Lapinlahti (Savonranta)
Lapinlahti on kylä Savonlinnassa tien 15415 varrella, noin 60 kilometriä pohjoiseen kaupungin keskustasta. Kylässä on ympärivuotista asutusta ja kesämökkejä. Kylässä on myös Happosen lomamökit.
Isojaon takia syntynyt Lapinlahden maakirjakylä sai ensimmäiset vakituiset asukkaat Lapinlahdelle 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa Lapinlahti oli yksi suurimpia asutuskeskuksia Savonrannalla. 1800-luvulla Lapinlahden tärkein elinkeino oli viljan ja karjan kasvatus ja 1900-luvulla alkoi myös metsätalouden tärkeys kasvamaa elinkeinona. Kaskeaminen ja tervanpoltto olivat tärkeä elinkeino 1900- luvulle saakka ja sen mukaan nimettiin myös tervanpolttopaikkoja kuten Tervalampi ja Tervasaari. 1800-luvulla lopulla metsää alettiin Lapinlahdella hyödyntämää myös sahatavarana ja se antoi tukin kaatajille ja uittomiehille töitä.
Ensimmäinen kauppa perustettiin Lapinlahdelle 1864–1868 kauppiaana oli Anders Lindholm ja vuodet 1868–1876 kauppiaana oli Lindholmin leski Juliana Lindholm. Lapinlahden ensimmäinen karttatie (1880) kulki Hankavaaralta – Lapinlahteen ja Lapinlahdelta tie haaraantui Rönkövaaraan ja Vihtariin johtavaksi tieksi. Ensimmäinen postireitti (1899) kulki Vuokalan postiasemalta Lapinlahden kylään Martti Käyhkölle ja vuonna 1900 perustettiin Lapinlahden postipysäkki joka välitti aluksi tavallisia koti- ja ulkomaankirjeitä sekä lehtiä ja vuonna 1930-luvulla alettiin välittää myös kotimaan paketteja. Vuonna 1911 Lapinlahden postipysäkin nimi muutettiin Säimenen postipysäkiksi ja vuonna 1991 muutettiin asiamiespostiksi.
Lapinlahti kuului vuonna 1632 perustettuun Kerimäen Seurakuntaan ja vuonna 1861 perustettiin Savonrannan seurakunta. Lapinlahden sijainnin takia ihmiset kävivät paljon kirkossa Rääkkylän seurakunnassa kunnes vuonna 1863 savonrannan oma kirkko valmistui.
Lapinlahden kansakoulua varten ostettiin tila, jonka viljelykset ja asuinrakennus vuokrattiin lampuodille. 1800-luvun lopulle saakka seurakunnat antoivat lukkarinopetusta, 1892 pitäjä jaettiin kahteen kiertokoulupiiriin ja Lapinlahti kuului ensimmäiseen piiriin. Huhtikuussa 1900 kuntakokous perusti Lapinlahden kansakoulun, joka aloitti seuraavana syksynä vuokrahuoneessa. Heinäkuussa 1922 Lapinlahdesta tuli oma koulupiiri. Vuonna 1967 lakkautettiin Lapinlahden kansakoulu ja vuonna 1974 Lapinlahden koulurakennus tuhoutui palossa.
Vuoden 1905 suurlakon seurauksena tehtiin poliittisia muutoksia, joista tärkein oli eduskuntauudistus, jossa säätyvaltiopäivät korvattiin yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla valitulla yksikamarisella eduskunnalla. Eduskuntavaaleja varten Savonrannan kunta jaettiin kahteen äänestysalueeseen Vuokalan ja Lapinlahden äänestysalueeseen. Lapinlahden äänestysalueeseen kuului Lapinlahti, Rönkönvaara, Turtianniemen, Kumpurannan ja Makkolan kylät.
Lapinlahti kuului Mikkelin suojeluskuntapiiriin 1930-luvun lopulle saakka ja talvisodan ajan Lapinlahti kuului Savonlinnan suojeluskuntapiirin alaisuuteen ja syksystä 1940 lähtien Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiriin. Vuodesta 1934 lähtien Lapinlahti oli yksi Savonrannan suojeluskunnan kyläosasto, kunnes toisen maailmansodan jälkeen lopetettiin suojeluskuntien toiminta. Vuonna 1960 rekisteröitiin Lapinlahden Sosiaalidemokraattisten Nuorten Yhdistys ja 1980-luvulla rekisteröitiin Lapinlahden Kyläyhdistys.
Etelä-Savon maakuntahallitus nimesi Etelä-Savon vuoden kyläksi 2010 Rönkönvaara-Lapinlahden kylän Savonlinnasta. Vuoden kylä valittiin 14. kerran. Valintaperusteina todettiin, että kylä on toteuttanut mittavia hankkeita, talkootyö ja yhteistoiminta on voimissaan, tiedotus on avointa ja säännöllistä, ja kylään muuttaa joka vuosi uusia perheitä.Vuoden kylä palkitaan Lokaali-seminaarissa Pieksämäellä 29.elokuuta. Rönkönvaara-lapinlahden kylä on ilmoitettu mukaan myös valtakunnalliseen vuoden kylän valintaan.