Hollolan lentokenttä
Hollolan lentokenttä on yksi alun perin talvisodan tarpeisiin rakennetuista lentokentistä. Nykyään sinne voivat laskeutua lähinnä helikopterit esimerkiksi sotaharjoituksissa. Luokitellaan alemman tason lentokentäksi eli lentopaikaksi. Lentokenttää kutsutaan myös sijaintinsa vuoksi "Hälvälän lentokentäksi".
Hollolan lentokenttä kuuluu Hämeen rykmentin hallinnoimaan sotilasalueeseen, joten sinne on pääsy kielletty ilman lupaa. Lähellä kentän itäpuolella on Hälvälän ampumarata.
Valtio osti Hollolan lentokentän maat Pyhäniemen kartanolta jo ennen talvisotaa. Talvella neljän kuukauden ajan alettiin rakentaa Suomessa 30 sora- tai luonnonpintaista lentokenttää, joista Hollolan lentokenttä on yksi. Päijät-Hämeeseen rakennettiin tuolloin neljä lentokenttää: Hollolan, Padasjoen, Selänpään ja Vesivehmaan kentät, jolla on asfaltoituna vielä nykyäänkin toimintaa. Niiltä operoivat pääasiassa lentolaivue 24:n lentokoneet.
Hollolassa toimi myös talvisodan loppupäivinä Pyhäniemen kartanoon tukeutuen lisäksi Hollolan Pyhäniemen lentokenttä, joka sijaitsi Pyhäniemen ympärillä ja sen itäpuolella olevan Vesijärveen kuuluvan lahden jäällä. (lähde?)
4. syyskuuta 1944 MY-29 tuhoutui neljän Myrskyn siirtolennolla Värtsilästä Hollolaan Lahden radiomastojen jälkeen ympäristöön näkyneen moottorihäiriön jälkeen pakkolaskussa metsään Hollolassa. Luutnantti Aulis Kurki kuoli. Kurjen ensimmäinen laskuyritys oli epäonnistunut, jonka jälkeen hän kaarsi uuteen yritykseen, mutta myötätuuleen. Kaksirivinen ja 14-sylinterinen Pratt & Whitney R-1830 Twin Wasp leikkasi kiinni, Myrsky MY-29 kiepsahti puita vasten pystyyn, panssari-istuin irtosi lentokoneen rungosta ja leikkasi lentäjän syöksyvyöt, jolloin hän menehtyi.
Lentokentän rakentamisen tärkeimpänä työvoimana olivat paikkakunnan hevosmiehet ja maanviljelijät. Käytössä oli noin 200 hevosta, runsaasti lapiomiehiä ja kaksi puskutraktoria. Kiitoteitä oli neljä, 1 kpl 1200 metriä ja 3 kpl 800 metriä, jotka olivat ristissä keskenään. Kenttä suunniteltiin yhden laivueen tarpeisiin. Lentokonepoteroita rakennettiin 24 kappaletta ja asuinrakennuksia Kastarlammin rannalle. Kaikki rakennukset on myöhemmin purettu. Hollolan lentokenttä valmistui kesällä 1940. Jatkosodan alussa hävittäjälentuelaivueet käyttivät sitä lyhyen aikaa. Myöhemmin jatkosodassa se oli lähinnä välilaskupaikkana. Vuoden 1944 aselevon ja välirauhan jälkeen kenttää käyttivät jonkin aikaa rintamalaivueet.
Vuosina 1946–1959 kenttää käytti Lahden Ilmailukerho. 1960- ja 1970-luvuilla on ollut jonkin verran ilmailutoimintaa, kuten liikelentoja ja taksilentoja. Muutamana vuonna on Helsingistä tuotu lehtiä, kesällä laskeutuen ja talvella pudottaen. Lahden Golf ry:n Lahden seudun ensimmäinen yhdeksän rei'än golf-rata sijaitsi Hollolan lentokentällä 1959-1965, jonka jälkeen yhdistys jatkoi Mukkulassa yhdeksän rei'än radalla 1966-1985. Koska Isku Oy tarvitsi aluetta Mukkulasta laajennukselleen, jouduttiin golf siirtämään muualle. 1986 golfinpeluu siirrettiin aluksi yhdeksänreiläiselle Takkulan golfkentälle, jota laajennettiin ensin 14-reikäiseksi, sitten täydeksi 18-reikäiseksi. Viimeisen vaiheen avajaiset järjestettiin 15. elokuuta 1992.
Lentokentälle rajoittuvalla alueella on pidetty Jukolan viesti 1951, 1987 ja 2018. Kentällä on järjestetty suviseurat vuosina 1974 ja 1984.
Hollolan Urheilijat -46 ja Lahden Suunnistajat -37 järjestivät Hollolan lentokentällä Jukolan viestin 16.–17. kesäkuuta 2018.
Lentokentän alue maantien länsipuolella ja Kastarlammin alue tien itäpuolella ovat sotilasaluetta, jossa liikkuminen luvatta on kiellettyä.