Puoluerekisteri
Puoluerekisteri on valtiollinen rekisteri (luettelo), jota ylläpidetään lain nojalla ja velvoittamana yhdistyksistä, jotka pyrkivät vaikuttamaan valtiollisiin asioihin ja jotka täyttävät puoluerekisteriin merkitsemisen vaatimukset. Puoluerekisterissä olevat yhdistykset ovat siis rekisteröityneitä puolueita.
Oikeusministeriö ylläpitää puoluerekisteriä.
Rekisteröidyllä puolueella on oikeus asettaa ehdokkaita eduskuntavaaleihin, kunnallisvaaleihin ja Euroopan parlamentin vaaleihin. Ne yhdistykset, jotka eivät ole rekisteröityjä puolueita oikeusministeriön puoluerekisterissä, eivät voi asettaa ehdokkaita, vaan ehdokkaille on koottava erikseen kullekin oma valitsijayhdistyksensä kulloisenkin vaalin säädösten mukaisesti.
Puolueen rekisteröimiseksi vaaditaan 5 000 vaalikelpoisen äänestäjän allekirjoittamaa kannattajakorttia, jotka eivät saa olla vuotta vanhempia. Jos puolue ei kaksissa perättäisissä eduskuntavaaleissa onnistu saamaan kansanedustajia, se poistetaan puoluerekisteristä. Monet pienpuolueet toimivat tämän takia vuoron perään tavallisina aatteellisina poliittisina "yhdistyksinä" ja "rekisteröityneinä puolueina".
Jos jokin rekisteröity puolue päättää itse lopettaa toimintansa, se voidaan poistaa rekisteristä omasta hakemuksestaan. Näin on menetelty muutaman kerran, mm. vuonna 1973 Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton ja vuonna 2001 Remonttiryhmän osalta. Suomen Maaseudun Puolueen toiminta päättyi konkurssiin vuoden 1995 eduskuntavaalien jälkeen, mutta puoluerekisteristä SMP poistettiin vasta vuoden 2003 vaalien jälkeen, koska puolue ei itse ollut anonut poistoa rekisteristä. Vuonna 1990 toimintansa lopettaneet Suomen Kansan Demokraattinen Liitto ja Demokraattinen Vaihtoehto säilyivät samasta syystä rekisterissä kaksien eduskuntavaalien yli vuoteen 1995 saakka.
Puolueen viralliseen nimeen liittyvät säännöt
Uuden yhdistyslain mukaan yhdistysten rekisterissä oloa kuvaava jälkimerkintä kirjoitetaan ilman pisteitä (ry, "rekisteröity yhdistys"). Samalla Puoluelain mukaan puoluerekisterissä olevaa yhdistystä merkitään jälkiliitteellä r.p., pisteineen ("rekisteröity puolue" tai "registrerat parti"). Puoluelain mukaan rekisteröityyn puolueeseen ei enää tule viitata yhdistysliitteellään, vaan siihen tulee viitata rekisteröitynä puolueena niin kauan kun se on puoluerekisterissä.
Puolueiden nimissä osalla puolueista on kaksiosainen nimi, joista toinen osa on suomea ja toinen ruotsia. Joillain puolueilla taas on sekä suomenkielinen että ruotsinkielinen nimi. Vihreällä liitolla on suomenkielinen, ruotsinkielinen ja saamenkielinen nimi. Moinen moninainen nimikulttuuri heijastelee Suomen historiaa niin osana Ruotsi-Suomea, kuin valtiona joka on myös perustettu alueelle jolla on ollut erillistä, saamelaista alkuperäisasutusta. Suomen nykyiset kielilait koodaavat tuon ajatuksen, ja sääntelevät siis myös yhdistys- kuten puoluenimistöä.
Suomessa puoluerekisterin pitäminen tuli välttämättömäksi 10. tammikuuta 1969 hyväksytyn puoluelain vuoksi. Helmikuun alussa 1969 perustettuun puoluerekisteriin merkittiin kaikki silloiset eduskuntapuolueet: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Keskustapuolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen Kansanpuolue, Liberaalinen Kansanpuolue, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto ja Suomen Maaseudun Puolue sekä Suomen Kommunistinen Puolue.
Puoluerekisteristä poistettiin eduskuntavaalien 2007 jälkeen kahdeksan puoluetta: Suomen työväenpuolue, Itsenäisyyspuolue, Liberaalit, Muutosvoimat Suomi, Köyhien Asialla, Yhteisvastuu puolue, Suomen Isänmaallinen kansanliike ja Suomen Kansan Sinivalkoiset. Näistä Suomen Työväenpuolue, Itsenäisyyspuolue ja Köyhien Asialla palasivat kuitenkin myöhemmin puoluerekisteriin näiden saatua uudestaan vaadittavat 5 000 kannattajakorttia.
Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen puoluerekisteristä poistettiin Suomen Kommunistinen Puolue, Kommunistinen Työväenpuolue ja Suomen Senioripuolue. SKP hyväksyttiin takaisin rekisteriin joulukuussa 2011 ja KTP elokuussa 2012. Suomen Senioripuolue päätti kesäkuussa 2012 liittyä Itsenäisyyspuolueen jäsenyhdistykseksi ja lopetti toimintansa itsenäisenä puolueena loppuvuodesta 2014.
Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen rekisteristä poistettiin Suomen Työväenpuolue, Itsenäisyyspuolue, Köyhien Asialla, Muutos 2011, Sinivalkoinen Rintama ja Piraattipuolue. Piraattipuolue hyväksyttiin takaisin rekisteriin kesäkuussa 2016 ja Itsenäisyyspuolue tammikuussa 2017. Sininen tulevaisuus merkittiin puoluerekisteriin marraskuussa 2017.
Vuonna 2000 säädetyn puolue-, vaali- ja kansanäänestyslain nojalla yhdistyksen on oltava puoluerekisterissä, jotta äänestyslipukkeissa voisi olla ehdokkaan nimen lisäksi myös puolueen nimi. Tämä koskee Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin, Skotlannin parlamentin, Walesin kansalliskokouksen, Pohjois-Irlannin lainsäädäntöelimen ja Euroopan parlamentin vaaleja sekä paikallisvaaleja paitsi Englannin, Walesin ja Skotlannin kunta- ja seurakuntavaaleja.
Yhdistyneen kuningaskunnan keskusvaalilautakunta ylläpitää erikseen puoluerekisterejä Pohjois-Irlannille ja Isolle-Britannialle. Britannian rekisteriin ilmoittautuessaan puolue saa päättää, rekisteröityykö se Englannissa, Walesissa vai Skotlannissa vai niissä kaikissa. Rekisteröitymisvaatimuksen tavoitteena on varmistaa, että puolueiden rahoitusta säädellään ja tarkkaillaan asianmukaisesti.
Vaalilautakunta voi hylätä puolueen rekisteröinnin, jos puolueen nimi muistuttaa hämäävästi jo olemassa olevan puolueen nimeä tai jos rekisteröintihakemuksessa ei ole kaikkia tarvittavia tietoja. Vaalilautakunta veloittaa rekisteröintimaksun.