Helsingin kaupungin rakennusvirasto
Rakennusvirasto, viralliselta nimeltään Helsingin kaupungin rakennusvirasto (HKR), oli yksi Helsingin kaupungin virastoista. Se vastasi Helsingin katujen ja viheralueiden suunnittelusta, rakennuttamisesta ja hoidosta sekä pysäköinninvalvonnasta. Myös kaupungin toimitilojen suunnittelu ja rakennuttaminen kuuluivat viraston tehtäviin. Helsingin kaupungin hallinnon organisaatiomuutoksessa nämä tehtävät siirtyivät Kaupunkiympäristön toimialan hoidettavaksi 1. kesäkuuta 2017 lähtien.
Rakennusvirasto koostui vuoden 2008 loppuun saakka kuudesta osastosta: hallinto-osasto, katu- ja puisto-osasto, arkkitehtuuriosasto, HKR-Rakennuttaja, HKR-Tekniikka ja HKR-Ympäristötuotanto. Virastoa johtaa kaupungininsinööri. Vuoden 2009 alusta rakennusvirasto muuttui tilaajaorganisaatioksi tuottajayksiköiden - HKR-ympäristötuotanto ja HKR-tekniikka - siirryttyä Helsingin kaupungin Rakentamispalvelu -nimiseen virastoon. Rakentamispalvelun nimi on vuoden 2010 alusta lähtien Stara.
Rakennusviraston toimintaa ohjasi ja valvoi yleisten töiden lautakunta. Stara (Helsingin kaupungin rakentamispalvelu) toimi teknisen palvelun lautakunnan alaisena.
Rakennusviraston toiminta alkoi vuonna 1878 rakennuskonttorin nimellä. Yhteiskunnan kehittyminen ja uuden ajan vaatimukset loivat paineita järjestellä ja hallinnoida uudelleen tehtäviä, jotka aiemmin oli sälytetty kansalaisten vastuulle. Tontinomistajan velvoitteisiin entisajan kaupungissa lukeutui mm. kadun kunnossapito ja hoito, jätehuolto ja aitojen rakentaminen. Tehtävien hoitotavoissa oli kirjavuutta. Esimerkiksi käymäläjätteet saatettiin ankarista kielloista huolimatta kasata kadun varteen. Yhteiskunnan vaurastuessa ja kehittyessä näistä kaupungin kannalta tärkeistä toiminnoista alettiinkin vastata verovaroin.
Tammikuun 29. päivänä vuonna 1878 kaupunginvaltuusto vahvisti rakennuskonttorin johtosäännön. Rakennuskonttoria johti kaupungininsinööri apunaan kirjuri. Rakennuskonttori vastasi kaikista Helsingin kaupunkiteknisistä asioista. Se oli monella tapaa uuden luoja, emovirasto. Esimerkiksi vesilaitoksen toiminta alkoi osana rakennuskonttoria, josta se melko pian erotettiin omaksi laitoksekseen. Myös 1880-luvulla syntynyt joukkoliikenne oli aluksi rakennuskonttorin toimialaa, samoin kaasulaitoksen valvonta. Puhtaanapitolaitoskin toimi alun pitäen rakennuskonttorin sisällä. Kasvavan kaupungin puhtaanapito kävi ennen pitkää ylivoimaiseksi rakennuskonttorin voimavaroille, ja erillinen puhtaanapitolaitos perustettiin vuonna 1920. Itsenäisyyttä kesti vuoteen 1947, jolloin puhtaanapitolaitos palautettiin rakennuskonttorin alaisuuteen. Vuonna 1984 yleinen jätehuolto siirrettiin lopulta YTV:n hoidettavaksi, mutta katujen ja muiden yleisten alueiden siisteydestä huolehtiminen jäi rakennusviraston kontolle.
Jätevesien puhdistus alkoi vasta vuonna 1910, siihen asti kaikki viemärit laskivat suoraan merenlahtiin. Helsingin rakennuksissa oli jo noihin aikoihin vesiklosetteja, mutta niiden käyttö kiellettiin vuonna 1884 sakon uhalla. Ensimmäinen jätevedenpuhdistamo saatiin Alppilaan, ja toinen viisi vuotta myöhemmin Mäntymäen lähelle. Näiden teho ei kauan riittänyt kasvavan kaupungin tarpeisiin. Uudet puhdistamot rakennettiin Kyläsaareen ja Rajasaareen, ja Mäntymäen läheisyydessä ollut Savilan puhdistamo lakkautettiin.
Rakennusviraston ja viemärilaitoksen tiet erosivat vuonna 1982. Sekä viemärit että puhdistamot siirrettiin uuden vesi- ja viemärilaitoksen hallintaan. Samassa yhteydessä toisaalta uuden vesijohto- ja viemäriverkon rakentaminen siirtyi Rakennusvirastolle.
Tuottajaorganisaatio erotettiin tilaajaorganisaatiosta vuoden 2009 alusta.
Vuoden 2012 alusta rakennusviraston organisaatio muuttui. Uusi organisaatio lisäsi yhden uuden osaston, Palveluosaston ja joitain vanhan organisaation hallinnollisia asioita yhdistettiin. Muutoksen jälkeen rakennusvirastossa toimii Yleisten töiden lautakunnan ja kaupungininsinöörin alaisuudessa:
Vuonna 2017 Rakennusviraston tehtävät siirtyivät uuden oranisaatiomallin mukaisesti Kaupunkiympäristön toimialan hoidettavaksi.