Tuomas Sammelvuo
Tuomas Sammelvuo (s. 16. helmikuuta 1976 Pudasjärvi) on suomalainen lentopallovalmentaja ja entinen lentopalloilija. Sammelvuo on toiminut Suomen miesten lentopallomaajoukkueen päävalmentajana vuodesta 2013 ja jatkaa tehtävässään nykyisen sopimuksen mukaan ainakin vuoteen 2020 asti. Ensiesiintymisensä seurajoukkueen päävalmentajana Sammelvuo teki kaudella 2016-17 Venäjän Superliigassa Kemerovon riveissä. Tammikuussa 2017 hän solmi 3+2-vuotisen jatkosopimuksen Kemerovoon.
Peliurallaan Sammelvuo voitti muun muassa Mestareiden liigan (2005) ja Ranskan Pro A1 -liigan kahdesti (1999, 2005). Pudasjärven Urheilijoista lentopallo-oppinsa ammentanut Sammelvuo on meriiteiltään kaikkien aikojen menestyksekkäin mieslentopalloilija Suomessa. Hänet on valittu kolme kertaa kauden lentopalloilijaksi (1997, 2000, 2001), minkä lisäksi Sammelvuo on yhdeksänkertainen eri maiden liiga- tai cup-mestari.
Vuonna 2014 Sammelvuo valittiin vuoden valmentajaksi ja lentopallomaajoukkue vuoden joukkueeksi Suomen Urheilugaalassa. Valintaa edelsi Suomen selviytyminen vuosikymmenien tauon jälkeen lentopallon MM-lopputurnaukseen ja sijoittuminen turnauksessa yhdeksänneksi. Joulukuussa 2017 Sammelvuo valmensi kaikkien yllätykseksi Kemerovon Venäjän Cupin loppuotteluun, jossa edellisinä vuosina kaiken mahdollisen seurajoukkuekilpailuissa voittanut Zenit Kazan voitti joukkueen tiukasti erin 3-2.
Sammelvuo ehti päättää maajoukkueuransa kertaalleen vuonna 2009, mutta palasi parin vuoden tauon jälkeen maajoukkueeseen ja päätti uransa lopullisesti kesällä 2012. Kaikkiaan hän pelasi 296 miesten A-maaottelua, mikä on Kari Kalinin (312) jälkeen toiseksi eniten maan lajihistoriassa. Suurimman osan A-maaotteluistaan Sammelvuo toimi maajoukkueen kapteenina. Seurajoukkuetasolla kevät 2013 jäi Sammelvuon viimeiseksi.
Sammelvuo aloitti lentopallon vuonna 1985. Hän edusti Pudasjärven Urheilijoita vuoteen 1992 saakka, jolloin nuorukainen siirtyi Oulun Ettaan, joka pelasi lentopallon 2-sarjassa (kolmanneksi ylin sarjataso Suomessa). Nuoruudessaan Sammelvuo harrasti myös mäkihyppyä. Hän oli tinkimätön harjoittelija jo juniorina. Sam­mel­vuo oli paik­ka­kun­nal­la ikäis­ten­sä jou­kos­sa yli­voi­mai­nen len­to­pal­loi­li­ja. Hänen isänsä Seppo Sammelvuo istui monet illat poikansa sängyn vieressä ja piti poikansa jalat maassa. Sammelvuo vietti tunteja lentopallosalilla treenaten: Oman jouk­kueen­sa har­joi­tus­ten jäl­keen hän ky­syi häntä van­hem­mil­ta pojilta, saisiko hän harjoitella heidän kanssaan. Jos ei saa­nut, niin poi­ka pom­pot­te­li pal­loa hal­lin sei­nään ja jat­koi lop­puil­las­ta vie­lä ko­to­na.
"Tuo­mas oli ve­tä­nyt ve­li­poi­kien­sa kans­sa na­run pe­rä­kam­ma­rin sei­näs­tä sei­nään. Mi­nun oli vä­lil­lä haet­ta­va pal­lo pois ja po­jat jää­hyl­le, kun ta­va­rat tip­pui­vat sei­nil­tä", isä Sep­po muis­te­li Helsingin Sanomien artikkelissa 1. syyskuuta 2014.
Har­joit­te­lun li­säk­si Sammelvuo tut­ki vi­deoil­ta tark­kaan esi­mer­kik­si ame­rik­ka­lai­sen huip­pu­len­to­pal­loi­li­jan Karch Kiralyn ot­tei­ta. Nuorukainen teki tilastoja siitä, minne Kiraly löi ja miten hän toimi eri tilanteissa.
"Kö­pi (Sam­mel­vuo) ei ole fyy­si­ses­ti tai tai­dol­li­ses­ti lah­jak­kain pe­laa­ja, mut­ta hä­nel­lä on lah­jak­kuuk­sis­ta suu­rin: raa­ka työn­te­ko ja ar­mo­ton mo­ti­vaa­tio. Juu­ri se rat­kai­see, ku­ka pää­see maail­man hui­pul­le", maa­jouk­kuet­ta vuo­si­na 1995–2004 val­men­ta­nut Timo Hoivala sa­noi Sammelvuosta vuonna 2014.
Keväällä 1991 Kaleva kirjoitti pudasjärveläislahjakkuudesta, että poika ratkaisi lähes yksin Pudasjärven Urheilijoille C-nuorten Suomen mestaruuden. Sammelvuo ei erottunut vielä edukseen 12-vuotiaana lentopalloilijana, mutta muutamassa vuodessa hänen kehittymisensä oli valtaisaa.
Neljä vuotta myöhemmin Sammelvuo johti kapteenina nuorten maajoukkueen MM-kilpailuissa historian parhaimpaan sijoitukseen, neljännelle sijalle. Hän opiskeli vuoden verran Varalan lentopallolukiossa Tampereella nuorten lentopallomaajoukkueen mukana, mutta viimeiset kaksi lukiovuottaan hän opiskeli sekä harjoitteli kotikaupungissaan.
Sammelvuo pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa jo 17-vuotiaana Raision Loimun riveissä kaudella 1993–1994. Kyseisellä kaudella Loimu sijoittui runkosarjan viidenneksi ja pääsi pudotuspeleihin. Puolivälierissä Loimu kohtasi Pallavolon, jonka se voitti suoraan voitoin 2–0. Välierissä Loimu sai vastaansa sarjavoittaja KuPS-Volleyn, jolle Loimu hävisi voitoin 3–0. Pronssiottelut Loimu voitti Poliisien Palloseuraa vastaan voitoin 3–1 ja näin Sammelvuo saavutti uransa ensimmäisen SM-mitalin aikuistasolla.
Seuraavat kolme kautta Sammelvuo edusti kuopiolaista KuPS-Volleyta. Hän voitti seuran paidassa heti lentopallon Suomen cupin vuonna 1994. Runkosarjan päätteeksi Kups-Volley oli sarjan ensimmäisenä hävittyään kauden aikana ainoastaan kaksi ottelua. Tämän johdosta seura pääsi ylempään jatkosarjaan, jonka se myös voitti. Kauden päättäneissä pudotuspeleissä KuPS-Volley kohtasi välierissä Perttelin Peikot, jonka se voitti puhtaasti voitoin 3–0. Myös loppuottelusarjan Tampereen Isku-Volleyta vastaan Kups-Volley voitti puhtaalla pelillä, jolloin se varmisti Suomen mestaruuden. Myös seuraavalla kaudella KuPS-Volley oli runkosarjan ensimmäinen joukkue. Tämän lisäksi se voitti Suomen cupin. Joukkue sai pudotuspelien ensimmäisessä osassa vastaansa Vammalan Lentopallon, joka hävisi sille voitoin 2–0. Välierässä Kupsin vastustajaksi asettui Loimu, jonka Kups voitti myös suoraan voitoin 2–0. Loppuottelusarjassa olivat vastakkain Kups-Volley sekä Perttelin Peikot. Tämän sarjan voiton vei Kups-Volley, jolloin Sammelvuo voitti toisen Suomen mestaruutensa.
1996–1997 Sammelvuon viimeisellä kaudella Suomessa Kups-Volley ei enää voittanutkaan runkosarjaa. Seura oli runkosarjan päätteeksi kuudes, jolloin se oli viimeinen SM-karsinnat välttänyt joukkue ja pääsi samalla pudotuspeleihin. Kups-Volley aloitti pudotuspelien puolivälierät voittaen Perttelin Peikot otteluvoitoin 2–0. Välierissä Kups kohtasi Poliisien Palloseuran voittaen sen voitoin 3–1. Loppuottelusarjan Kups kuitenkin hävisi Rientoa vastaan suoraan voitoin 0–3. Kauden päätteeksi Sammelvuo valittiin kauden parhaaksi liigapelaajaksi ja SM-liigan tähdistökentälliseen.
Sammelvuo teki vuoden sopimuksen ranskalaisen Strasbourgin kanssa kaudeksi 1997. Hän harjoitteli tinkimättömästi ja kovaa uransa ensimmäisellä ammattilaiskaudella. Strasbourgissa oli vain yksi joukkueharjoitus päivässä Sammelvuon joukkueella, joten tuolloin 21-vuotias suomalainen harjoitteli kahdesti päivässä yksinään.
"Aamulla puntti, päivällä hyppelyharjoitus ja illalla joukkueen treeni. Rakensimme maajoukkueen fysiikkavalmentajan kanssa ohjelman, jota noudatin", Sammelvuo muisteli Urheilusanomien haastattelussa (12/2014).
Vuoden Strasbourgissa pelattuaan Sammelvuo kiinnitettiin sarjan suurimpiin seuroihin lukeutuvaan Poitiersiin kahdeksi vuodeksi. Poitiersissa Sammelvuo voitti ensimmäisellä kaudellaan Ranskan liigan kultaa ja seuraavana vuonna hopeaa. Sammelvuo pelasi seuraavat kolme kautta Ranskassa ja teki sitten vuonna 2000 sopimuksen Italian A1-liigaan.
Alun perin Sammelvuon oli tarkoitus pelata Serie B:ssä – toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Italiassa – Torinon riveissä, mutta sitten hän sai tiedon, että Serie A:ssa pelaava perinteikäs Cuneon joukkue oli kiinnostunut hänestä. Sammelvuo teki sopimuksen Cuneon kanssa lopulta ja alkoi pelata Serie A:ssa, jota pidettiin tuolloin maailman parhaimpana lentopallosarjana.
Kahden Cuneossa pelatun kauden jälkeen Sammelvuo siirtyi Italiassa pelaavan Piacenzan joukkueeseen. Piacenzassa hän saavutti ensimmäisellä kaudellaan Italian Cupin voiton. Kolme vuotta Italiassa vietettyään suomalainen päätti palata Ranskaan vuonna 2003, Toursin joukkueeseen.
Toursissa Sammelvuo pelasi ehkä uransa menestyksekkäimmät vuodet: hän voitti ensimmäisellä kaudellaan Ranskan liigan kultaa ja Mestareiden liigan pronssia. Toisella kaudellaan Sammelvuo oli mukana voittamassa arvostetuinta seurajoukkuekilpailua Mestareiden liigaa ensimmäisenä suomalaisena mieslentopalloilijana. Naisissa kyseisen seurakilpailun oli aiemmin voittanut Riikka Lehtonen. Sammelvuo voitti myös samalla kaudella Ranskan liigan pronssia.
Sammelvuo siirtyi rahakkaaseen Japanin liigaan 2005–2006 kaudeksi, Toyoda Gosein joukkueeseen. Hänellä oli jo valmis sopimus Italian liigassa pelaavan Cuneon kanssa ja kolme muutakin italialaisseuraa oli kiinnostuneita suomalaisesta sisupussista. Japanin liigassa yhdessä joukkueessa sai olla vain yksi ulkomaalainen vahvistus, joka toi myös suuren paineen ulkomaalaisvahvistukselle. Sammelvuo oli myös ensimmäinen suomalaispelaaja, joka esiintyi Japanin liigassa. Japanin liigassa Sammelvuo valittiin All Stars -joukkueeseen.
Vuoden Japanissa palaamisen jälkeen Sammelvuo halusi palata Suomeen, SM-liigaan. Hän teki sopimuksen Pielaveden Sammon kanssa, jonka osakkeita hän myös omisti tuolloin. Sammelvuo ei kuitenkaan palannut Suomeen niin kuin luultiin, vaan hänet vuokrasi Sammolta Venäjän liigassa pelannut Dynamo Jantar.
Venäjällä Sammelvuo pelasi ehkä uransa parhaan kauden. Venäjän Superliiga oli noussut haastamaan jo tuolloin Italian A1-liigan maailman kovatasoisimpana lentopallosarjana. Sammelvuon joukkue sijoittui liigassa kuudenneksi. Uransa parhaan kautensa Venäjällä pelannut Sammelvuo päätti jatkaa Dynamossa vuokralla Sammosta myös seuraavalla kaudella. Sammelvuon uusi sopimus oli huhujen mukaan peräti 350 000 euroa, joka merkitsi sitä, että hän ansaitsi kaudella enemmän kuin kukaan suomalainen koskaan aikaisemmin lentopallokentillä. Sammelvuo valittiin Venäjällä liigan kolmanneksi parhaimmaksi pelaajaksi kaudella 2007.
Sammelvuo kärsi nilkan kipeytymisestä EM-kisojen jälkeen, 2007–2008 kauden alussa. Hän pelasi kuitenkin kipeällä nilkalla Venäjän Cupin semifinaaliturnauksessa, jossa hänet valittiin parhaaksi hyökkääjäksi. Dynamo Jantar ei kuitenkaan selviytynyt cupin finaaliin, kun se hävisi Iskra Odintsovalle.
Sammelvuo valittiin kauden puolivälissä Venäjän liigan tähdistöotteluun, jossa muu maailma kohtasi Venäjän maajoukkueen. Sammelvuo pelasi ottelussa liberona.
Kauden 2008 jälkeen Sammelvuo palasi Italian A1-liigaan kun hän teki sopimuksen Tonno Callipon kanssa. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi puolalaiseen ZAKSA Kędzierzyn-Koźleen. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi venäläiseen Novosibirskin joukkueeseen. Novosibirskissa hän voitti joulun tienoilla 2010 Venäjän Cupin mestaruuden ensimmäisenä suomalaispelaajana kautta aikojen. Sammelvuon vuodenvaihdetta haittasivat Venäjän liigassa polvivaivat, joiden vuoksi hän joutui jättämään muun muassa Venäjän liigan tähdistöottelun väliin, jonne yleisö äänesti hänet Idän joukkueen toiseksi yleispelaajaksi.
Sammelvuo purki sopimuksensa hyvässä yhteisymmärryksessä vuodenvaihteessa Venäjällä ja palasi Suomeen. Hän halusi keskittyä kuntouttamaan polvensa, joka leikattiin tammikuussa. Sammelvuo oli Suomessa loppukauden mukana Mestaruusliigaseura Pielaveden Sammon apuvalmentajana.
Kolmannen kerran Sammelvuo palasi Italian A1-liigaan syksyllä 2011 kauden jo käynnistyttyä. Sammelvuo liittyi vanhojen Cuneon aikaisten pelikavereidensa, silloisen urheilutoimenjohtajan Andrea Sartorettin ja päävalmentajan Ferdinando De Giorgin, johtamaan San Giustinon joukkueeseen lokakuussa.
Sammelvuo palasi kaudeksi 2012–13 Venäjälle. Sammelvuon seura oli jo ennestään hänelle tuttu, Mestarien liigassakin mukana ollut Lokomotiv Novosibirsk, jota hän edusti jo kaudella 2010–2011. "Köpi" pelasi seuran ykkösjoukkueessa Mestareiden liigan otteluissa ja hoiti pelaajavalmentajana seuran kakkosjoukkueen sarjapelit. Sammelvuon sopimus Novosibirskin kanssa päättyi helmikuussa 2013 johtuen hänen siirtymisestään Suomen maajoukkueen päävalmentajan paikalle. Sammelvuon päätös lopettaa pelaajauransa jo ennakoitua aikaisemmin eli ennen kauden loppua sopi seuralle. Alun perin hänen oli tarkoitus palata Suomeen vasta maaliskuun loppupuolella, kun pelit Venäjällä olisivat olleet ohi. Sammelvuolta jäi väliin Mestareiden liigan lopputurnaus, jonne Novosibirsk oli selviytynyt. Sammelvuo totesi myös, että "Jos olisin jatkanut Novosibirskissa, niin olisin todennäköisesti siirtynyt kakkosjoukkueen päävalmentajaksi."
Suomen miesten lentopallomaajoukkueessa Sammelvuo pelasi ensimmäisen pelinsä jo 17-vuotiaana. Samana vuonna Suomi isännöi historian ensimmäisiä EM-kisoja Suomessa. Sammelvuo ei kuulunut EM-joukkueeseen. Vuonna 1997 Suomi pelasi jälleen EM-kisoissa. Samana vuonna Sammelvuo nousi A-maajoukkueen kapteeniksi. Rooli pysyi hänen harteillaan maajoukkueuran päätökseen saakka.
Suomen maajoukkue pelasi Sammelvuon johdolla historiansa toista kertaa Maailmanliigassa vuonna 2006. Suomi oli lopulta jaetulla yhdeksännellä sijalla. Lentopallon maailmanliigan jälkeen maajoukkue selvitti tiensä EM-lopputurnaukseen kymmenen vuoden tauon jälkeen. EM-lopputurnauspaikka varmisti, että Sammelvuo oli halukas jatkamaan maajoukkueuraansa. EM-lopputurnaus oli Suomelta jättimenestys, kun maajoukkue eteni sensaatiomaisesti välieriin saakka. Lopulta Suomi taipui 4. sijalle mitalipeleissä.
Vuoden 2008 Maailmanliigan Sammelvuo päätti jättää väliin levon tarpeen vuoksi. Vaikka hänen edustustehtävänsä jäivät väliin, häntä kiinnosti edelleen lentopallon EM-kisat vuonna 2009. Sammelvuo teki paluun maajoukkuetehtäviin kesällä 2009. Lentopallon maailmanliigan ottelut jäivät kahta viimeistä ottelua lukuun ottamatta maajoukkuekapteenilta väliin johtuen vatsalihaksen repeämisestä. Sammelvuo teki paluun kunnolla MM-karsinnoissa, joissa Suomi koki jättipettymyksen tippuen kisakoneesta. Myöskään kevään EM-kilpailut eivät tuoneet menestystä kun Suomi ei selviytynyt mitalipeleihin.
Tammikuussa 2010 Sammelvuo ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa antaen tilaa nuoremmilleen. Hänen kapteeninpaikkansa peri keskitorjuja Jukka Lehtonen. Vuoden 2011 alussa Sammelvuo ilmoitti kuitenkin palaavansa maajoukkueeseen. Hän palasi kokoonpanoon toukokuussa 2011 Kiinaa vastaan pelatuissa maaotteluissa ja oli mukana uransa neljänsissä EM-kisoissa Itävallassa syksyllä 2011.
Sammelvuo pelasi kaiken kaikkiaan 296 A-maaottelua ja päätti uransa lopullisesti maajoukueessa 17. heinäkuuta 2012 lentopallon Maailmanliigan ottelussa Kanadaa vastaan.
Tuomas Sammelvuo suoritti jo pelaajauransa aikana joitain valmentajatutkintoja Suomessa. Ensimmäistä kertaa hän otti valmennusvastuuta, kun hän purki sopimuksensa Venäjän Superliigassa kesken kauden 2010–11 johtuen loukkaantumisestaan. Hän palasi Suomeen ja halusi keskittyä kuntouttamaan polvensa, joka leikattiin tammikuussa 2011. Sammelvuo oli Suomessa loppukauden mukana Mestaruusliigaseura Pielaveden Sammon apuvalmentajana.
Kesällä 2012 miesten maajoukkueen peräsimessä Sammelvuo oli pelaajana mukana joukkueessa, mutta hänen peliaikansa jäi vähille. Hänet totuttiinkin näkemään aikalisillä vaihtopenkillä antamassa ohjeita nuorille pelaajille.
Kaudella 2012–13 Sammelvuo jatkoi peliuraansa Venäjällä Lokomotiv Novosibirskissa, ottaen samalla seuran kakkosjoukkueessa valmennusvastuuta. Sammelvuo käytännössä valmensi ja pelasi seuran kakkosjoukkueessa pelaajavalmentajana sekä osallistui aina Superliigajoukkueen peleihin, kun joukkue esiintyi Mestareiden liigassa.
Tammikuussa 2013 Suomen lentopalloliitto ilmoitti, että Tuomas Sammelvuo on maajoukkueen uusi päävalmentaja. Sammelvuo valikoitui noin 30 ehdokkaan joukosta. Sammelvuon kanssa liitto solmi päätoimisen, kestoltaan 2+2 vuotta pitkän sopimuksen. Johtuen Suomen päävalmentajaksi siirtymisestä, Sammelvuo päätti pelaajauransa jo aiottua aiemmin kesken kauden venäläisessä Novosibirskissä. Helmikuun puolessa välissä seurat ja suomalaispelaaja purkivat sopimuksen yhteisymmärryksessä johtuen Sammelvuon halusta keskittyä maajoukkuevalmentamiseen täysipainotteisesti jo ennen maajoukkuekauden alkua.
Sammelvuon ensimmäisenä päävalmentajavuotena maajoukkue ei onnistunut tavoitteessaan edetä Maailmanliigan lopputurnaukseen. Valmennusuran alku oli hankala, ja uusi päävalmentaja sai myös paljon kritiikkiä. Suomi menestyi heikosti Maailmanliigassa, eikä Sammelvuon valmennusmetodit olleet vielä selkiintyneet. Lopulta maajoukkuekesän päätteeksi, tauolla ennen syksyn EM-kisoja, Sammelvuo löysi uusia keinoja kehittää valmentamistaan ja tulosta alkoi syntyä.
Syksyn EM-kisoissa Suomi sijoittui kahdeksanneksi hävittyään puolivälierissä hopealle edenneelle Mauro Berruton valmentamalle Italialle. Yleisesti arvioitiin, että etenkin Maailmanliiga oli pettymys Suomelta ja Sammelvuon työskentelyyn ei oltu tyytyväisiä. Sen sijaan syksyn EM-kisoissa hankittu kahdeksas tila hyvillä otteilla sai lisää luottamusta Sammelvuon valmennukseen. Tammikuussa 2014 Sammelvuon valmennusalaisuudessa Suomi saavutti MM-kisapaikan voittamalla oman karsintaturnauksensa ja eteni näin pitkästä aikaa - vuosikymmenten tauon jälkeen - MM-kisoihin.
Keväällä 2014 EM-karsinnoista Suomi pelasi tiensä jo kuudennen kerran peräkkäin EM-kisoihin. Syksyn 2014 MM-kisoissa Suomi pelasi itsensä yhdeksänneksi, joka oli odotuksiin nähden kova suoritus. Sammelvuon valmennusosaaminen sai paljon kiitosta kisojen aikana ja jälkeen. Sammelvuo valittiin MM-menestyksen myötä Suomessa vuoden valmentajaksi 2014 Urheilugaalassa. Hänen valmentamansa Suomen lentopallomaajoukkue valittiin myös vuoden joukkueeksi Suomessa 2014.
Kauden 2015 Maailmanliigassa Suomi kärsi useista pelaajaloukkaantumisista, eikä joukkue saavuttanut tavoittelemaansa 2-kategorian finaaturnauspaikkaa. Suomi oli lohkonsa kolmas ja koko liigan 17. Syksyn 2015 EM-kisoissa Suomi oli alkulohkonsa kolmas voittaen Slovakian ja häviten Venäjälle ja Serbialle. Suomi tippui ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Italialle ja oli kisojen 12. EM-kisojen tulos varmisti kuitenkin Suomen pääsyn kahdeksan parhaan Euroopan maan olympiakarsintaan maanosarankingin myötä.
Lentopalloliitto solmi Sammelvuon kanssa olympiadin käsittävän jatkosopimuksen marraskuussa 2015. Sammelvuon nykyinen sopimus kattoi vielä vuoden 2016 ja loppuvuodesta 2015 solmittu uusi jatkosopimus koskee vuosia 2017-2020 eli koko seuraavan olympiadin aina Tokion kesäolympialaisiin saakka. Uusi sopimus mahdollistaa sen, että maajoukkueen päävalmentajan tehtävän lisäksi Sammelvuo voi toimia myös seuravalmentajana. Se on mahdollista syksystä 2016 alkaen. Sopimus on muotoa 2+2 vuotta.
Tammikuussa 2016 pelatussa Rion olympialaisten Euroopan maanosan olympiakarsintaturnausksessa Suomi ei kyennyt lunastamaan paikkaansa kesäkisoihin 2016. Toukokuussa 2016 julkistettiin Sammelvuon tekemä vuoden mittainen sopimus Venäjän Superliigaan, missä hän valmentaa kaudella 2015-16 Kemerovia. Kemerovossa pelaa kaudella 2016-17 myös suomalaislibero Lauri Kerminen ja Sammelvuon mukana seuran valmennustiimiin liittyy Suomen A-maajoukkueen italialainen kakkosvalmentaja Nicola Giolito.
Kesällä 2016 alkoi Suomen lentopallomaajoukkueessa toden teolla uuden pelaajasukupolven sisäänajo ja joukkueen nuorennusleikkaus. Suomi esiintyi nuorella ryhmällään lentopallon Maailmanliigassa edukseen ja oli lähellä yltää jopa 2-tason lopputurnaukseen asti. EM-karsinnoissa syksyllä 2016 Suomi selvisi lohkovoittajana Puolassa 2017 pelattaviin EM-kisoihin. EM-lopputurnauspaikka oli Suomelle kuudes peräkkäinen. Sammelvuo on ollut jokaisella kerralla mukana joko pelaajana tai valmentajana EM-kisoihin selvinneessä ja myöhemmin pelanneessa joukkueessa.
Sammelvuon taival venäläisjoukkue Kuzbass Kemerovon riveissä on alkanut suotuisissa merkeissä. Kemerovo siirtyi vahvan syksyn pelanneena joulukuussa kolme viikkoa kestävälle sarjatauolle sarjanelosena. Kemerovin vahva alkukausi poiki Sammelvuolle 3+2-vuotisen jatkosopimuksen tammikuussa 2017. Menestyksellisesti runkosarjan viidenneksi itsensä pelannut Kuzbass Kemerovo ei onnistunut kuitenkaan selviytymään Superliigassa pelattavaan kuuden joukkueen lopputurnaukseen, vaan putosi pudotuspelien avauskierroksella.
Venäjältä Sammelvuo palasi nopealla aikataululla Suomen maajoukkueen vahvuuteen. Lyhyestä valmistautumisjaksosta huolimatta Sammelvuo onnistui saamaan Suomen maajoukkueen hyvään vireeseen toukokuun MM-karsintaturnauksessa Tshekissä. Suomi eteni MM-kisoihin toista kertaa peräkkäin voittamalla karsintalohkonsa puhtaalla pelillä. Sammelvuon valmennuskaudella Suomi on voittanut kaikki kahdeksan pelaamaansa MM-karsintaottelua. Yhdestätoista EM-karsintaottelusta tuloksena on yksi tappio.
Syksyn 2017 EM-lopputurnauksessa Suomen peli takkuili. Suomi ylsi EM-turnauksessa toisen kerran peräkkäin 12 parhaan joukkoon, mutta onnistui voittamaan neljästä pelaamastaan ottelustaan vain yhden. Kisoista suoraan Venäjälle valmentamaan palannut Sammelvuo vei muutamaa kuukautta myöhemmin yllättäen Kemerovon Venäjän Cupin loppuotteluun, jossa joukkue koki niukan 3-2-tappion Zenit Kazanille.
Sammelvuo osaa suomen kielen lisäksi englantia, ranskaa, italiaa, japania ja venäjää. Hän on opetellut jokaisen maan kielen, jossa on pelannut. Sammelvuo opetteli italian kielen jo Ranskassa pelatessaan, koska oli päättänyt, että jonakin päivänä pelaisi Italiassa.
Vuosia ulkomailla pelatessaan Sammelvuo on entistä enemmän arvostanut kotimaataan Suomea. Sammelvuo ja hänen Petra-vaimonsa saivat kutsun itsenäisyyspäivän linnan juhliin vuonna 2007. Lisäksi Sammelvuo oli vaimonsa kanssa Linnan juhlissa vuonna 2012, 2014, 2015. Vuonna 2008 Pohjois-Savon Urheilu ry myönsi Sammelvuolle Hannes Kolehmainen-mitalin lentopalloilijan uran ansioistaan.
Sammelvuo valittiin Speakersforumin vuoden tulokkaaksi Vuoden Puhuja 2015 -gaalassa. Näin valintaa perusteltiin: Sammelvuo teki läpimurron puhuja-alalla vuonna 2015. Hänet tunnetaan äärimmäisen motivoivana ja kannustavana puhujana, joka todella tietää mitä vaaditaan menestysjoukkueen kasaamiseen, tiimihengen virittämiseen ja onnistuneeseen johtamiseen. Tuomaksen palo omaan työhönsä ja oppimansa tiedon jakamiseen välittyvät kuulijalle. Speakersforum on johtava puhujia välittävä yritys Suomessa.
Sammelvuo valittiin Suomen Urheilugaalassa vuoden 2012 esikuvaksi. Urheilugaalan esittelyssä häntä kuvattiin muun muassa "suomalaisen lentopalloammattilaisuuden pioneeriksi ja esimerkilliseksi ammattilaisurheilun tienraivaajaksi. Vuonna 2014 Sammelvuo valittiin vuoden valmentajaksi Suomessa Urheilugaalassa. Hänen valmentamansa Suomen lentopallomaajoukkue valittiin vuoden joukkueeksi Suomessa 2014.
Sammelvuo on naimisissa Petra Sammelvuon kanssa. Heillä on kaksi lasta.