Kokkolan satama
Kokkolan satama (, , LOCODE: FI KOK) on Kokkolan kaupungissa, Ykspihlajan kaupunginosassa sijaitseva, Pohjanmaan suurin ja Suomen vilkkaimpiin kuuluva satama. Satama-alue jakautuu kolmeen osaan: kantasatamaan, Hopeakiven satamaan ja syväsatamaan. Vuonna 2014 sataman kokonaisliikennemäärä oli 8,6 miljoonaa tonnia. Sataman välittömässä läheisyydessä sijaitsee Kokkolan suurteollisuusalue (KIP, Kokkola Industrial Park).
Vuonna 2000 satamaan valmistui 13 metrin syvyyden saavuttanut syväväylä. Syväväylä aiotaan syventää 14 metriin.
Vuoden 2015 alussa satama muuttui liikelaitoksesta osakeyhtiöksi.
Syväväylä on päätetty syventää 14 metriin. Hanke maksaa 63 mikjoonaa euroa ja on määrä valmistua vuonna 2020.
Syväsataman rakennustyöt alkoivat 1980-luvun alkupuolella ja aluetta kehitettiin voimakkaasti seuraavan vuosikymmenen aikana. Irtotavaraliikenteeseen erikoistuneen syväsataman vuosikapasiteetti on noin 5 miljoonaa tonnia. Satamassa olevat 40 tonnin nosturit ja kuljetinjärjestelmät mahdollistavat 40 000 tonnin lastaus- ja purkutehon vuorokaudessa. Syväsatamaan johtaa 13 metriä syvä laivaväylä.
Laituripaikoista mainittakoon esimerkiksi syvimmät, yhdessä 650-metrisen laiturialueen muodostavat (paikat 10-12) 13,0 metrin syväyksellä. Laituri 7 on puolestaan öljyn ja öljytuotteiden käsittelyyn tarkoitettu, enintään 140-metristen ja syväykseltään 9,5-metristen alusten käyttöön.
Syväsataman alueelle valmistui keväällä 2003 kaksi 1 MW:n tuulivoimalaa. Tuulipuistoa on suunniteltu laajennettavan neljällä 3 MW:n tuulivoimalalla. Teollisuusalueelle on vahvistettu tuulivoiman lisärakentamisen salliva vaiheyleiskaava vuonna 2012.
Hopeakiven satama on melko äskettäin aivan syväsataman eteläpuolelle valmistunut laiturialue. Siinä on 160 metriä pitkä 9,5 metrin syväyksen laituripaikka ja 150-metrinen 11,0 metrin syväyksen laituripaikka.
Kantasatamassa on viisi laituripaikkaa. Paikat 1–2 muodostavat yhdessä 323 metriä pitkän alueen 9,5 metrin syväyksellä. Laituri 4 on sataman ylpeys: joka sään terminaali enintään 122 metriä pitkille ja 8,3 metrin syväyksen aluksille. Ulkoisesti se on noin 130 metriä pitkä katettu terminaalirakennus (AWT), johon purkava tai lastaava laiva voi ajaa sisälle. Tällöin lasti ei lastauksen aikana altistu sään vaikutuksille. Laituri 5 on 83-metrinen kemikaaliterminaali syväykseltään enintään 9,5 metrin aluksille.
Erityisesti kappaletavaran käsittelyyn erikoistunut kantasatama aidattiin vuosituhannen alun jälkeen EU:n terrorismin vastaisen direktiivin mukaisesti.
Kokkolan sataman kauttakulkevan tavaraliikenteen rakenteessa näkyy Kokkolan kaupungin ja laajemmankin alueen metalli-, kemian- ja kaivosteollisuuden vaikutus. Esimerkiksi vuoden 2011 ulkomaan tavaraliikenteen tuonnin suurimpia rahtieriä ovat teollisuuden raaka-aineina käytetyt tavararyhmät eli malmit ja rikasteet, raakamineraalit ja sementit sekä kemikaalit. Ulkomaan viennistä ylivoimaisesti suurin tavararyhmä oli malmeja ja rikasteita (4,4 / 5,3 miljoonasta tonnista).
Kokkolan satamasta viedään maailmalle venäläistä rautamalmia. Kostamuksesta saapuu Kokkolan satamaan 3-4 junaa vuorokaudessa ja kussakin junassa on 60 vaunua täynnä rautamalmia. Vuonna 2013 Kokkolan satamassa kävi alus Navios Lumen, johon lastattiin rautapellettejä. Navios Lumen oli suurin koskaan Perämerellä käynyt alus. Satamassa alus lastattiin 13 metriin sataman syvyyden vuoksi ja topattiin ulkona satamasta 14,6 metriin.
Rahtimäärältään vuosi 2014 oli sataman ennätysvuosi. Aluskäyntejä oli vuonna 2014 yhteenä 588.
Kokkolan sataman vuosittainen rahtimäärä:(*) Alkuvuoden 2015 tilastossa on vain ulkomaanliikenne, joka oli pienentynyt runsas 30 prosenttia edellisvuodesta. Kotimaan rahti tulee tämän lisäksi.