Promotion ja Master's Degree Programme in Biology of Physical Activity.
Liikunnan käyttäytymis- ja yhteiskuntatieteiden tieteenalaryhmään kuuluvat liikuntapedagogiikka, liikuntapsykologia, liikunnan yhteiskuntatieteet ja erityisliikunta.
Terveystieteiden tieteenalaryhmään kuuluvat gerontologia ja kansanterveys, fysioterapia, liikuntalääketiede sekä terveyskasvatus.
Liikuntabiologian tieteenalaryhmään kuuluvat biomekaniikka, liikuntafysiologia sekä valmennus- ja testausoppi.
Vuoden 2012 elokuun alussa tiedekunnan nimi muutettiin liikunta- ja terveystieteiden tiedekunnasta liikuntatieteelliseksi tiedekunnaksi. Jyväskylän kasvatusopillisessa korkeakoulussa alkoi syksyllä 1963 liikuntakasvatuksen opintosuunta, joka itsenäistyi tiedekunnaksi korkeakoulun muututtua yliopistoksi.
Tiedekunnassa on neljä laitosta, joissa kaikissa tehdään kansainvälisesti korkeatasoista tutkimusta ja annetaan siihen perustuvaa opetusta. Matematiikan ja tilastotieteen laitos toimii Mattilanniemessä, ja muut laitokset sijaitsevat Ylistönrinteellä. Laitosten tutkimus ja opetusalat ovat seuraavat:
"Nanoscience Center (NSC)", Jyväskylän kansainvälinen kesäkoulu (JSS) ja luonnontieteiden opettajankoulutus ovat tiedekunnan yhteisiä tutkimus- ja koulutusohjelmia.
Suomen Akatemian nimeämiä tutkimuksen huippuyksiköitä tiedekunnassa on viisi:
Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa voi opiskella pääaineena taloustiedettä, laskentatoimea, markkinointia, johtamista, yrittäjyyttä sekä viestinnän johtamista. Sivuaineina tiedekunnassa opetetaan kauppaoikeutta, liiketoimintaosaamisen perusteet -opintokokonaisuutta ja vastaavaa englanninkielistä kokonaisuutta Basic Business Studies.
Pääaineiden opetuksen ja tutkimuksen painopistealueet ovat seuraavat:
Tiedekunnassa toimii myös neljä kansainvälistä maisteriohjelmaa: Banking and International Finance, Digital Marketing and Corporate Communication, International Business and Entrepreneurship sekä Corporate Environmental Management , joka on ensimmäisenä Pohjoismaissa vuonna 1995 aloittanut ympäristöjohtamisen maisterikoulutusohjelma.
Kauppakorkeakoulu oli aiemmin (1.9.2010 asti) nimeltään taloustieteiden tiedekunta.
Kauppakorkeakoulun Avance-johtamiskoulutus ja senExecutive MBA -koulutus on Association of MBAs -organisaation akkreditoima.
Erillislaitoksina Jyväskylän yliopiston yhteydessä toimivat avoin yliopisto, Avoimen tiedon keskus (kirjasto ja yliopiston tiedemuseo), kielikeskus, Koulutuksen tutkimuslaitos sekä Kokkolan yliopistokeskus Chydenius.
Jyväskylän yliopisto koordinoi Kokkolassa toimivaa Kokkolan yliopistokeskus Chydeniusta, jonka toiminnassa ovat mukana myös Oulun ja Vaasan yliopistot. Keskuksessa on noin 100 työntekijää ja runsaat 4 000 opiskelijaa. Chydeniuksen tutkimuksen ja opetuksen aloja ovat kasvatustiede, tietotekniikka, yhteiskuntatieteet, kauppatieteet, lääketiede ja terveydenhuoltoala sekä luonnontieteet. Syyskuussa 2007 sille valmistui uusi 5 000 kerrosneliömetrin kokoinen rakennus.
Jyväskylän yliopisto sijoittui vuosina 2011–2013 ja 2015 Shanghain listan kansainvälisessä yliopistorankkauksessa 500 parhaan yliopiston joukkoon. Jyväskylän yliopisto kutsuttiin vuonna 2011 osallistumaan arvostetun Times Higher Education -lehden maailmanlaajuiseen yliopistovertailuun, jota on nykymuodossaan tehty vuodesta 2010. Jyväskylän sijoitus on vuosien 2016–2017 listalla välillä 351−400. QS World University Rankings -vertailussa yliopisto sijoittui sijalle 357.
Suomen Akatemia valitsi tutkimuksen huippuyksiköt (12) vuosille 2018–2025. Jyväskylän yliopisto koordinoi uutta Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikköä. Lisäksi Jyväskylän yliopisto on mukana Helsingin yliopiston koordinoimassa Inversiomallinnuksen ja kuvantamisen huippuyksikössä ja Tampereen yliopiston koordinoimassa Pelikulttuurien tutkimuksen huippuyksikössä.
Jyväskylän yliopiston edellinen varainhankintakampanja päättyi vuonna 2011. Muun muassa Osuuskauppa Keskimaa ja Vapo molemmat lahjoittivat 500 000 euroa. Tavoitteena yliopistolla oli 10 miljoonaa. Varainhankintakampanjan kokonaistuotto nousi yli 16 miljoonan euron. Summasta suorina lahjoituksina saatiin noin 5,5 miljoonaa ja valtion 2,5-kertaisesta vastinrahasta kertyi 10,6 miljoonaa. Uusi varainhankintakampanja on käynnissä vuosina 2014-2017.