hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Ounasvaara
Ounasvaara on Rovaniemellä sijaitseva vaara, jonka huippu on 203 metrin korkeudella merenpinnasta.
Ounasvaara hallitsee Rovaniemen kaupunkikuvaa. Se sijaitsee kahden joen, Kemijoen ja Ounasjoen, yhtymäkohdassa. Kemijoki kiertää Ounasvaaran pohjoispuolelta ja laskee kohti etelää. Ounasjoki päättyy Ounasvaaran juurelle, josta se jatkuu Kemijokena aina Perämerelle saakka.
Rovaniemen ydinkeskusta sijoittuu Ounasvaaran länsipuolelle, vastakkaiselle puolen Kemijokea. Ounasvaaran ja Rovaniemen keskustan välinen joen kohta tunnetaan myös Ounaskoskena. Varsinainen koski tosin lakkasi olemasta Kemijoen valjastamisen myötä. Ounasvaaralle johtaa Kemijoen yli kolme siltaa, näistä vilkkaimpana Jätkänkynttilä, joka kulkee juuri Ounaskosken yli.
Vaikka Ounasvaaran huippu on paljas, se sijaitsee puurajan alapuolella, eikä siten ole tunturi. Ounasvaara on jääkauden muovaama. Ounasvaaran paljas kalliohuippu on nimeltään Juhannuskallio. Juhannuskallion nimi juontuu ajoilta, jolloin paikka oli suosittu juhannuksen vastaanottopaikka. Ounasvaaralla on myös rakkamuodostumia mm. Isorakka, Välirakka sekä laskettelurinteenäkin tunnettu Tottorakka.
Rovaniemen kaupunginosista Ounasvaaran pohjoispuolella ovat Pullinranta, Karvonranta sekä idempänä Koskenkylä. Kaupungin keskustaa vasten länteen ovat Pullinpuoli sekä Kiiruna. Ounasrinteen kaupunginosa sijaitsee Ounasvaaran etelänpuoleisella rinteellä. Aivan Ounasvaaran huipulla on hotelli Sky Ounasvaara. Lisäksi vaaran alueelta löytyy mm. mökkimajoitusta.
Ounasvaara on paikkakuntalaisten suosima virkistyspaikka. Rovaniemen liikuntapaikoista Ounasvaaralla on mm. Ounasvaaran mäkikeskus, hiihtostadion hyppyrimäkineen, Lapin Urheiluopisto (SantaSport) ja sen kylpylä sekä keilahalli, Lappi-areena, Ounasvaaran palloiluhalli, jousiammuntarata sekä laaja ja valaistu latu- ja kuntorataverkosto. Ounasvaaran pohjoisrinteellä sijaitsee Arctic Golf Oy:n golfkenttä ja etelärinteellä Toramon ampumarata. Ounasvaaran metsämaastot ovat suosittuja suunnistusmaastoja. Jukolan viesti pidettiin Ounasvaaralla vuonna 1980.
Hollo ja Martta
Hollo ja Martta ovat kansantarinoiden mukaan kaksi jättiläistä, jotka rakensivat Hollolan keskiaikaisen harmaakivikirkon. Hollon ja Martan mukaan on nimetty Renkomäellä moottoritien varrella sijaitseva kahdesta kivipaadesta koostuva veistos.
Hollo ja Martta ovat myös antaneet nimensä kansainväliselle kansantanssi- ja musiikkifestivaalille, joka pidetään vuosittain loka-marraskuussa. Festivaalin järjestää Hollolan Nuorisoseura, joka on Suomen tunnetuimpia kansantanssieuroja. Festivaali kuuluu kansainvälisten CIOFF-festivaalien joukkoon.
Vuonna 2010 tapahtuma järjestettiin 31.10.-7.11.2010. Konsertteja oli kaikkiaan 54. Festivaalille saapui esiintyjiä Puolaa Lublinista FOLK SONG and DANCE COMPANY "Lublin" , Turkin Istanbulista Üftuder-ryhmä, Slovakiasta kansanmusiikki- ja tanssiyhtye Trencan, Valko-Venäjän Minskistä Chabarok-ryhmä ja Espanjan Ourensesta Quiexumes dos Pinos -ryhmä. Konsertteja oli Hollolan lisäksi Lahdessa sekä lähialueen kunnissa. Kyseessä on lasten festivaali.
Vuonna 2011 festivaali pidettiin 31.10-5.11.
NP-täydellisyys
Laskettavuusteoriassa NP-täydelliset ongelmat ovat laskennallisesti erittäin vaativia ongelmia. Ne ovat luokan NP (epädeterministisellä Turingin koneella polynomiaalisessa ajassa ratkeavien ongelmien joukko) vaikeimmat ongelmat. Polynomiaikaisen ratkaisun löytyminen NP-täydelliseen ongelmaan deterministisellä Turingin koneella (tai millä tahansa nykyisellä tietokoneella) johtaisi polynomiaikaisen ratkaisun olemassaoloon kaikille muillekin luokan NP ongelmille. Tämä tarkoittaisi sitä, että P=NP, eli kaikki epädeterministisellä Turingin koneella polynomiaalisessa ajassa ratkeavat ongelmat ovat myös deterministisellä Turingin koneella polynomiaalisessa ajassa ratkeavia.
NP-täydellisten ongelmien ratkaisemiseen tunnetaan ainoastaan eksponentiaalisen ajan vieviä algoritmeja. Yleisesti asiantuntijat ovat sitä mieltä, että P≠NP. Tätä ei kuitenkaan ole pystytty todistamaan. 11. elokuuta 2010 Vinay Deolalikar väitti todistaneensa, että P≠NP. Jos P≠NP, avoin ongelma on myös, onko luokan NP kaikille ongelmille olemassa jokin ratkaisu, joka vie vähemmän kuin eksponentiaalisen ajan.
Tunnettuja NP-täydellisiä ongelmia ovat mm. kauppamatkustajan ongelma, Hamiltonin syklin tai polun löytäminen graafista, Boolen lausekkeiden toteutuvuusongelma ja graafin väritys.
Polis Massa
Polis Massa on fiktiivinen asteroidi George Lucasin elokuvasarjassa Tähtien sota.
Polis Massa esiintyi Sithin kostossa, jossa sinne oli perustettu Kapinaliiton ensimmäinen tukikohta. Polis Massa on elokuvassa vain suhteellisen lyhyen hetken, mutta siellä tapahtui paljon myöhempien elokuvien kannalta tärkeitä tapahtumia. Asteroidilla käytännöllisesti katsoen Kapinaliitto vasta syntyi virallisesti. Polis Massalla Padmé Amidala synnytti kaksoset Luke Skywalker ja Leia Organa. Padmé kuoli synnytyksen jälkeen. Yoda ja Obi-Wan Kenobi lähtivät maanpakoon juuri Polis Massalta. Koska Polis Massa ei ole planeetta, siellä ei ole ilmakehää, joten ulkona kävelevät joutuvat käyttämään suojapukuja.
Viktor Grišin
Viktor Vasiljevits Grišin (5. syyskuuta 1914 – 25. tammikuuta 1992) oli neuvostoliittolainen kommunistipoliitikko ja politbyroon jäsen.
Grišin oli rautatietyöläisen poika ja kotoisin Serpuhovista Moskovan eteläpuolelta, jossa hän työskenteli rautatieinsinöörinä 1930-luvulla ennen poliittisen uransa alkua. Hän nousi keskuskomiteaan 1952 ja politbyroon varajäseneksi 1961 ja täysjäseneksi 1971.
Hänet tunnettiin kovan linjan kommunistina ja toimi kommunistipuolueen johtajana Moskovassa vuosina 1967–1985. Grišin hävisi Neuvostoliiton pääsihteerin valinnassa vuonna 1982 Juri Andropoville. Hän pakotti vakavasti sairaan Konstantin Tšernenkon äänestämään vaaleissa syksyllä 1984. Gorbatšov erotti Grišinin asemastaan Moskovan puoluejohtajana vuonna 1985, ja nimitti hänen tilalleen Boris Jeltsinin, sekä politbyroosta seuraavana vuonna. Kansanedustajana hän jatkoi vuoteen 1987 asti.
Jukka Pietiläinen
Jukka Pietiläinen (s. 1966) on yhteiskuntatieteiden tohtori sekä Vasemmistofoorumin toiminnanjohtaja. Aikaisemmin hän on työskennellyt tutkijana Tampereen yliopiston tiedotusopin laitoksella (1994–2007) ja Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutissa (2007–2015). Pietiläinen toimi Suomen esperantoliiton puheenjohtajana vuosina 1994–1998. Hän on tutkinut Venäjän tiedotusvälineitä, ulkomaan uutisia ja kansainvälisiä uutisvirtoja. Hän on kirjoittanut artikkeleita myös esperantosta ja esperantokirjallisuudesta.
Joseph Siffred Duplessis
Joseph Siffred Duplessis (s. 22. syyskuuta 1725 Carpentras Vaucluse, Ranska – k. 1. huhtikuuta 1802 Versailles, Ranska) oli ranskalainen taidemaalari.
Duplessis maalasi erityisesti muotokuvia, esimerkiksi useita muotokuvia Ranskan kuninkaasta Ludvig XVI:sta ja saksalaisen säveltäjän Christoph Willibald Gluckin muotokuvan. Ura lähti käyntiin muotokuvamaalarina vasta kun hän oli esitellyt teoksiaan Pariisin salongissa.
Herodion
Herodion oli Herodes Suuren rakennuttama linnoitettu palatsi, joka sijaitsi 758 m korkealla kukkulalla noin 12 km Jerusalemista etelään. Roomalaiset valtasivat ja tuhosivat linnoituksen vuonna 71 jaa.
Huruksela
Huruksela on kylä Kotkan kaupungin pohjoisosassa Kymijoen varrella. Kylä on maaseutualuetta, jossa on suhteellisen tiivistä asutusta kyläraittien varrella. Hurukselan asukasluku on 227 (31.12.2012). Huruksela kuului Kymin kuntaan vuoteen 1976 saakka.
Hurukselan kylänosia ovat Salonmäki, Heikkilänmäki, Mammulanmäki, Hirvenmäki, Kahrinmäki ja Sakkara. Kylää halkovat monet Kymijoen sivuhaarat, kuten Leppäjoki, Hirvenjoki, Takajoki ja Vuorenjoki. Kylän eteläosissa kohoavat Vehkovuori (66,5 m), Mäyrävuori ja Vartioisvuori. Etelän suunnalle aukeavalta Vartioisvuorelta on suora näkyvyys Kotkan Pernoon kylän Haukkavuorelle, ja molemmat vuoret ovatkin muinaisia vainovalkeiden polttopaikkoja.
Hurukselan maaperän tunnusomainen piirre ovat jääkauden paljastamat avokalliot, joista suurimmat ovat kooltaan useita hehtaareita.
Hurukselan kasvillisuus on seka- ja havumetsää sekä viljelysmaiden kasvillisuutta. Kymijoesta ja metsien pilkkomasta viljelysmaasta johtuen kylän linnusto on erittäin runsas ja monipuolinen. Pesivään lajistoon kuuluvat muun muassa harmaahaikara, kaulushaikara, ruisrääkkä ja kalasääski.
Ensimmäiset maininnat Hurukselan kylästä esiintyvät 1400-luvulla. 1500-luvun puolivälin jälkeen Hurukselassa oli 12 taloa, josta muodostui kylän ns. kantatilat, pääosin 1600-luvun alkupuolella. Talot olivat numerojärjestyksessä Heikkilä, Purtilo, Koho, Rysä, Kahari, Sakuri, Hirvi, Yrjölä (Susi), Halkola, Loppari, Einola ja Mattila. Kylän suojainen sijainti (lännessä, pohjoisessa ja idässä Kymijoki, kaakossa ja etelässä suuret suoalueet) säästi kylän suuremmilta hävityksiltä isonvihan ja pikkuvihan aikana. Kylässä Kymijoen rannalla Wredebytä vastapäätä sijaitsee varsin tunnettu Tyllikivi, joka on saanut nimensä tyllipitsin kaupasta, jota harjoitettiin joen rannalla Ruotsin ja Venäjän rajan kulkiessa joessa.
Hurukselan kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1890. Kansakoulun ensimmäinen opettaja oli myöhemmin kansanedustajana toiminut Vilho Reima. Vuosina 1895–1900 opettajana toimi Kaarlo Wuorio (1861–1900), joka myös perusti Hurukselan torvisoittokunnan. Koulu lakkautettiin vuonna 2004 oppilaiden vähyyden vuoksi.
Hurukselan myllymuseo on vesimyllyssä toimiva kotiseutumuseo, joka esittelee Kotkan alueen talonpoikaiskulttuuria. Kylän eteläosassa sijaitsee Ahvionkosket, joissa voi harrastaa koskimelontaa. Kylän pohjoisimmassa kohdassa Kymijoen Susikosken rannalla sijaitsee kauppakahvio Susikoski, joka on erityisesti motoristien suosima levähdyspaikka.
HETKY
Helsingin Tietojenkäsittely-yhdistys ry (HETKY) on entisen Tietotekniikan liiton, nykyisen TIVIAn jäsenjärjestö, joka toimii Uudellamaalla. Hetky on perustettu 2. syyskuuta 1971 ja jäseniä siinä on noin 6 300. Hetky on asiantuntijayhdistys, eikä se toimi työmarkkinoilla. Jäseninä voivat olla henkilöt sekä yritykset. Missiokseen yhdistys määrittelee: "Hetky on Helsingin ja sen lähialueiden tietotekniikan ammattilaisten verkostoitunut yhteisö, joka seuraa aktiivisesti alan kehityssuuntia ja tarjoaa jäsenilleen mahdollisuuden ammatilliseen ja henkilökohtaiseen kehittymiseen."
Yhdistyksen toiminta sisältää koulutustilaisuuksia, seminaareja sekä verkostoitumiseen soveltuvia tilaisuuksia. Yhdistyksen sisäiset kerhot järjestävät oman teemansa mukaisia tilaisuuksia muutamia kymmeniä vuoden aikana.Helsingin Taiteiden yönä yhdistys järjestää "Tietotekniikka & taide" -tapahtuman. Yhdistyksellä on yksi oma täysipäiväinen työntekijä, joka palvelee kaikkia jäseniä yhdistyksen asioissa.
Yhdistys järjesti laajan 40-vuotisjuhlaseminaarin Helsingin Musiikkitalossa lokakuussa 2011.
Hetkyn verkostot ovat aktiivijäsenten ylläpitämiä. Niiden tarkoituksena on koota yhteen jostakin aihealueesta kiinnostuneita jäseniä. Verkostojen toiminnan kautta Hetky tarjoaa jäsenilleen mahdollisuuksia henkilökohtaiseen kehittymiseen.
Verkoston voivat perustaa tietyistä aiheesta kiinnostuneet jäsenet. Verkostojen toimintaa ohjaavat johtoryhmät, jotka kerhot itse valitsevat. Johtokunta myöntää kerhoille rahaa perusteltuihin menoihin, mikäli nämä toimittavat johtokunnalle kuluvan vuoden toimintasuunnitelman ja edellisen vuoden toimintakertomuksen johtokunnan ilmoittaman aikataulun mukaisesti.
Verkostojen järjestämät tilaisuudet ja tapahtumat ovat avoimia koko jäsenkunnalle. Hetky tiedottaa tilaisuuksista sekä ottaa vastaan ilmoittautumiset. Jokaisessa verkostossa on tiedottamisesta vastaava henkilö, joka toimittaa uutiset Hetkyn kautta mm. lehtien jäsenpalstoille.
Verkostotoimintaan voivat osallistua kaikki Hetkyn jäsenet.
Aktiivisesti toimivat kerhot ja verkostot:
HETKY, tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijalehti, ilmestyi neljä kertaa vuodessa ja se postitettiin vuoden 2011 loppuun saakka koko jäsenistölle. Painos oli 10 000 kpl. Vuoden 2012 alusta lehti on ilmestynyt vain verkkolehtenä nimellä Hetkyajassa. HETKYn toimittamisesta vastasi toimituskunta ja päätoimittajana ol yhdistyksen puheenjohtaja. Lehti tunnettiin aikaisemmin nimellä Hetkyn Tietosanomat.
HETKY ja sen seuraaja verkkolehti jakavat jäsenistölleen ammatillista tietoa ajankohtaisista aiheista sekä seuraa tietotekniikka-alan ja tietoyhteiskunnan kehitystä yleensä muotojen ollessa mm. asiantuntija-artikkelit tietyn teeman ympäriltä, selostukset kerhojen tilaisuuksista ja Hetkyn tapahtumista sekä blogit.
Le Devin du village
Le Devin du village (Kylän tietäjä) on valistusfilosofina tunnetun Jean-Jacques Rousseaun säveltämä ooppera (laulunäytelmä), yksinäytöksinen intermedio ().
Teos sai kantaesityksensä Ranskan hovissa Fontainebleaussa 18. lokakuuta 1752. Kuningas Ludvig XV piti teoksesta niin suuresti, että tarjosi Rousseaulle eläkettä, mutta tämä kieltäytyi. Menestyksestä huolimatta "Le Devin du village" jäi Rousseaun ainoaksi valmistuneeksi oopperaksi; hänen toinen oopperansa "Dafnis ja Khloe" (julk. 1779) on keskeneräinen.
Teoksesta julkaistiin Charles Burneyn laatima englanninkielinen versio nimeltä "The Cunning Man", joka esitettiin ensimmäistä kertaa Lontoossa vuonna 1762.
12-vuotiaan Mozartin säveltämän oopperan "Bastien ja Bastienne" libretto oli laadittu parodioimaan Rousseaun oopperaa ja ylimalkaan silloisen oopperan pastoraali-suuntausta, jota Rousseaun teos edustaa.
Desimaaliluku
Desimaaliluvut ovat kymmenjärjestelmään perustuva tapa merkitä reaalilukuja tai niiden likiarvoja, varsinkin sellaisia, jotka eivät ole kokonaislukuja. Merkinnän muodostavat kokonaisosa, joka on suurin kyseistä lukua pienempi kokonaisluku, sekä desimaalierotin (desimaalipilkku tai -piste) sekä sen jäljessä olevat numerot, joista ensimmäinen tarkoittaa kymmenesosia, toinen sadasosia, kolmas tuhannesosia ja niin edelleen. Esimerkiksi 2,522 merkitsee: kaksi kokonaista, viisi kymmenesosaa, kaksi sadasosaa ja kaksi tuhannesosaa.
Desimaalierottimena käytetään monissa maissa, muun muassa Ranskassa ja Suomessa, vakiintuneesti pilkkua, mutta toisissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa, sen sijaan pistettä. Esimerkiksi luku 1/10 merkitään tämän mukaisesti desimaalilukuna joko 0,1 tai 0.1. Yleinen paino- ja mittakonferenssi (CGPM) vahvisti vuonna 1948 ja uudestaan vuonna 2003, että molemmat merkintätavat ovat kansainvälisesti hyväksyttäviä.
Murtoluku voidaan esittää päättyvänä desimaalilukuna vain, jos sen nimittäjä ei supistamisen jälkeen ole jaollinen muulla alkuluvulla kuin 2:lla tai 5:llä. Esimerkiksi 1/2 on desimaalilukuna 0,5 ja 1/5 = 0,2. Tällainen murtoluku voidaan nimittäin laventaa siten, että sen nimittäjä on jokin 10:n potenssi. Muussa tapauksessa murtoluku voidaan muuntaa päättymättömäksi jaksolliseksi desimaaliluvuksi, jossa tietty numero tai numerojono toistuu loppumattomiin. Esimerkiksi 1/3 on 0,333... ja 1/11 on 0,090909... Päättymätön desimaaliluku merkitsee itse asiassa päättymätöntä sarjaa, jonka termit ovat sellaisia murtolukuja, joiden nimittäjänä on jokin kymmenen potenssi: esimerkiksi 1/3 = 3/10 + 3/100 + 3/1000 + 3/10000 + ... Tämä toistuva numerojono eli jakso kuitenkaan aina ala heti desimaalipilkun jälkeen, vaan esimerkiksi 1/6 on 0,16666... Kääntäen jokainen jaksollinen desimaaliluku voidaan muuntaa murtoluvuksi. Sitä vastoin irrationaaliluvut ovat päättymättömiä jaksottomia desimaalilukuja.
Jonne Hjelm
Jonne Hjelm (s. 14. tammikuuta 1988 Tampere) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija, joka edusti urallaan Tampereen Ilvestä, Tampere Unitedia, Valkeakosken Hakaa ja saksalaista SV Wehen Wiesbadenia. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Hjelm on 1980–1990-luvulla pelanneen suomalaisen maajoukkuejalkapalloilijan ja jalkapallovalmentajan Ari Hjelmin poika. Hjelm lopetti uransa tammikuussa 2017 ilmoittaen päätöksensä syyksi motivaation puutteen.
Leslie Orgel
Leslie Eleazer Orgel (12. tammikuuta 1927 Lontoo – 27. lokakuuta 2007 San Diego) oli brittisyntyinen kemisti, joka toimi kemiallisen evoluution professorina Kalifornian yliopistossa.
Hän tuli kuuluisaksi avustaan ligandikenttäteorian ("ligand field theory") kehittämisessä. Teoria käsittelee kompleksiyhdisteiden rakenteita.
1970-luvulla Orgel ehdotti panspermiahypoteesin, jonka mukaan alkukantaisimmat elämänmuodot eivät syntyneet maassa vaan tulivat muualta meteoriittien mukana.
Laslie Orgel synnytti elämän syntyyn liittyvissä tutkimuksissa melko kylmässä vetysyanidista puriineja.
Orgel ja Stanley Miller ehdottivat, että ensimmäinen esielollinen ja itseään kahdentava systeemi olisi koostunut RNA:ta yksinkertaisemmasta PNA:sta ("Peptide Nucleic Acid").
Orgel kehitti myös kuuluisaksi lausahdukseksi nousseen ”Orgelin lain”: ”Evoluutio on viisaampi kuin sinä olet”.
Kirjassaan "The Origins of Life" Orgel kehitti määritelmän täsmennetty monimutkaisuus, joka kuvaa kriteeriä, joka erotti elävän elottomasta.
Vigesimaalijärjestelmä
Vigesimaalijärjestelmä on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 20. Ihmisellä on normaalisti yhteensä kaksikymmentä sormea ja varvasta. 20 on myös viiden ja neljän tulo.
Vaikka monissa eurooppalaisissa kielissä lukua 20 tarkoittava sana poikkeaa muista lukusanoista ja sama toistuu kahdenkymmenen kerrannaisissa, vigesimaalijärjestelmä ei ole käytössä.
Japanilaisilla ainuilla on käytössään vigesimaalijärjestelmä.
Mayojen ja asteekkien lukujärjestelmien kantaluku oli 20.
Vigesimaalijärjestelmässä saatetaan käyttää kahtakymmentä erilaista numeraalia tai lukusymbolia kuvaamaan lukuja yhdestä kahteenkymmeneen. Toinen tapa ilmaista luvut on käyttää lukuja 1–9 ja aakkosia. Tällä tavalla ilmaistuna luku kymmenen kirjoitetaan A (20 ilmaisee tässä kantalukua) ja 19 J. I-kirjain voidaan hypätä yli ykköseen sekoittamisen estämiseksi, jolloin 18 kirjoitetaan J ja 19 K. Luku 20 kirjoitetaan 10.
Laakkonen-yhtiöt
Laakkonen-yhtiö on Laakkosen suvun pääosin omistama yhtiöryväs. Joensuussa pääpaikkaansa pitävän konsernin nimi on Kauppahuone Laakkonen Oy ja sen tytäryhtiöitä ovat:
Veljekset Laakkonen Ky syntyi vuonna 1966 isän ja pojan Tauno ja Reino Laakkosen (1932–2005) perustaman Joensuun Autokalusto Ay:n seuraajaksi vuonna 1960. Omistajiksi tulivat veljekset Reino, Erkki ja Yrjö Laakkonen. Vuonna 1986 yhtiöstä tuli osakeyhtiö, ja veljekset Reino Laakkonen ja Yrjö Laakkonen jakoivat omistusosuudet tasan 50/50.
Vuonna 1995 yhtiössä tehtiin sukupolvenvaihdos, kun Yrjö Laakkonen myi osakkeidensa enemmistön lapsilleen Jyrkille ja Reetalle ja Reino Laakkonen lapsilleen Hannulle, Mikolle ja Päiville.
Vuonna 2002 Yrjö Laakkosen sukuhaarasta tuli enemmistöomistajia, kun Reinon poika Mikko Laakkonen myi osakkeet Yrjö Laakkoselle. Vuonna 2006 luopui Hannu Laakkonen autokauppaosakkuudestaan. Näin Veljekset Laakkonen Oy on täysin Yrjö Laakkosen ja hänen lastensa omistama yhtiö.
Veljekset Laakkonen on aloittanut toimintansa Volkswagen-kauppiaana Joensuun Torikadulla ja levittäytynyt pikkuhiljaa useiden merkkien jälleenmyyjäksi lähinnä Etelä-, Itä- ja Keski-Suomeen. Yhtiö toimii 19 paikkakunnalla ja sillä on 25 autoliikettä; edustettuna on 16 automerkkiä.
Autotalo Laakkonen Oy on Volkswagenin ja Audin myyntiin erikoistunut ketju, joka toimii 12 paikkakunnalla.
Kauppahuone Laakkosen hallituksen puheenjohtaja on Yrjö Laakkonen. Autotalo Laakkonen Oy:n ja Veljekset Laakkonen Oy:n toimitusjohtaja on Tero Panhelainen.
Vuonna 1986 Laakkoset hankkivat osake-enemmistön Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy:stä.
Vuonna 1994 Laakkoset ostivat Kytäjän kartanon Hyvinkäältä. Kytäjän kartano on vuonna 2006 tehtyjen yrityskauppojen jälkeen Yrjön ja hänen lastensa Jyrkin ja Reetan omistuksessa.
Laakkosten puoliksi omistama Pohjois-Karjalan Arvopaperi Oy omistaa useita kiinteistöyhtiöitä muun muassa Joensuussa.
Veljekset Laakkosen Oy:lle myönnettiin vuonna 1995 Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto.
Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Laakkonen-yhtiöt tuki Kokoomuksen Sauli Niinistön kampanjaa 10000 eurolla Kauppahuone Laakkonen Oy kautta sekä 5000 eurolla Autotalo Laakkonen Oy kautta.
Maailmojen sota (vuoden 1953 elokuva)
Maailmojen sota ("The War of the Worlds") on vuonna 1953 ilmestynyt H. G. Wellsin romaanin "Maailmojen sota" filmatisointi. Elokuvan on ohjannut Byron Haskin, ja sen pääosissa ovat Gene Barry, Ann Robinson ja Les Tremayne. Elokuva kertoo Marsilaisista jotka saapuvat meteoriittien tavoin maapallolle ja aloittavat planeetan valloituksen. Heidän sotakoneensa poikkeavat valtavasti kirjan "Tripodeista" ja ovat sen sijaan lentäviä aluksia.
Elokuva voitti vuonna 1954 Oscar-palkinnon parhaista erikoistehosteista. Se oli myös ehdolla parhaasta leikkauksesta ja parhaasta äänityksestä.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano piti "Maailmojen sotaa" ”definitiivisenä” 1950-luvun scifi-elokuvana. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. Vuonna 1995 "Maailmojen sota" valittiin Yhdysvaltojen National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.
Kauko Rummukainen
Kauko Rummukainen (1920–2008) oli Väinö Linnan rintamatoveri ja "Tuntematon sotilas" -romaanin Rahikaisen esikuva.
Rummukainen asui Joensuussa. Hän oli sotainvalidi; hän menetti toisen kätensä sodan loppuaikoina 1944.
Veikkausliigan olosuhdeohjelma
Veikkausliigan olosuhdeohjelma on osa Veikkausliigan liigalisenssi -menettelyä. Veikkausliigaan osallistuvien joukkueiden stadionien tulee täyttää tietyt vaatimukset.
Eric Roberts
Eric Anthony Roberts (s. 18. huhtikuuta 1956 Biloxi, Mississippi, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näyttelijä Julia Robertsin vanhempi veli. Ericillä on tytär Emma Roberts, joka on myös näyttelijä.
Roberts on näytellyt muun muassa elokuvissa "Yön ritari" ja "The Expendables". Vuonna 1986 hän sai Oscar-ehdokkuuden elokuvasta "Pakojuna". Roberts on nähty myös laulaja Akonin musiikkivideolla "Smack That".
Basic Instinct – vaiston varassa
Basic Instinct – Vaiston varassa on eroottinen jännityselokuva vuodelta 1992. Sen ohjasi Paul Verhoeven, päärooleja näyttelevät Michael Douglas ja Sharon Stone.
Elokuvassa Catherine Tramell (Sharon Stone) on kirjailija, jonka petikumppanit kuolevat hänen kirjoihinsa perustuvilla tavoilla. Nick Curran (Michael Douglas) on poliisi, joka uskoo naisen syyttömyyteen ja ajautuu suhteeseen tämän kanssa. Elokuva sai aikanaan paljon julkisuutta kohtauksesta, jossa näyttelijä Sharon Stone ristii jalkansa ilman alushousuja. Catherine Tramellin roolista Stone sai ensimmäisen Golden Globe -ehdokkuutensa.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu "Basic Instinctiä" tyylikkääksi trilleriksi, jossa ohjaaja Verhoeven pitää ”hikisen katsojansa” otteessaan loppuun asti. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Taksikuski
Taksikuski ("Taxi Driver") on Martin Scorsesen ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1976. Elokuva sai kaikkiaan neljä Oscar-ehdokkuutta (muun muassa paras elokuva, paras miespääosa), jääden kuitenkin voitoitta kaikissa sarjoissa.
New Yorkiin sijoittuva elokuva kertoo taksikuskiksi ryhtyneestä yksinäisestä Vietnamin sodan veteraanista. Ahdistunut, yksinäinen ja uneton Travis Bickle (Robert De Niro) ajaa öisin taksia New Yorkin pahamaineisimmilla alueilla. Joka yö hän tapaa toinen toistaan oudompia ihmisiä. Valoa Travisin elämään tuovat kaunis Betsy (Cybill Shepherd), johon Travis on ihastunut, sekä huonoille teille ajautunut 12-vuotias Iris (Jodie Foster), jonka hän haluaa hinnalla millä hyvänsä pelastaa sutenöörin kynsistä. Elokuva keskittyy ihmisen eristäytyneisyyteen ja vainoharhoihin sekä haluun kaupungin saastan ja likaisuuden poistamisesta. Yksi elokuvan tunnetuimmista kohtauksista on Travisin yksinpuhelu peilin edessä: ”You talking to me?”
Taksikuski menestyi taloudellisesti erittäin hyvin ja sai huomiota useissa palkintogaaloissa. Elokuva oli ehdolla neljän Oscarin voittajaksi, mutta ei voittanut niistä yhtäkään. Se sai Cannesin elokuvajuhlien Kultainen palmu-palkinnon parhaana elokuvana. Jodie Foster sai kaksi Bafta-palkintoa, parhaasta sivuroolista ja uutena tulokkaana. Myös elokuvan musiikit säveltänyt Bernard Herrmann sai Bafta-palkinnon. IMDb:ssä Taxi Driver on äänestetty kaikkien aikojen parhaimpien elokuvien joukkoon sijalle 49.
Elokuvan päähenkilö Travis Bicklen esikuvana toimi Arthur Bremer, joka ampui Alabaman kuvenööri George Wallacea 15. toukokuuta 1972. "Taksikuskin" liiallinen katsominen ja erotomaaninen fiksaatio Jodie Fosteriin innoittivat John Hinckleyn yrittämään Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin murhaa 30. maaliskuuta 1981.
Kozain resonanssi
Kozain resonanssi, jota kutsutaan myös joskus Kozain mekanismiksi, on taivaanmekaniikassa esiintyvä prosessi, joka aiheuttaa taivaankappaleen rataan jaksollisen vaihtelun radan eksentrisyyden ja inklinaation välillä. Mekanismin kuvasi teoreettisesti ensimmäisenä japanilainen Yoshihide Kozai vuonna 1962. Kozain resonanssi on sittemmin osoittautunut tärkeäksi tekijäksi Aurinkokunnan rakenteen ymmärtämisessä, ja sen tiedetään vaikuttavan mm. eräiden Kuiperin vyöhykkeen kappaleiden liikkeeseen.
Kozain mekanismi esiintyy ainoastaan sellaisilla kappaleilla, joiden radan inklinaatio on suurempi kuin 39,2°. Mekanismi muuttaa kappaleen rataa siten, että kun radan eksentrisyys formula_1 on minimissään, saavuttaa inklinaatio formula_2 maksimin. Vaihtelu tapahtuu siten, että suure
formula_3
Huomattakoon erityisesti, että Kozain resonanssi ei muuta radan isoakselia formula_4.
Kozain mekanismilla uskotaan olleen merkittävä tehtävä Aurinkokunnan alkuvaiheessa suuren inklinaation omaavien kappaleiden hävittämisessä, sillä sen ansiosta suuri-inklinaatioisten kappaleiden radat ovat muuttuneet hyvin soikeiksi, jolloin niiden radan pienin etäisyys Auringosta on vastaavasti tullut hyvin pieneksi (pienin etäisyys on formula_5) ja aikaa myöten tällaiset kappaleet ovat päätyneet Aurinkoon. Näin resonanssi on edesauttaa planeettajärjestelmän litistymistä tasoon. Vastaavasti voimakkaasti planeetan ekvaattoritasoon nähden kallelleen joutuneet kuut ovat aikaa myöten päätyneet liian lähelle emoplaneettaansa ja hajonneet vuorovesivoimien vaikutuksesta (ks. Rochen raja). Oortin pilvessä Kozain resonanssin arvellaan myös aiheuttavan säännöllisesti havaittavat Aurinkoa hipovat (tai sinne syöksyvät) komeetat.
Teppo J. Suonperä
Teppo Juuso Suonperä (26. syyskuuta 1929 Helsinki – 6. kesäkuuta 1973 Tikkakoski) oli eversti ja Hämeen lennoston komentaja. Hän toimi Yleisradion "Viisasten kerhon" puheenjohtajana vuosina 1964–1973. Teppo J. Suonperä tunnettiin myös radion ja television visailu- ja keskusteluohjelmien vakio-osallistujana.
Suonperä valmistui ylioppilaaksi 1948 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta. Ennen sotilasuraa hän luki kemiaa Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1948-1950.
Hän kävi varusmiespalveluksen Lentosotakoulussa vuosina 1950–1951, jonka jälkeen hänet ylennettiin vänrikiksi. Sieltä hän jatkoi Maasotakoulun 37. kadettikurssille (6. kesäkuuta 1951 – 4. kesäkuuta 1953), josta valmistui kadettina nro. 3325 ja ylennettiin luutnantiksi vuonna 1954. Muut ylennykset olivat: yliluutnantti 1957, kapteeni 1960, majuri 1963, everstiluutnantti 1966 ja eversti 1969, jolloin hänet nimitettiin Hämeen lennoston komentajaksi. Hän oli rauhanajan nuorin eversti ja hänestä veikkailtiin seuraavaa Ilmavoimien komentajaa ja spekuloitiin jopa Puolustusvoimien komentajaa. Urakehityksen nopeutta on selitetty sillä, että Suonperä oli uransa loppuun asti aktiivinen ja taitava sotilaslentäjä.
Ura katkesi kuitenkin arvaamatta: Suonperä kuoli väkivaltaisesti Luonetjärven varuskunnassa Tikkakoskella, kun alkoholin väärinkäytön vuoksi virkaeron uhkaama luutnantti Jouko Myssylä ampui hänet virkahuoneessa sotilaspistoolilla. Myssylä sai elinkautisen tuomion.
Suonperä oli vuosina 1953–1970 naimisissa Aili Orvokki Mäkipään kanssa. Avioliitosta syntyivät lapset Teppo Tapio ja Tiina Orvokki. Suonperän toinen vaimo vuodesta 1970 oli toimittaja, nykyinen tapakouluttaja (Hilkka) Kaarina Suonperä (o.s. Maaranen), joka toimi useiden visailuohjelmien, mm. "Nokkeluusneliö"n ja "Kuutosen" sihteerinä. Heille syntyi yhteinen lapsi Tiiu.
Ykkösen olosuhdeohjelma
Kaudella 2006 otettiin Ykkösessä käyttöön olosuhdeohjelma Veikkausliigan malliin. Sen tarkoitus on toimia eräänlaisena väliportaana ennen pääsarjan olosuhdevaatimuksia ja sitä kautta helpottaa nousijan taloudellisia rasituksia. Tarve tälle uudistukselle on ilmeinen, koska Ykkösestä korkeimmalle sarjatasolle nousseet joukkueet ovat säännöstään olleet vaikeuksissa Veikkausliigan olosuhdeohjelman vaatimusten täyttämisessä. Olosuhdeohjelman vaatimukset olivat ensimmäistä kertaa käytössä kaudella 2007.
Kelvenne
Kelvenne on Padasjoen kunnassa sijaitseva saari Päijänteellä. Se sijaitsee Päijänteen kansallispuiston alueella ja on puiston merkittävin saari Pulkkilanharjun saarten ohella.
Kelvenne on harjusaari ja gelogisesti erittäin mielenkiintoinen. Kelvenne muodostui viimeisimmällä jääkaudella jäätikkövirtojen kasaamasta sorasta jään vetäytyessä. Saarelta löytyy muistoina jääkaudesta useita suppia, joista osa on yhdistynyt Päijänteeseen muodostaen suojaisia lahtia. Lisäksi saaren keskiosissa on yhteen isoon suppaan muodostunut pieni järvi.
Kelventeellä sijaitsee kahdeksan kilometriä pitkä retkeilypolku. Reitti kulkee pääosin helppokulkuisessa kangasmaastossa, tosin nousee välillä ylös harjulle.
Reittiliikenteen sisävesilaivalla Kelventeelle pääsee Padasjoen kirkonkylältä, Virmailasta, Vääksystä, Sysmästä ja Kuhmoisista. Lähin lähtöpaikka melojille on Päijänteen kansallispuiston ranta Höysniemessä (N6128.3' E2525.7).
Karisalmen silta (N6117.6' E2532.3') Pulkkilanharjulla, Asikkalassa, palvelee melojia, jotka lähtevät liikkeelle Kelvenne-saaren eteläpuolelta.
1960-luvulla Kelventeelle suunniteltiin lomakeskusta. Sinne haluttiin rakentaa hotelli, asuntovaunualue, ostoskeskus ja toipilaskoti sekä läheiseen Huovarinsaareen lentokenttä.
Jonne Valtonen
Jonne Valtonen (synt. 1976) on suomalainen säveltäjä, joka on laatinut musiikkia esimerkiksi näytelmiin ja tietokonepeleihin.
Valtonen tuli tunnetuksi demoscene -harrastajien piirissä nimellä Purple Motion. Hän kuului Future Crew -nimiseen ryhmään. Tunnetuimpia töitä demoscenessä olivat Assembly 93 demopartyillä menestystä saaneen "Second Reality" demon musiikit (Peter Hajban kanssa). Muita tunnettuja demoscene-kappaleita ovat esimerkiksi "Satellite One" ja "Starshine". Nimimerkki Purple Motion juontuu rock-yhtye Deep Purplesta.
Future Crew'n hajottua 1990-luvun puolivälissä Valtonen jatkoi säveltämistä, työskenteli tietokonepelien parissa ja kirjoitti musiikkia useisiin näytelmiin. Vuonna 2004 hän julkaisi ensimmäisen ammattimaisesti tuotetun musiikki-CD:nsä nimeltä Musicdisk. Vuosina 2005 ja 2006 hän sovitti musiikkia Play! A Video Game Symphony -kiertueelle.
Armenialaiset numerot
Armenialainen numerojärjestelmä on kehitetty armenialaisten suuraakkosten pohjalta. Numerojärjestelmällä on samat periaatteet kuin kreikkalaisella numerojärjestelmällä ja heprealaisella numerojärjestelmällä. Nykypäivän Armeniassa käytetään yleisesti arabialaisia numeroita – vanhaa järjestelmää käytetään samaan tapaan kuin roomalaisia numeroita suomessa, esimerkiksi Karekin II kirjoitetaan Գարեգին Բ. Armenialaisessa järjestelmässä ei ole nollaa.
Seme
Seme () on japanilainen budokäsite, joka liittyy hyökkäämiseen japanilaisissa kamppailulajeissa. Seme ei ole sisääntuloa, lyömistä tai huutamista jos sillä ei ole vaikutusta semen kohteeseen. Ylipäätään semen muotoa ei ole määrätty. Ainoastaan, että seme on aktiivisesti luotava harjoittelijan omasta tahtotilasta ("ki") ja se on olemassa, jos se synnyttää vastustajassa reaktion tai puolustuksessa aukkopaikan suki. Tähän syntyneeseen suojattomaan hetkeen tai kohtaan hyökkäys sitten kohdistuu.
Semeen kuuluu oman keskustan pitäminen ja hallitseminen. Samalla vastustajan keskustaan hyökätään jolloin vastustajan henkinen, fyysinen tai tasapaino keskustan suhteen häiriytyy. Ryoichi Shimano: 
Siispä olisikin ymmärrettävä että seme muodostuu "ki"stä ja semen erilaiset eleet ovat tapa esittää "ki" vastustajalle. Budossa siis kahden ihmisen välille syntyy sisäisen voiman kamppailu ("Ki-Atari") jonka voi aistia semen eri muotoina.
Semen tekemiseen liittyy käsite ("Tame") joka tarkoittaa että semen avulla reaktion toisessa aikaansaanut, havannoin itse semella aikaansaamansa muutoksen, joka saattaa olla esimerkiksi lyöntipaikan avautuminen tai semen kohteen ki:n lasku ja toimii sen mukaan.
Budolajeissa joissa harjoitellaan aseilla seme usein välittyy aseen kautta. Esimerkiksi kendossa miekan kärki ("kensen") toimi tällaisena, vastustajaan kohdistuvan fyysisen ja psyykkisen paineen kohdistajana. Sama voidaan havaitaa myös länsimaisessa miekkailussa. Jos miekan, tai minkä tahansa aseen kärki, on niin sanotusti kuollut, tarkoittaa se ettei aseen pitelijällä ole sillä hetkellä päättäväistä ja hallittua mieltä eikä fyysisiä valmiuksia uhata hallussa olevalla aseellaan. Seme voi välittyä myös muualta kuin aseen kärjestä. Esimerkiksi valmiusasennossa jossa miekka on käyttäjänsä pään päällä kärjen osoittaessa ylöspäin ("Jodan no kamae") seme välittyy miekan kohdetta osoittavasta kahvasta.
Ghillie
Ghilliepuku eli ns. "röllipuku" on yleensä tarkka-ampujan tai luontovalokuvaajan käyttämä puku, jossa on kiinni juuttinaruja ja suikaleita naamioimisen parantamiseksi. Ghilliepuvun pohjana on yleensä haalari, johon on ommeltu (naamio)verkko kiinni. Verkkoon on solmittu juuttisuikaleita ja naruja, minkä tuloksena on tuuhea maastoon sulautuva ”karvakasa”.
Uskontunnustus
Uskontunnustus on määrämuotoinen uskon, yleensä uskonnollisen uskon, sisällön tunnustus tai ilmoitus. Monet kristilliset varhaisen kirkon uskontunnustukset ovat syntyneet ekumeenisissa kirkolliskokouksissa oikean uskon erottamiseksi harhaopeista. Myös monet yksittäiset teologit ovat kirjoittaneet erilaisia uskontunnustuksia, eivätkä läheskään kaikki ole saaneet niin yleistä asemaa kuin jotkut.Mitään kaikkia juutalaisia sitovaa dogmatiikkaa ei ole olemassa. Juutalaisen uskon sisältö kuitenkin välittyy mm. lähes muuttumattoman rukoustradition kautta (siddur).
Juutalaisuuden uskontunnustuksena pidetään Šema Israel -rukousta: "Kuule, Israel! Herra on meidän Jumalamme, Herra yksin." (5. Moos. 6:4)
Rabbi Maimonides muotoili 1100-luvulla juutalaisen uskon 13 prinsiippiä. Nykyisin ortodoksijuutalaiset ovat yleisesti ottaen hyväksyneet nämä periaatteet sitoviksi, muut suuntaukset eivät. Prinsiipit ovat nykyisin juutalaisessa rukouskirjassa. Joseph Albo taas kiteytti juutalaisen uskon seuraavasti: "Israelilaisen uskonnon kolme perustaa ovat ne kolme totuutta, johon israelilaisten on uskottava: Usko yhteen ainoaan korkeimpaan Jumalaan. Usko siihen, että Toora on välittömästi meille Jumalan antama. Usko siihen, että Jumala on oikeudenmukainen tuomari, joka palkitsee ja rankaisee ihmisten teot ansion ja synnin mukaan."
Lavinia ja Dan Cohn-Sherbok kirjoittavat, ettei juutalaisuus ole riippuvainen seuraajiensa oikeasta uskosta, koska juutalaisuudessa on kyse fyysisestä polveutumisesta ja vain vähäisessä määrin käännynnäisyydestä.
Islamissa Šahada on lause, joka sisältää islamin perusopin, ja on merkittävässä osassa islamilaisessa kulttuurissa: ""Ei ole muuta jumalaa kuin Jumala ja Muhammad on Hänen lähettiläänsä.""
Suki
Suki on japania ja tarkoittaa aukkopaikkaa vastustajan suojauksessa.
Suki voi olla fyysinen taikka henkinen hetkellinen herpaantuminen ("nukahdus"). Japanilaisissa kamppailulajeissa vastustajan puolustuksessa avautuvaa sukia joko passiivisesti odotetaan tai mieluimmin se pyritään aktiivisesti muodostamaan vastustajassa voimakkaan semen avulla.
Tapio Varis
Pekka Tapio Varis (s. 1946) on suomalainen yhteiskuntatieteiden tohtori ja Tampereen yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan kasvatustieteiden laitoksella olevan ammattikasvatuksen oppituolin professori 1. marraskuuta 2006 lukien. Hänen erityisalaansa ovat kansainvälistyvät oppimisympäristöt.
Varis toimi Rauhan- ja konfliktintutkimuskeskuksen johtajana vuosina 1979–1984 ja Costa Ricassa sijaitsevan YK:n rauhanyliopiston rehtorina vuosina 1986–1989. Hän johti vuosina 1990–1995 Taideteollisen korkeakoulun koulutuskeskusta ja aloitti vuonna 1997 Tampereen yliopiston mediakulttuurin ja viestintäkasvatuksen määräaikaisena professorina.
Varis toimi Ihmisoikeusliiton ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1979-1988.
Artim Šakiri
Artim Šakiri (s. 23. syyskuuta 1973 Struga, Makedonia) on makedonialainen jalkapalloilija, joka pelaa keskikenttäpelaajana.
Šakiri on pelannut Makedonian maajoukkueessa yli 70 ottelua ja toiminut joukkueen kapteenina. Maajoukkuepaidassa hänet muistetaan vuonna 2002 tekemästään maalista Englantia vastaan, jolloin hän teki maalin suoraan kulmapotkusta David Seamanin taakse. Englannin sarjoissa mies on pelannut urallaan 33 ottelua West Bromwich Albionin riveissä, joista 3 Valioliigassa. WBA:han hän siirtyi TsSKA Sofiasta, jossa hän voitti Bulgarian mestaruuden. Mestaruuden hän on voittanut myös Ruotsissa Halmstadin paidassa.
Syksyllä 2006 Šakiri pelasi suomalaisen FC Inter Turun riveissä. Hän teki kolme maalia pelaamassaan viidessä ottelussa. Šakirin sopimusta ei kuitenkaan uusittu FC Interiin. Helmikuussa 2007 hän siirtyi Sveitsin kakkosliigassa pelaavaan liechtensteinilaiseen FC Vaduziin.
Kyōtanabe
Kyōtanabe () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Kioton etelä- ja Osakan kaakkoispuolella Kizujoen vasemmalla rannalla. Kyōtanabessa on 72 026 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 42,92 neliökilometriä.
Kyōtanabe sijaitsee Kioton prefektuurin rajalla sivuten sekä Osakan että Naran prefektuureja.
Kioton prefektuurin eteläosa kaupungistuu metropolien vaikutuksesta jatkuvasti. Alueella pyritään viljelyn ja urbanisoitumisen rinnakkaisuuteen. Kaupunkialueet ovat yhteen kasvaneita, eikä rajoja juuri huomaa. Kyōtanaben naapurikaupunkeja ovat Jōyō ja Yawata sekä Osakan prefektuurista Hirakata ja Naran prefektuurista Ikoma.
Kaupunki rajoittuu lännessä mataliin Ikomavuoriin. Itärajalla virtaa joki nimeltä Kizugawa.
Sijainti Kioton ja Naran välisellä liikennereitillä on vaikuttanut alueen kulttuuriin jo ennen 700-lukua, jolloin pääkaupunki siirtyi Narasta Kiotoon. Alue on myös tunnettu vahvasta teenviljelystä, ja paikkakunnalla on jalostettu eräs hienoimmista Japanin teelaaduista.
Nykyisin alue on kehittynyt Kioton ja Osakan metropolien nukkumalähiönä. Erityisenä mielenkiinnon kohteena on ollut hallittu kaupungistuminen. Kehitykselle antoi sykäyksen se, että Kiotossa vuodesta 1875 lähtien toiminut Dōshisha-yliopisto laajensi toimintaansa avaten Kyōtanabeen 1986 uuden kampuksen.
Kaupunki muodostettiin 1997 Tanaben kunnasta. Erotukseksi samannimisestä kaupungista Wakayaman prefektuurissa nimen etuliitteeksi tuli ”kyō-”, joka viittaa Kioton prefektuurin.
Kyōtanabea palvelevat JR Nishi-Nihonin Katamachi-linja eli Gakkentoshi-linja ja Kintetsu-rautateiden Kioto-linja.
The Sims 2: Vuodenajat
The Sims 2: Vuodenajat on "The Sims 2" -pelin viides lisäosa, joka julkaistiin vuonna . Pelissä on mukana 125 uutta esinettä, kuten mehulinko ja puutarhanhoitovälineitä. Pelissä on neljä vuodenaikaa, joiden järjestyksen pelaaja voi itse valita. Simit voivat paleltua pakkasessa tai uuvahtaa ja pyörtyä helteessä, jos he eivät osaa pukeutua sään mukaisesti. Simit voivat myös muuttua vihersimeiksi ja liittyä puutarhakerhoon. Pelin mukana tulee yksi uusi naapurusto ja muutama uusi perhe. "Vuodenajat" tuo myös uusia hiuksia ja vaatteita sekä muutamia uusia toimintoja. Voit esimerkiksi valita jokaiselle asulle eri kampauksen.
"Vuodenajat"-lisäosan avulla voi nauttia kaikista vuodenajoista. "Matkoilla"-lisäosan kanssa voi hyödyntää vuodenaikoihin sisältyviä tavaroita ja vaatteita myös matkalla. Pelaaja voi itse päättää jokaisessa naapurustossa vuodenaikojen järjestyksen. Jonkun vuodenajan voi jättää kokonaan välistä, ja valita sen sijaan esimerkiksi kahden vuodenajan pituisen kevään. Jokainen vuodenaika kestää normaalisti 5 päivää, mutta joskus syksy saattaa venähtää talven puoliväliin tai kesän kuumat ilmat jatkua pitkälle syksyyn.
Lisäosassa on mahdollista kasvattaa oma kasvimaa. Pelaaja voi kasvattaa muun muassa tomaatteja, kurkkuja, mansikoita ja salkopapuja joko pihalla tai kasvihuoneessa. Pihamaalle voi myös istuttaa sitruuna-, omena- tai appelsiinipuita. Joitakin näistä voi viljellä vasta, kun on saanut ansiomerkin puutarhanhoidosta. Ansiomerkkejä on mahdollista ansaita ensin pronssinen, sitten hopeinen ja lopuksi kultainen. Sadon voi joko korjata simin reppuun tai myydä sellaisenaan. Jos ötököitä alkaa pörrätä liiaksi puiden ympärillä, sim voi myrkyttää puuta, mutta liiallisesta myrkkysuihkeen käytöstä sim muuttuu vihersimiksi. Rohtoa tähän voi kuitenkin ostaa puutarhakerhon jäseneltä, jonka voi kutsua paikalle puhelimitse.
Simin muuttaessa tontille tulee puutarhakerhon edustaja käymään, ja häneltä voi pyytää pääsyä puutarhakerhoon. Jos onnistuu pääsemään puutarhakerhoon, saa alennusta siemenistä ja lannoiteaineista. Sim saattaa saada harvinaisen lahjan tontilleen, toivomuskaivon, mikäli puutarha on tarpeeksi kaunis ja kukoistava. "Vuodenajoissa" simit saavat kuusi uutta työuraa: seikkailijan, opettamisen, pelaamisen, musiikin ja lain.
"Vuodenaikojen" mukana tulee myös toiminto, jonka avulla voi antaa muille simeille lahjoja simin tavaraluettelosta. Simien täytyy "Vuodenajoissa" pitää huolta myös siitä, että kylmällä ilmalla ulkona on tarpeeksi vaatetta päällä. Talvisin ja syksyisin simit vaihtavat automaattisesti ulkovaatteet päälle ulos mennessään, mutta ostamalla naulakon sim voi muuttaa asuaan. Muita uusia esineitä ovat muun muassa luistelu- ja rullaluisteluradat, leppäkertun koto ja sadettimet. "Vuodenajoissa" tulee mukana uusi naapurusto, Leutolaakso.
Pelissä Simien kasvattamista hedelmistä ja vihanneksista voi tehdä mehulingolla erilaisia juomia, jotka kaikki tekevät jotain erikoista.
Michio Kaku
Michio Kaku (, s. 24. tammikuuta 1947 San José, Kalifornia, Yhdysvallat) on amerikanjapanilainen teoreettinen fyysikko, professori ja yksi säieteorian haaroihin kuuluvan säiekenttäteorian kehittäjistä.
Kaku on kirjoittanut useita oppikirjoja sekä julkaissut kymmeniä tieteellisiä artikkeleita muun muassa supersäieteoriasta, supergravitaatiosta, supersymmetriasta ja hadronifysiikasta. Hänet tunnetaan myös useiden kansantajuisten tiedekirjojen kirjoittajana.
Kaku on arvostellut Yhdysvaltojen koulutusjärjestelmää.
Koivulahden lentoturma
Koivulahden lentoturma sattui 3. tammikuuta 1961, kun Kruunupyystä Vaasaan matkalla ollut Aeron Douglas DC-3 -lentokone syöksyi maahan Koivulahdessa (nykyisin Mustasaaren kunnan alueella) kymmenen kilometrin päässä Vaasasta. Onnettomuudessa menehtyivät kaikki koneessa olleet 22 matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä, yhteensä 25 henkeä. Onnettomuus on pahin Suomessa koskaan tapahtunut siviililento-onnettomuus. Samalle konetyypille sattuivat Suomessa koneessa olleiden kuolemaan johtaneet onnettomuudet Maarianhaminassa vuonna 1963 ja Siilinjärvellä vuonna 1978.
Aero O/Y:n (nyk. Finnair) aikataulunmukaisella reittilennolla AY311 olleen koneen aikataulunmukainen lähtöaika Kruununkylän lentoasemalta oli 7.00, mutta lähtö myöhästyi hieman. Lentokone syöksyi metsään noin kello 7.40 Koivulahden alueella, noin 10,5 kilometriä Vaasan lentoasemasta.
Tutkimuksissa ilmeni, että liian matalalla lentänyt kone oli joutunut jyrkän kaarron aikana ylivedettyyn tilaan ja alkavaan syöksykierteeseen. Oikeuslääketieteellisen tutkimuksen mukaan koneen kapteeni Lars Hattinen ja perämies Veikko Halme olivat onnettomuuden aikaan juovuksissa. Kapteenin veren alkoholipitoisuus oli ainakin kaksi promillea ja perämiehen 1,56. Halmeen velvollisuus olisi ollut estää Hattista lentämästä. Kukaan kenttähenkilökunnasta ei kuitenkaan ollut havainnut miesten käytöksessä mitään poikkeavaa. Molemmat lentäjät olivat entisiä taistelulentäjiä ja sodassa tottuneet ottamaan vaarallisiakin riskejä.
Koneen hylystä löydettiin ohjaamon ja matkustamon välisestä osasta miehen ruumis. Hänet tunnettiin tarpeen vaatiessa asioihin puuttuvana miehenä. On mahdollista, että hän oli ennen onnettomuutta siirtynyt ohjaamoon ottamaan selkoa matalasta lentokorkeudesta. Miehen mahdollisen toiminnan vaikutus onnettomuuteen jäi epäselväksi.
Numero AY311 on edelleen vuonna 2017 käytössä Finnairin Helsinki–Vaasa-reitillä. Joidenkin lentoyhtiöiden käytäntönä on, että uhreja vaatineen lento-onnettomuuden jälkeen ao. reittinumero poistetaan käytöstä. Mikään määräys ei kuitenkaan tähän käytäntöön pakota.
Manuel Sanchís
Manuel Sanchís voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Olvi (olut)
Olvi on suomalainen olutmerkki, jota valmistaa iisalmelainen panimo Olvi. Olvi-tuotemerkkiä on käytetty vuodesta 1952, jolloin Oiva Oy osti toimintansa lopettaneelta helsinkiläiseltä Olvi Oy:ltä oikeuden tuotemerkin käyttöön.
Olvi on lagerolut, ja sen valmistuksessa käytetään humalaa lukuun ottamatta suomalaisia raaka-aineita. Olvin käyttämä humala tuodaan Baijerista. Olvia valmistetaan myös pale ale -oluina.
Olvi oli vuonna 2015 Suomen toiseksi arvostetuin olutbrändi "Markkinointi & Mainonta" -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä. Arvostetuin oli saman yrityksen Sandels, ja kolmanneksi tuli Laitilan Kukko.
Conny Karlsson
Conny Karlsson (s. 30. joulukuuta 1975 Dragsfjärd) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti huippuvuosinaan Pargas IF:tä ja nykyisin IF Raseborgia. Hänen valmentajanaan ovat toimineet Tage Karlsson ja Robert Malmberg.
Karlssonin henkilökohtainen ennätys on 20,78, jonka hän työnsi MM-kisoissa 4. elokuuta 2001 Edmontonissa. Hän oli kilpailussa seitsemäs, mikä on myös hänen paras saavutuksensa MM-tasolla. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Karlsson voitti kultaa vuonna 1997.
Karlsson joutui lopettamaan uransa keväällä 2007. Hän on jo pitkään sairastanut haavaista paksusuolen tulehdusta, johon liittyy kohonnut syöpäriski. Tutkimuksissa maaliskuussa 2007 Karlssonilta löydettiin paksusuolen syövän esiaste. Häneltä jouduttiin tämän takia poistamaan koko paksusuoli. Karlsson ilmoitti 20. huhtikuuta 2007, ettei aio jatkaa enää kilpauraansa. Hän teki paluun 7. heinäkuuta 2009 ja työnsi Karjaalla tuloksen 17,32 m, joka oli sillä hetkellä vuoden seitsemänneksi paras suomalaistulos. Kauden 2011 päätteeksi Karlsson rikkoi vielä 18 metrin rajan Sastamalassa. Tulos 18,14 oli kauden neljänneksi paras tulos Suomessa.
Syksyllä 2009 Karlsson nimettiin Suomen Urheiluliiton kuulantyönnön osapäiväiseksi lajivalmentajaksi. Lokakuussa 2012 kuulantyönnön lajivalmentajaksi Karlssonin tilalle tuli Janne Alin.. Karlsson toimii muun muassa Tomas Söderlundin henkilökohtaisena valmentajana.
Karlssonilla on seitsemän ulkoratojen SM-mitalia, joista kolme on kultaista. Vuonna 2006 hän sijoittui toiseksi, mutta sai jälkikäteen kultamitalin, kun Ville Tiisanoja kärysi dopingaineiden käytöstä. Vuonna 1996 hän sijoittui alun perin neljänneksi mutta Markus Koistisen käryn jälkeen nousi pronssille.
Conny Karlsson asuu Tammisaaressa vaimonsa ja lapsensa kanssa. Hän työskentelee webmuotoilijana omistamassaan CODES-yrityksessä.