Kun nukkuja herää
Kun nukkuja herää ( ja "When the Sleeper Wakes") on H. G. Wellsin tieteisromaani, joka julkaistiin ensi kerran vuonna 1899 ja uudelleenkirjoitettuna vuonna 1910.
Kirja kuvaa tulevaisuuden maailmaa, dystopiaa. "Kun nukkuja herää" on vaikuttanut useisiin muihin dystopioihin. Tunnetuimpia näistä ovat venäläisen Jevgeni Zamjatinin "Me" (1920), englantilaisen Aldous Huxleyn "Uusi uljas maailma" (1932) ja englantilaisen George Orwellin "Vuonna 1984" (1949). Wellsin esikuva "Kun nukkuja herää" -romaanin päähenkilön pitkään uneen on yhdysvaltalaisen Edward Bellamyn utopiaromaani "Vuonna 2000" (1888).
Kirjassa Graham-niminen englantilainen mies vajoaa syvään uneen, josta hän herää kahdensadankolmen vuoden kuluttua vuoden 2100 Lontoossa. Hänestä on muiden tekemien sijoitusten vuoksi tullut maailman rikkain henkilö. Hänen omaisuudestaan huolehtimaan asetettu kahdentoista henkilön neuvosto hallitsee maailmaa. 1800-luvun näkökulmasta tulevaisuuden yhteiskunnassa on kehittyneet koneet, mutta rappeutunut moraali. Kaupungistuminen on autioittanut maaseudun ja tehnyt Lontoosta yli 33 miljoonan asukkaan keskittymän. Graham liittoutuu kapinallisten kanssa, jotka haluavat purkaa neuvoston ylläpitämän totalitaristisen järjestelmän. Neuvosto kukistetaan, mutta Graham joutuu aloittamaan uuden kapinan, sillä kapinallisten johtaja, Ostrog (viittaa mahdollisesti venäläiseen yhteiskuntafilosofiin ja historioitsijaan, Moisei Ostrogorskiin), jatkaa yhteiskuntaa, jonka sosialistinen Graham kokee epäoikeudenmukaiseksi. Lopuksi Graham kukistaa Ostrogin kun he lentävät ”lentomobiileilla” Croydonin yllä. Graham saa kuitenkin itsekin surmansa taistelussa.
H. G. Wells jakoi viiteen vaiheeseen kehittymisensä vakavaksi tulevaisuudentutkijaksi. Toisessa vaiheessa hän pohti ihmislajin kohtaloa biologian näkökulmasta, mutta käytti mittasuhteita, jotka muistuttivat häntä myöhemmin ”lasten luonnottomista mielikuvitusleikeistä”. Kolmannessa vaiheessa hän käytti maltillisempia mittasuhteita, ja oletti kehityksen jatkuvan samansuuntaisena tulevaisuudessakin. "Kun nukkuja herää" edustaa Wellsin kirjallisuuden kolmatta vaihetta, johon hän siirtyi 1888–99. Wellsin mielestä "Kun nukkuja herää" oli hänen ensimmäinen vakava yrityksensä tulevaisuuden ennustamiseksi. Teosta voi pitää murrosvaiheen tuotoksena myös sikäli, että siitä alkoi Wellsin kirjojen opettavaisempi linja.
Wells kirjoitti teoksen alun perin sarjakertomuksena "The Graphic" -lehteen. Muokatessaan teoksen romaaniksi hän oli vakavasti sairas. Koska Wellsin menestynyt kirja "Maailmojen sota" oli julkaistu vuonna 1898, oli Wellsillä ja hänen lukijakunnallaan suuret odotukset uudesta teoksesta. "Kun nukkuja herää" julkaistiin alun perin nimellä "When the Sleeper Wakes" vuonna 1899. Se otettiin vastaan ristiriitaisesti. Teosta myytiin merkittävästi vähemmän kuin Wellsin edellisiä teoksia. Myöhemmin Wells kertoi, että "Kun nukkuja herää" oli hänen varhaisen tuotantonsa vähiten tyydyttäviä hankkeita. Hän piti kuitenkin teoksen punaisesta langasta ja kirjoitti sen uudestaan nimellä "The Sleeper Awakes". Tarinan uusi romaanitulkinta julkaistiin vuonna 1910.
Vuonna 1907 Jalmari Finne suomensi teoksen ensi kerran. Hän käänsi kirjan nimelle "Kun nukkuja herää", jota myös Tero Valkonen käytti vuoden 2001 suomennoksessaan.