Puijon hyppyrimäet
Puijon hyppyrimäet on viiden erikokoisen muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Kuopion Puijolla.
Kuopion ensimmäinen hyppyrimäki rakennettiin Huuhanmäelle Niiralan kaupunginosaan vuonna 1901. Kuopion kaupunki rakennutti vuonna 1929 Puijolle uuden hyppyrimäen näkötornin luoteispuolelle. Piirustukset hyppyrimäkeen oli teettänyt Kuopion Urheilu-Veikot. Tätä hyppyrimäkeä pidettiin kunnossa vuoteen 1955 asti, jolloin se purettiin.
Idea suurmäestä esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1940, jolloin voitaisiin hakea vuoden 1940 talviolympialaisia. Vuonna 1949 valmistui 90 metrin normaalimäki (valmistumisaikaan suurmäki). Tämän hyppyrimäen kustannusarvio oli 12 miljoonaa silloista markkaa, mutta todellisuudessa rakennuskustannukset olivat 20 miljoonaa markkaa. Hyppyrimäen avauskilpailuissa 19.–20.3.1949 hypättiin pisin siihen mennessä Suomessa hypätty mäkihyppy, joka oli 86 metriä. Vuonna 1958 tämän hyppyrimäen viereen valmistui 50 metrin harjoitusmäki, joka purettiin vuonna 1998, jolloin rakennettiin 120 metrin suurmäki.
Mäkihyppy oli jo päässyt hieman hiipumaan, kunnes vuonna 1995 Keski-Euroopan leudon talven takia Puijolle avautui mahdollisuus järjestää mäkihypyn maailmancupin kilpailu. Kuopiolainen mäkihyppyvalmentaja Mika Kojonkoski näki tilaisuuden ja siitä lähtien Kuopiossa on joka kausi hypätty maailmancupin kilpailu kauteen 2016 asti, pois lukien kaudet 2002–2003 ja 2011–2012. Puijon Hiihtoseura on myös kuulunut 1990- ja 2000-luvulla maailman parhaisiin mäkihyppyseuroihin.
Syksyllä 2013 rakennettiin uusi K16 hyppyrimäki ja se nimettiin Matti Hautamäen mäeksi, keväällä 2015 vauhtimäkeen asennettiin peltilatu.
Puijo on myös japanilaisten mäkihyppääjien suosima harjoituspaikka Euroopassa.
Mäkiennätyksen 136,0 metriä on hypännyt Daniel-André Tande mäkihypyn maailmancupissa vuonna 2016.
Kesämäkiennätyksen 135,0 metriä on hypännyt Harri Olli.
Mäkiennätyksen 106,0 metriä on hypännyt Simon Ammann mäkihypyn maailmancupissa vuonna 2015, epävirallisen mäkiennätyksen 106,5 metriä on hypännyt Stefan Kraft.
Kesämäkiennätyksen 105,0 metriä on hypännyt Ossi-Pekka Valta.
Naisten kesämäkiennätyksen 91,0 metriä on hypännyt Susanna Forsström.
Mäkiennätyksen 74,5 metriä on hypännyt Juha Miettinen.
Naisten mäkiennätyksen 68,5 metriä on hypännyt Julia Tervahartiala.
Kesämäkiennätyksen 71,5 metriä on hypännyt Tomas Kuisma.
Naisten kesämäkiennätyksen 66,0 metriä on hypännyt Jenny Rautionaho.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 28 metrissä ja HS-piste sijaitsee 30 metrissä, alastulorinteessä on muovitus. Ennen kesää 2017 HS-piste sijaitsi 29 metrissä.
Mäkiennätyksen 29,0 metriä ovat hypänneet Jarkko Määttä ja Perttu Reponen.
Naisten mäkiennätyksen 28,0 metriä ovat hypänneet Julia Tervahartiala ja Sofia Mattila.
Kesämäkiennätyksen 27,5 metriä ovat hypänneet Kaimar Vagul ja Peter Räisänen.
Naisten kesämäkiennätyksen 26,0 metriä on hypännyt Minja Korhonen.
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 16 metrissä ja HS-piste sijaitsee 20 metrissä, alastulorinteessä on muovitus. Ennen kesää 2017 HS-piste sijaitsi 18 metrissä.
Mäkiennätyksen 20,5 metriä on hypännyt Kasperi Valto.
Naisten mäkiennätyksen 16,0 metriä on hypännyt Elli Seppänen.
Kesämäkiennätyksen 20,5 metriä on hypännyt Tomas Kuisma.
Naisten kesämäkiennätyksen 14,5 metriä ovat hypänneet Minja Korhonen ja Julia Äikiä.