Foolihappo
Foolihappo (B9-vitamiini) on muun muassa ihmisen punasolumuodostukselle välttämätön, B-vitamiineihin lukeutuva aine (tai aineryhmä, jolloin mukaan luetaan myös samoin vaikuttavat lähisukuiset aineet). Foolihapon suoloja, folaatteja, on ravinnossa. Niiden määrä vähenee ravintoa kuumennettaessa. Folaatin runsas saanti ruoasta on turvallista. Foolihappo on vitamiinin synteettinen muoto, jota on täydennetyissä elintarvikkeissa ja ravintovalmisteissa. Foolihappo toimii homokysteiinin antagonistina (vastavaikuttajana).
Folaatti on yhteinen nimi kaikille ruoassa oleville yhdisteille, joilla on foolihapon biologinen aktiivisuus. Foolihappo on vitamiinin synteettinen muoto, jota on täydennetyissä elintarvikkeissa ja ravintovalmisteissa. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan folaattia tulisi saada 300 µg/vrk ja raskaana olevien tai imettävien naisten 500 µg/vrk.
Ravitsemussuositukset suosittelevat lisäämään täysjyväviljavalmisteita, tuoreita kasviksia, hedelmiä ja marjoja riittävän folaatin saannin varmistamiseksi.
Suomessa folaattien saanti ruokavaliosta on normaalisti niukkaa, mutta riittävää, eikä lisälle yleensä ole tarvetta. Suomalaiset naiset saavat folaattia keskimäärin 234 µg/vrk ja miehet 270 µg/vrk. Merkittävä osa väestöstä saakin vähemmän kuin keskimääräinen tarve olisi, joskin ravintoainevalmisteita syövillä tilanne on jonkin verran parempi. Suomalaisten saavat folaatin pääosin viljavalmisteista (erityisesti täysjyväviljasta) sekä kasviksista, hedelmistä ja marjoista. Ravinnossa keskeisiä lähteitä ovat vihreät vihannekset, paprika, leseet, naudan maksa ja munankeltuainen. Vihreistä vihanneksista erityisesti parsa on hyvä foolihapon lähde.
Ylisuurista määristä foolihappoa saattaa jatkuvassa käytössä aiheutua muun muassa heikotusta ja pahoinvointia. Valtion ravitsemusneuvottelukunta on määritellyt ravintoainevalmisteena tai täydennyksen muodossa saatavan foolihapon suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi 1 mg/vrk (ravinnosta saatavalle folaatille rajaa ei ole määritelty).
Tarve saattaa kasvaa sairauksien aikana, toipilaana, raskauden ja imetyksen aikana tai kovassa fyysisessä rasituksessa. Lisäksi yksipuolinen ravinto, epäsäännölliset elämäntavat, dieetti- ja laihdutuskuurit lisäävät täydennystarvetta.
Foolihappo toimii kiinteässä yhteistyössä B-vitamiinin kanssa. C-vitamiinin, raudan tai sinkin puutos saattavat heikentää foolihapon hyväksikäyttöä elimistössä.
Yhtenä kiistan aiheena on foolihapon merkitys sydän- ja verisuonitautien ehkäisyssä ja hoidossa. Tutkimustulokset ovat olleet ristiriitaisia, mutta uusimmissa meta-analyyseissa näyttäisi foolihapon kannatus olevan voitolla. Niiden mukaan foolihappolisä näyttäisi edistävän valtimoiden sisäseinämän endoteelin toimintaa, mikä vähentäisi valtimonkovettumataudin ja aivohalvauksen riskiä. Lancetissa julkaistun 8 tutkimusta käsittäneen meta-analyysin mukaan foolihappolisä vähensi aivohalvauksen riskiä ylipäätään 18 % ja noin 25 % alaryhmässä, joka oli ottanut foolihappoa ravintolisänä yli kolme vuotta tai asui alueilla, joissa foolihappoa lisättiin elintarvikkeisiin. Tässä alaryhmässä veren homokysteiinin pitoisuus väheni 20 % tai enemmän ja se korreloi aivohalvausten vähenemiseen.
Foolihappolisän syöntiä suositellaan naisille, jotka suunnittelevat raskautta, koska sen on havaittu vähentävän raskauden aikaisia komplikaatioita. Lisää suositellaan otettavaksi 0,4 mg viimeistään kolme kuukautta ennen suunnitellun raskauden alkamista.
Foolihapon puutos on suurin yksittäinen synnynnäisen spina bifida -epämuodostuman aiheuttaja. Keskimäärin nuorten naisten kannattaa siis lisätä folaattien saantia ravinnosta tai ottaa niitä ravintolisänä.
Foolihapon saantisuositus Yhdysvalloissa ja Kanadassa on 400 µg päivässä, ja näissä maissa foolihappoa on lisätty jauhoihin vuodesta 1996. Sinä aikana on hermostoputken sulkeutumishäiriöihin liittyvien sikiövaurioiden (spina bifida ja anenkefalia) määrä vähentynyt merkittävästi. Foolihappoa on alettu lisätä jauhoihin myös Chilessä ja leipään Unkarissa, joka on EU:ssa ainoa maa, jossa foolihappoa lisätään elintarvikkeisiin.
Pitkäaikainen foolihapon saannin vaje (alle FDA-suosituksen 0,4 mg/päivä) voi lisätä paksusuolensyövän, rinta-, munasarja-, kohdunkaulan-, haima-, aivo-, keuhko- ja eturauhassyöpien riskiä.
Eräiden muiden tutkimusten mukaan lisäravinteena saatu liiallinen synteettinen foolihappo voisi lisätä syöpien, etenkin eturauhassyövän riskiä.
Tutkimuskatsauksessa (2017) ei kuitenkaan löytynyt yhteyttä foolihappolisien ja syöpäriskin väliltä.
Vaikka foolihappo ja B12-vitamiini yhdessä vähentävät homokysteiinia, väheneminen ei vuonna 2014 julkaistun hollantilaisen tutkimuksen mukaan estä muistin heikkenemistä. Erään norjalaistutkimuksen mukaan ne foolihappo ja B12 yhdessä ravintolisästä saatuna näyttäisivät lisäävän syöpää vaikka pelkkä foolihappo ei sitä tehnyt.