hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Jukka Tilsa
Jukka Tilsa (s. 1961) on suomalainen sarjakuvataiteilija. 
Tilsan piirtämiä ja muun muassa Pauli Kallion käsikirjoittamia sarjoja "Postimies Niilo" ja "Sekametsä" on julkaistu "Helsingin Sanomissa". Vuonna 2001 Tilsa sai Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinnon.
Tilsan tuotanto alkoi vuonna 1980 julkaistusta "Zärpä"-omakustannelehdestä. Jo varhaisissa sarjoissa Tilsan tyyliksi vakiintuivat naivistinen piirrostyyli, absurdit juonenkäänteet sekä hillitön kielenkäyttö, jossa ”nuorisokielen” tapaan esimerkiksi kirjainpari ”ks” korvataan x-kirjaimella, ja kirjainpari ”ts” z-kirjaimella.
Siviiliammatiltaan Tilsa on maanviljelijä. Hän on myös soittanut klarinettia ja muita soittimia muun muassa Jahnukaiset-nimisessä jazz-yhtyeessä.
"Zärpä"-lehtien jälkeen Tilsa vetäytyi vuosikymmeneksi maanviljelyn ja maalaustaiteen pariin. 1990-luvun alussa Tilsa palasi piirtämään sarjakuvia – omien sanojensa mukaan tienatakseen rahaa vannesahaan. Sarjakuvaseura Suuri Kurpitsa kokosi "Zärpä"-sarjoista kokoelma-albumin "Zärmikkäimmät" vuonna 1994.
Strippisarjakuva "Pätkittäin käy kateeksi" ilmestyi "Helsingin Sanomien" "Nyt"-viikkoliitteessä. Sarjakuvassa muun muassa katsotaan jalkapalloa televisiosta (siis sen sisältä).
Coimbra
Coimbra on kaupunki Keski-Portugalissa. Se sijaitsee 120 kilometriä Portosta etelään ja 195 kilometriä Lissabonista pohjoiseen. Se sijaitsee sisämaassa, Mondego-joen varrella. Coimbra oli Portugalin pääkaupunki ennen Lissabonia vuosina 1139-1260. Kaupungin väkiluku on pienentynyt 2000-luvulla; vuonna 2008 kaupungissa oli enää noin 92 000 asukasta ja koko seudulla noin 435 000.
Vanhimmat kaupungin julkiset rakennukset ovat 1100-luvulta. Vanha katedraali "Sé Velha" on vuosisadan loppupuolelta ja kaupungin puolustukselle tärkeä Almedinan torni "Torre de Almedina" on vanhimmalta osaltaan jopa 1000-luvulta. Jesuiitoilla on ollut vahva vaikutus kaupungissa. Alueen inkvisition pyhä istuin toimi kaupungissa uuden ajan alusta vuoteen 1821 saakka. Kaupungissa on vuonna 1290 perustettu yliopisto, joka on yksi Euroopan vanhimmista. Se perustettiin Lissabonissa 1290 ja siirrettiin Coimbraan vuonna 1537. Coimbrassa yliopisto sai käyttöönsä entisen kuninkaallisen palatsin tilat. Yliopisto on yksi eurooppalaisten tutkimusyliopistojen Coimbra-ryhmän perustajajäsenistä.
Salote Tupou III
Salote Tupou III (13. maaliskuuta 1900–15. joulukuuta 1965) oli Tongan kuningatar vuosina 1918–1965. Hänestä tuli kuningatar hänen isänsä George Tupou II:n kuoltua. Salote Tupou III kuoli Aotean sairaalassa, Aucklandissa. Salote Tupou III:n jälkeen hänen pojastaan Taufa’ahau Tupou IV:stä tuli Tongan kuningas.
Luettelo korean kielen murteista
Tämä on luettelo korean kielen murteista.
Livius Andronicus
Lucius Livius Andronicus (n. 284–204 eaa.) oli roomalalainen runoilija. Hän syntyi todennäköisesti Tarentumin kreikkalaissiirtokunnassa ja tuli Roomaan sotavankina sen jälkeen, kun Rooma 272 eaa. valloitti Tarentumin. Livius Andronicus oli roomalaisen kirjallisuuden alkuunpanija kääntämällä "Odysseian" latinaksi saturnista mittaa käyttäen sekä mukailemalla kreikkalaisia näytelmiä. Hänen teoksistaan on säilynyt ainoastaan fragmentteja.
Kuvailutulkkaus
Kuvailutulkkaus on jonkin tapahtuman tai asian visuaalisen puolen kuvailua näkövammaiselle. Se voi olla esimerkiksi teatterissa tai televisiossa näyttelijän ilmeiden ja eleiden kuvailua.
Tulkkaus-sana on tässä yhteydessä hieman harhaanjohtava, sillä kuvailijan on kyettävä kertomaan tapahtumasta mahdollisimman objektiivisesti. Asiantunteva kuvailija tietää myös, milloin olla hiljaa, jotta itse teatteriesityksen tai elokuvan seuraaminen ei häiriintyisi.
Suomessa kuvailutulkkausta on ollut 1980-luvulta. Toiminta on kuitenkin ollut hyvin satunnaista ja järjestäytymätöntä aina syksyyn 2005 asti, jolloin Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry aloitti ensimmäisten kuvailijoiden kouluttamisen näkövammaisten palvelu– ja toimintakeskus Iiriksessä Helsingin Itäkeskuksessa.
Myös näkevät hyötyvät kuvailutulkkauksesta. Muualla maailmassa esimerkiksi autoilijat suosivat kuvailtuja tv-ohjelmia ja elokuvia. Selkokieliset tulkkaukset puolestaan auttavat kehitysvammaisia.
Jovinus
Jovinus () oli gallialainen aristokraatti joka julistautui keisariksi vuonna 411. Tämä tapahtui pian sen jälkeen kun Länsi-Rooman keisarin Honoriuksen joukot olivat kukistaneet usurpaattori Konstantinus III:n. Jovinus kaappasi vallan Mainzissa ja sai tukea Gallian aristokraateilta. Vuonna 412 gootit saapuivat Ataulfin johdolla Galliaan. Ataulf kääntyi pian Honoriuksen puolelle ja alkoi piirittää Jovinusta Valentiassa vuonna 413. Jovinus vangittiin, teloitettiin ja hänen päänsä lähetettiin keisarille Ravennaan.
Jovinuksella oli veli, Sebastianus, josta hän teki keisarin vuonna 412, sen jälkeen kun Jovinus ei saanut aikaan sopua goottien kanssa. Sebastianuksesta ei tiedetä paljon mitään muuta kun että hänen kohtalonsa oli sama kun hänen veljensä.
Äänitekstitys
Äänitekstitys on digi-tv-palvelu, jossa vieraskielisten ohjelmien tekstitykset muunnetaan synteettiseksi puheeksi. Suomessa äänitekstitys otettiin virallisesti käyttöön 29. elokuuta 2005 Yleisradion Yle TV1-kanavalla. Palvelu on ainutlaatuinen koko maailmassa. Äänitekstitystä ovat kehittäneet Näkövammaisten Keskusliitto ry ja Yleisradio, ja se on osa liikenne- ja viestintäministeriön ArviD-hanketta. Äänitekstityksessä käytettävän puhesyntetisaattorin valmistaja on Bitlips, joka on yksi johtavista suomenkielisten puhesynteesituotteiden kehittäjistä. Näkövammaisten lisäksi palvelusta hyötyvät lukemisesteiset.
Toimiakseen äänitekstitys vaatii digi-tv-vastaanottimen, josta voi valita hollanninkielisen ääniraidan. Tämä raita on valittu siksi, että Suomessa ei lähetetä hollanninkielisiä ohjelmia, eikä äänitekstitykselle ole omaa raitaansa. Kun vastaanottimesta on valittu ensisijaiseksi ääniraidaksi hollanti, äänitekstitetyt ohjelmat kuuluvat automaattisesti suomenkielisenä synteettisenä puheena. Ohjelman alkuperäiset äänet kuuluvat taustalla sopivalla voimakkuudella.
Naurun paikka
Naurun paikka oli suomalainen vuosina 1995–1998 valmistunut ja esitetty Yleisradion tuottama viihdeohjelma. Ohjelmassa esitettiin pääasiassa Yhdysvalloista peräisin olevia tavallisten ihmisten kuvaamia hauskoja kotivideoita. Myöhemmin ohjelmassa esitettiin myös suomalaisia kotivideoita. Ohjelman juontajana toimi Markus Kajo.
Ohjelmaa esitettiin Yle TV2-kanavalla perjantai-iltaisin kello 21.00–21.30.
Naevius
Gnaeus Naevius (n. 264 - 194 eaa.) oli roomalainen runoilija ja dramatisti. Hän osallistui ensimmäiseen puunilaissotaan (264-241 eaa.), mutta omistautui sittemmin runojen kirjoittamiselle. Hänen merkittävin teoksensa on kertomaruno "De bello punico" ("Puunilaissota"). Hän kirjoitti myös murhe- ja huvinäytelmiä.
Lucilius
Gaius Lucilius (n. 180 — n. 102 eaa.) oli roomalainen runoilija. Häntä pidetään roomalaisen satiirirunouden luojana. Hänen kirjoituksistaan on säilynyt ainoastaan katkelmia..
Lucilius syntyi varakkaaseen ritariperheeseen, joka asui maaseudulla Rooman läheisyydessä. Perheellä oli maaomistuksia myös Sisiliassa ja Rooman kaupungissa. Hän opiskeli Ateenassa Kleitomakhoksen ohjaamana ja osallistui Scipio Aemilianuksen mukana Hispanian sotaan. Kirjoituksistaan päätellen hän oli poikamies. Hän kirjoitti 30 kirjaa satiireja, joista suurin osa oli heksametrimittaisia, mutta muutamat distikonia, jambia ja trokeeta. Niiden aiheet olivat moninaisia, mutta aihetta käsiteltiin yleensä kärkevästi ja kriittisesti. Nykyajan satiireista poiketen niissä tuotiin esille myös tarinan moraalinen opetus.
Almaz
Almaz (Алмаз "Timantti") avaruusohjelma oli sarja sotilasavaruusasemia, jotka Neuvostoliitto laukaisi avaruuteen käyttäen Saljut-ohjelmaa peitteenä. Kolme Almaz-asemaa laukaistiin: Saljut 2, Saljut 3 ja Saljut 5. Saljut 2 laukaisu epäonnistui pian maan kiertoradan saavuttamisen jälkeen, mutta sekä Saljut 3 että 5 suorittivat onnistuneesti miehitettyjä testejä. Saljut 5 jälkeen Neuvostoliiton sotilasjohto katsoi, ettei aseman ylläpitoon kuluva aika ole suhteessa saatuihin hyötyihin.
Almazia ajoi Vladimir Tšelomei vastineeksi USAFin MOL-projektille ("Manned Orbiting Laboratory"). Alkuperäisessä suunnitelmassa Almaz ja MOL olivat hyvin samankaltaisia ja asema olisi laukaistu Proton-kantoraketilla kahden hengen miehistöllä, jotka olisivat palanneet laskeutumisaluksella kuukauden sotilasoperaatioiden jälkeen. Sojuz-ohjelman viivästymisen vuoksi Almazin tehtäviin otettiin myös sotilassatelliittien torjunta. Kiertoradalla Almazia huollettiin TKS-moduulilla, joka myös laukaistiin Proton-kantoraketilla.
Tiedustelulaitteiston lisäksi Almazissa oli 23 mm Nudelmann-Rihter lentokoneisiin tarkoitettu konetykki (joissakin lähteissä Nudelman-Rihter NR-30 30 mm tykki). Saljut 3 asemalta suoritettiin onnistunut testiammunta maalina olleeseen satelliittiin.
Miehitetyn Almaz-ohjelman lakkauttamisen jälkeen ylijääneet asemien rungot käytettiin kymmenen vuotta myöhemmin miehittämättöminä tutkasatelliitteina. TKS-moduuli oli pohjana Mir-avaruusaseman moduleille ja ISS-avaruusaseman komponentteihin.
Plautus
Titus Maccius Plautus (254–184 eaa.) oli roomalainen näytelmäkirjailija. Häntä pidetään Terentiuksen ohella roomalaisen kirjallisuuden huomattavimpana komedioiden kirjoittajana, joka kirjoitti kreikkalaisten esikuvien mukaan verrattain karkeita komedioita. Hän kirjoitti yhteensä noin 130 näytelmää, mutta niitä on säilynyt nykypäiviin vain 21.
Plautuksen komediat, jotka ovat yksiä vanhimpia kokonaisia latinankielisiä teoksia, ovat suurimmakseen osakseen käännöksiä kreikkalaisista, varsinkin Menanderin näytelmistä. Tyypillinen Plautuksen henkilöhahmo on ovela orja, joka manipuloi omistajaansa kääntäen orja–herra-suhteen ylösalaisin.
Monet myöhempien aikojen kirjailijat, kuten William Shakespeare, Molière ja Gotthold Ephraim Lessing, ovat saaneet inspiraatioita Plautuksen töistä. Plautuksen komediat Miles Gloriosus ja Pseudolus olivat pohjana vuoden 1962 musikaalille A Funny Thing Happened on the Way to the Forum.
Plautuksen kirjoittamia komedioita ovat:
Terentius
Publius Terentius Afer (noin 190 – 159 eaa.) oli roomalainen komediakirjailija. Terentius kirjoitti kuusi näytelmää, joista kaikki ovat säilyneet tähän päivään (vertailun vuoksi hänen edeltäjänsä Plautuksen 130 näytelmästä vain 21 on säilynyt).
Terentius oli berberi ja syntyi orjuuteen. Terentiuksen iästä ja nimestä "Afer" (latinaksi ”afrikkalainen”) on päätelty, että hän syntyi Karthagossa. Hänen omistajansa oli yksi senaattoreista, joka opetti ja koulutti Terentiusta ja myöhemmin vapautti hänet.
Kuten Plautus, Terentius käänsi ja kirjoitti kreikkalaisia komedioita, mutta oli enemmän kuin kääntäjä, kuten nykyaikaiset löydöt ovat osoittaneet. Terentius ei myöskään ”roomalaistanut” näytelmiään, vaan sijoitti ne Kreikkaan.
Terentius ei kirjoittanut näytelmiään kirjakielellä, kuten tuolloin oli tapana, vaan puhekielellä eli kansan käyttämällä ”vulgaarilatinalla”. Terentiuksen suosiosta kertovat lukuisat keskiajan ja renessanssin käsikirjoitukset, joissa hänen teoksiaan käytettiin. Claudia Villa on arvioinut, että käsikirjoituksista, joissa Terentiuksen töitä esiintyy, 650 on vasta 800-luvulta ja sen jälkeen. Keskiaikainen näytelmäkirjailija Gandersheimin Hroswitha sanoi kirjoittaneensa näytelmänsä, jotta oppineilla olisi kristillinen vaihtoehto luettavana Terentiuksen ”pakanallisten” näytelmien sijaan.
Terentiuksen teosten ensimmäinen painettu versio ilmestyi Strasbourgissa vuonna 1470, ja ensimmäinen antiikin ajan jälkeinen esitys, näytelmästä "Andria", tapahtui Firenzessä vuonna 1476.
Myöhemmistä kirjailijoista Terentius on vaikuttanut muun muassa Molièreen. Muutkin oppineet, esimerkiksi Martti Luther, lainasivat usein kirjoituksissaan Terentiuksen viisauksia, joista kuuluisin lienee ”"Homo sum, humani nil a me alienum puto"” - ”Olen ihminen, eikä mikään inhimillinen ole minulle vierasta”.
Terentiuksen säveltäjätyötoveri Flaccus kirjoitti "Hecyra"-näytelmään musiikin, josta peräisin olevaa säettä pidettiin pitkään ainoana antiikin Rooman musiikista säilyneenä katkelmana. Nyttemmin Flaccuksen säe on todettu epäaidoksi.
Terentiuksen kirjoittamia komedioita ovat:
Lopputyö
Lopputyö, opinnäytetyö tai muu vastaava tutkielma on oppilaitoksen tutkintovaatimuksiin kuuluvan työn yleisnimi. 
Yliopistoissa lopputyö on pro gradu ja teknillisissä yliopistoissa diplomityö. Ammattikorkeakouluissa puhutaan opinnäytetyöstä ja keskiasteella nimi voi olla myös seminaarityö. Lukioissa ei vastaavaa ole, sillä siellä opinnäyte annetaan ylioppilaskirjoituksissa. Poikkeuksena tästä on IB-tutkinto, jonka tutkintovaatimuksiin kuuluu Extended Essay -lopputyö.
Lopputyö on usein luonteeltaan tutkielma, mutta etenkin ammattioppilaitoksissa se voi olla myös käytännön soveltava työ, johon liittyy kirjallisena osuutena vain lyhyt raportti. Taidekorkeakouluissa lopputyö voi olla taiteellinen suoritus, johon liittyy kirjallinen työ. Ammattikorkeakouluissa opinnäytteet tehdään lähes aina tilaustyönä yritykselle tai yhteisölle. Yliopistossa toimeksiannosta tehtävien opinnäytteiden määrä vaihtelee paljon aloittain.
Käytännön ammattiin valmistuminen on ennen tapahtunut mestarin opissa. Oppilaan oli annettava kisällinnäyte päästäkseen kisälliksi ja mestarinnäyte valmistuakseen itsenäiseksi ammattilaiseksi, mestariksi.
Luettelo swahilin murteista
Tämä on luettelo swahilin murteista.
Ignoratio elenchi
Ignoratio elenchi (joskus myös "savuverho") on argumentaatiovirhe, joka liittyy asian vierestä puhumiseen. Siinä tarkoitus on ikään kuin luoda verbaalinen savuverho, joka harhauttaa keskustelun sivupoluille niin, että argumentoijan alkuperäinen argumentti jää kohtaamatta. Savuverhon yleinen kaava on seuraava:
Franco Modigliani
Franco Modigliani (s. 18. kesäkuuta 1918 – 25. syyskuuta 2003) oli italialais-yhdysvaltalainen ekonomisti. Modigliani sai Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinnon vuonna 1985 työstään säästämisen ja rahoitusmarkkinoiden tutkimuksessa. Hän toimi vuodesta 1962 kuolemaansa asti professorina MIT:ssä.
Modigliani syntyi Italiassa, josta hän muutti Yhdysvaltoihin koska hänen juutalainen syntyperänsä ja antifasistiset mielipiteensä aiheuttivat hänelle ongelmia Italiassa. Modiglianista tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1946.
Akateemisesti Modiglianin tärkeimmät tutkimukset liittyvät rahoitusteoriaan ja säästämiseen. Rahoitusteoriassa hän kehitti yhteistyössä Merton Millerin kanssa irrelevanttiusteoreeman, jonka mukaan tiettyjen ehtojen vallitessa yrityksen arvo ei riipu siitä, että rahoitetaanko yritystä omalla pääomalla (eli laskemalla osakkeita liikenteeseen) vai vieraalla pääomalla (eli lainaamalla yritykselle rahaa).
Säästämiskäyttäytymistä kuvaamaan Modigliani kehitti nk. elinkaarihypoteesin, jonka mukaan ihmiset pyrkivät saavuttamaan vakaan tulotason koko elämänsä aikana esimerkiksi säästämällä työvuosiensa aikana ja kuluttamalla säästönsä eläkeaikanaan.
James Mirrlees
James Alexander Mirrlees (5. heinäkuuta 1936 Minnigaff, Skotlanti – 29. elokuuta 2018 Cambridge, Iso-Britannia) oli skotlantilainen ekonomisti ja vuoden 1996 taloustieteen Nobel-palkinnon saaja.
Mirrlees opiskeli sekä Edinburghin yliopistossa että Cambridgen yliopistossa. Vuosina 1969–1995 hän opetti Oxfordin yliopistossa. Oxfordista Mirrlees siirtyi opettamaan Cambridgeen. Oxfordin-aikanaan Mirrlees kehitti taloustieteelliset mallinsa, joista hän myöhemmin sai Nobel-palkinnon. Mirrleesin mallit tutkivat tilannetta, jossa informaatio on joko epäsymmetristä tai epätäydellistä, ja tämän tilanteen vaikutusta talouden optimaaliseen säästämisasteeseen. Mirrleesin tutkimus osoitti muun muassa optimaalisen tuloveron pääperiaatteet. Mirrlees on todennut, että ekonomistikunnassa vallitsee laaja yksimielisyys työtulojen korkeiden marginaaliverojen haitoista
Virallisen eläkeiän jälkeenkin Mirrlees jatkoi Cambridgen yliopiston emeritusprofessorina. Lisäksi Mirrleesillä oli vierailevan tutkijan paikkoja eri puolilla maailmaa, kuten Melbournen yliopistossa 2004, MIT:ssä, Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä ja Yalen yliopistossa. Hänellä oli professuuri myös Hongkongin yliopistossa vuodesta 2002 alkaen.
Max &amp; The Crooners
Max & The Crooners oli 1990-luvun alussa toiminut porilainen rockabilly-yhtye. Yhtye koottiin vuonna 1990 alun perin yhtä hääkeikkaa varten. Yhtyeen esikoisalbumi "Crooner’s Paradise" julkaistiin vuonna 1992, minkä jälkeen yhtye hajosi.
Merton Miller
Merton Howard Miller (16. toukokuuta 1923 Boston – 3. kesäkuuta 2000 Chicago) oli yhdysvaltalainen ekonomisti, jonka tieteellinen tutkimus keskittyi pääasiassa rahoitusteoriaan. Miller sai taloustieteen Nobel-palkinnon vuonna 1990.
Miller työskenteli toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain valtiovarainministeriössä verotutkijana ja suoritti tohtorintutkintonsa Johns Hopkinsin yliopistossa vuonna 1952.
Vuonna 1958 Miller julkaisi yhdessä Franco Modiglianin kanssa tutkimuksen yrityksen pääoman kustannuksista. Tässä tutkimuksessa Miller ja Modigliani vastustivat ajalle tyypillistä näkemystä, jonka mukaan yritys voi alentaa pääomakustannuksiaan toimimalla optimaalisella oman ja vieraan pääoman yhdistelmällä. Millerin ja Modiglianin mukaan tällaistä optimaalista yhdistelmää ei ole, ja yritysjohdon tulisikin keskittyä minimoimaan yrityksen verot ja maksimoimaan yrityksen arvo.
Miller osallistui kaikkiaan kahdeksan kirjan kirjoittamiseen. Hän opetti Chicagon yliopistossa vuodesta 1961 eläkkeelle jäämiseensä vuonna 1993 asti.
Sojuz
Sojuz () voi tarkoittaa:
Sallustius
Gaius Sallustius Crispus (86-34 eaa.) oli roomalainen historiankirjoittaja. Hän oli Julius Caesarin kannattaja, ja kirjoitti teoksia Catilinan salaliitosta ja Jugurthan sodasta.
Kattegat
Kattegat (, ) on Tanskan Jyllannin niemimaan ja Ruotsin länsirannikon välinen merialue. Kattegat on osa Pohjanmerta ja Itämerta erottavaa salmien ketjua pohjoisemman Skagerrakin ja eteläisempien Tanskan salmien välissä. Se voidaan lukea Skagerrakin jatkeena osaksi Pohjanmerta, tai joissain tapauksissa osaksi Itämerta; hydrografisesti ja biologisesti se pikemmin kuuluu edelliseen.
Kattegatin pohjoisraja vedetään yleensä Jyllannin pohjoiskärjen ja Ruotsin Pater Noster -luotojen välille. Etelässä raja Juutinraumaan on Gillelejen ja Kullenin niemen välillä,
Kattegatin suurimmat saaret ovat Læsø, Samsø ja Anholt. Pienempiin saariin kuuluu esimerkiksi Fynin pohjoispuolella sijaitseva Æbelø.
Terentius Varro
Marcus Terentius Varro tai Varro Reatinus (116–27 eaa.) oli roomalainen kirjailija. Häntä pidetään Rooman tuotteliaimpana oppineena kirjailijana. Hänen tiedetään kirjoittaneen 74 teosta, joista 55:n nimet tunnetaan. Kaikkiaan teoksia lienee ollut 600 "kirjaa" eli papryrusrullaa. Hän kirjoitti teoksia muun muassa maanviljelyksestä ja latinan kielestä. Hänen kirjoittamansa 21 komediaa ovat säilyneet miltei kokonaisina. Muut hänen kirjoittamansa teokset ovat kadonneet.
Varro oli kotoisin sabiinilaisalueelta. Hänen opettajiaan olivat Aelius Stilo ja Antiokhos Askalonilainen. Vuonna 68 hän toimi preettorina ja osallistui Pompeiuksen sotaan merirosvoja vastaan. Sen perusteella hän kirjoitti teoksen merenkulusta ja meteorologiasta. Yksi Varron huomattavista teoksista oli "Disciplinae", jossa hän määritteli roomalaisen tieteen seitsemän aluetta: (humanistiset) grammatiikan, retoriikan ja dialektiikan sekä (matemaattiset) geometrian, aritmetiikan, astronomian ja musiikin.
Varrolta on peräisin käsitys, että Rooma olisi perustettu vuonna 753 eaa. Tähän hän pääsi laskemalla yhteen epävarmojen lähteiden tiedot Rooman kuninkaiden lukumäärästä ja hallitusaikojen pituudesta. Varro esitti laskelmansa teoksissa "De vita populi Romani" ja "De gente populi Romani". Rooman todellista perustamisvuotta ei voi esittää, koska kyse on vähittäisestä kehittymisestä.
Yrjö I (Kreikka)
Yrjö I (, 24. joulukuuta 1845 Kööpenhamina – 18. maaliskuuta 1913 Thessaloniki) oli Kreikan kuningas kuningas, joka hallitsi Kreikkaa vuosina 30. maaliskuuta 1863 – 18. maaliskuuta 1913.
Yrjö tunnettiin Tanskan prinssi Vilhelminä (Christian Vilhelm Ferdinand Adolf Georg) ennen valtaannousuaan. Hän oli Tanskan kuninkaan Kristian IX:n ja kuningatar Louisen (saks. Luise von Hessen-Kassel) toinen poika. Hänen sisarensa Alexandra naitettiin Englannin Edvard VII:lle ja Maria Venäjän Aleksanteri III:lle.
Britit nimittivät hänet Kreikan valtaistuimelle vallankumouksen syöstyä vallasta kuningas Oton 1862. Kreikan kansalliskokous valitsi hänet 30. maaliskuuta 1863 kuninkaaksi ja hänet kruunattiin kuningas Yrjö I:ksi suurvaltojen hyväksynnän jälkeen. 17-vuotias kuningas oppi nopeasti kreikan kielen.
Vuonna 1867 hän nai Venäjän Aleksanteri II:n veljentyttären, suuriruhtinatar Olga Konstantinovnan, joka oli kuusitoistavuotias. He saivat kahdeksan lasta, jotka naitettiin Euroopan eri hoveihin:Yrjön sisko Maria Fjodorovna (Dagmar) oli Venäjän keisari Aleksanteri III:n puoliso ja Nikolai II:n äiti. Yrjön toinen sisko Aleksandra oli naimisissa Ison-Britannian kuninkaan Edvard VII:n kanssa ja oli kuningas Yrjö V:n äiti.
Yrjön aikana Kreikkaan liitettiin Jooniansaaret, osa Epeirosta ja Thessalia. Hänen aikanaan vuonna 1896 järjestettiin myös Ateenassa ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset. Yrjö osallistui avajaisiin ja erehtyi sanomaan, että tästä lähtien maailman urheilijat kokoontuvat aina neljän vuoden välein kisaamaan Kreikkaan, vaikka kisapaikan vaihtumisesta oli jo sovittu. Ensimmäisen Balkanin sodan voiton jälkeen Alexander Schinas salamurhasi hänet vallatussa Salonikissa 1913. Valtaistuimelle nousi hänen vanhin poikansa Konstantin I.
Yrjö I:stä alkanut Glücksburgin hallitsijasuku hallitsi Kreikkaa katkoksin vuoteen 1973 saakka.
Vainion Liikenne
Vainion Liikenne on Salossa kotipaikkaansa pitävä linja-autoyhtiö. Yhtiön liikennealue sijoittuu Varsinais-Suomen, Uudenmaan, Satakunnan ja Ahvenanmaan maakuntien alueille, ja sillä ovat toimipaikat myös Kaarinassa ja Paraisilla.
Yhtiö perustettiin vuonna 1930, kun Jooseppi Vainio aloitti liikennöinnin omalla autollaan linjalla Kuusjoki–Salo–Turku. Yhtiön päätoimipaikka oli aluksi Kuusjoen Raatalassa, josta se siirrettiin Saloon vuonna 1962 valmistuneisiin uusiin tiloihin. Yhtiön viralliseksi kotipaikaksi tuli Salo vuonna 1966.
Jooseppi Vainio menehtyi vaikeaan sairauteen vuonna 1953 vain 53-vuotiaana. Vuoden 1954 alussa yritys muutettiin osakeyhtiöksi, ja tällöin linja-autoja oli 12. Vuonna 1957 toimitusjohtajaksi tuli Jooseppi Vainion poika Juhani Vainio, joka toimi tehtävässä yli 40 vuotta. Vuonna 1970 yhtiöllä oli 24 autoa.
Myöhemmin yhtiö on laajentanut toiminta-alueensa laajalle alueelle Lounais- ja Etelä-Suomessa. Yhtiön tilausliikenne toimii koko muun Suomen ja myös Euroopan alueella. Laajentuminen on tapahtunut pitkälti yritysostojen kautta. Ensimmäinen suuri yrityskauppa oli Särkisalon Linja Oy:n osto marraskuussa 1974. Kauppaan kuului 21 autoa, ja samalla 45 työntekijää siirtyi uuden työnantajan palvelukseen. Ostettu yritys sulautettiin ostajayhtiöön seuraavana vuonna.
Vainion Liikenne aloitti ensimmäisen pikavuoronsa välillä Salo–Helsinki vuonna 1962, ja vuonna 1966 pikavuoro pidennettiin ulottuvaksi Turkuun. Vuonna 1991 Vainion Liikenne lähti mukaan Linja-autoliiton käynnistämään ExpressBus-järjestelmään. Vuonna 1995 Vainion Liikenteellä oli 64 linja-autoa ja siinä työskenteli 124 henkilöä.
Vuonna 1997 Vainion Liikenne perusti oman matkatoimiston, Matka-Vainio Oy:n. Se myytiin kuitenkin jo vuonna 2001 Matkapojat Oy:lle, joka oli aloittanut toimintansa Vammalassa 1970-luvun lopulla ja pyrki saamaan jalansijaa myös Salon seudulla.
1990-luvun lopulla Vainion Liikenne osti "Matka-Autot Oy:n" linjaliikenteen; sitä ennen yhtiö oli ostanut jo monia Salon seudulla liikennöineitä yhtiöitä. Matka-Autot Oy:n osto merkitsi Vainion Liikenteelle toiminta-alueen tuntuvaa laajentumista aina Uuteenkaupunkiin, Raumalle ja Brändöhön saakka, ja yhtiö perusti uuden tukikohdan Kaarinaan. Vainion Liikenne sai kaupassa myös paikallislinjoja Turun ja Kaarinan välillä, minkä vuoksi yhtiö liittyi Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiön (TLO) osakkaaksi.
Vainion Liikenteen tytäryhtiöihin kuuluvat Salon Liikenne sekä Saaristotie Oy.
Nykyään yhtiön kalustoon kuuluu noin 130 linja-autoa ja yritys työllistää noin 250 henkilöä. Yhtiö on vuoden 2005 tietojen mukaan Salon yhdeksänneksi suurin työllistäjä. Vuodesta 1998 yhtiön toimitusjohtajana on toiminut Matti Vainio, ja hallituksen puheenjohtajana toimii liikenneneuvos Juhani Vainio.
Imperfekti
Imperfekti eli "kertoma" on verbien mennyt aikamuoto, jolla viitataan lähimenneisyyteen tai menneeseen, mutta yhä keskeneräiseen toimintaan. Nimi "imperfekti" tulee latinan sanasta "imperfectus", 'epätäydellinen', jolla viitataan teon päätökseen saattamattomuuteen. Täsmällinen merkitys riippuu kielestä ja asiayhteydestä.
Imperfektin käyttö vaihtelee kielestä toiseen.
Suomen kielessä imperfektillä viitataan yleensä toimintaan, joka on jo päättynyt, mutta on tapahtunut lähimenneisyydessä, tai jolla on jostain syystä uutisarvoa. Esimerkiksi perfektissä lause "Matti on juossut maratonin" kertoo, että Matti on jossain elämänsä vaiheessa juossut maratonin, mutta tapahtuma on selvästikin jo historiaa. Imperfektissä lähes samansisältöinen lause "Matti juoksi maratonin" ilmaisee suomen kielessä, että juokseminen on jo päättynyt, mutta tapaus on uutta tietoa kuulijalle tai jotenkin muuten tuore. Usein imperfektin käyttöön liittyy jokin ajanilmaus, joka osoittaa toiminnan tapahtuneen tiettynä aikana, vaikkapa "Matti juoksi maratonin viime viikolla."
Latinassa ja sitä myöten romaanisissa kielissä perfekti ja imperfekti eroavat enemmän siten, että perfektillä ilmaistaan jo päättynyttä tekoa ja imperfektillä mennyttä, mutta yhä keskeneräistä tekoa. Tämä selittää aikamuodolle valittua nimeä, joka suomessa on siten epätarkka. Oikeampi nimitys suomen imperfektille on preteriti, joka tunnetaan laajasti sellaisissa kielissä, joissa on vain yksi menneen ajan muoto.
Esimerkiksi ranskan imperfektin käyttö rajoittuu menneen ajan kuvaukseen, mahdollisesti johonkin, joka on yhä kesken, tai ei ollut selvästi kerran tapahtunut asia. Lauseen ""il pleuvait quand je t'ai appelé"" voisi kääntää vaikkapa ""silloin satoi kun soitin sinulle"". Lauseessa verbi "pleuvoir" on imperfektimuodossa "pleuvait" ja "appeler" passé composé -muodossa (yhdistetty perfekti). Imperfekti taustoittaa tapahtumaa ja passé composé kertoo eteenpäin. Englanniksi lauseen voisi kääntää ""it was raining when I called you"".
Konstantin I (Kreikka)
Konstantin I (, 2. elokuuta 1868 – 11. tammikuuta 1923) oli Kreikan kuningas, joka hallitsi Kreikkaa vuosina 1913–1917 ja 1920–1922. Konstantin oli kuningas Yrjö I:n (Tanskan prinssi Vilhelm) ja kuningatar Olgan (Venäjän suuriruhtinatar Olga Konstantinovna) vanhin poika.
Konstantin sai koulutuksensa Saksassa ja palveli Preussin armeijassa. Hän nai Saksan keisari Vilhelm II:n sisaren Sophien 1889. Konstantin johti Kreikan joukkoja Balkanin sodissa 1912–1913.
Konstantin nousi ensimmäisen kerran valtaistuimelle isänsä salamurhan jälkeen 18. maaliskuuta 1913. Hänen sympatiansa olivat enemmän Saksan ja keskusvaltojen puolella ensimmäisen maailmansodan alkaessa. Pääministeri Elefthérios Venizéloksen hallitus oli kuitenkin brittien ja ympärysvaltojen puolella, joilla oli myös Välimeren herruus.
Konstantin erotti Venizéloksen brittien Gallipolin tappion jälkeen lokakuussa 1915. Tämä kuitenkin perusti Salonikissa kansallishallituksen, jota liittoutuneet tukivat. Konstantin luopui kruunusta kesäkuussa 1917, ja Kreikka julisti sodan keskusvalloille. Hän pakeni Sveitsiin, ja hänen toinen poikansa Aleksanteri nousi kuninkaaksi.
Aleksanteri kuoli 25. lokakuuta 1920 verenmyrkytykseen lemmikkiapinan purtua häntä, Venizelos kärsi vaalitappion ja Konstantin kutsuttiin takaisin.
Konstantin luopui jälleen kruunusta 27. syyskuuta 1922 Kreikan kärsittyä tappion sodassa turkkilaisia vastaan Anatoliassa ja Smyrnassa (nyk. İzmir). Hänen vanhin poikansa seurasi häntä. Konstantin vietti loppuelämänsä Italiassa ja kuoli Palermossa, Sisiliassa 1923.
Yrjö I
Yrjö I tarkoittaa seuraavia hallisijoita:
Tulirokko
Tulirokko eli scarlatina on streptokokki-A:n aiheuttama sairaus. Sama bakteeri aiheuttaa angiinan. Tulirokko ei kuulu varsinaisiin rokkosairauksiin, joiden aiheuttajana on virus.
Tulirokkoon sairastuneelle nousee nopeasti korkea kuume. Muita oireita ovat kova kurkkukipu, pienipilkkuinen ja punainen, liekkejä muistuttava ihottuma sekä mansikkakieli (kielen pinta on rosoinen ja kirkkaan punainen). Ihottuma näkyy ensin kasvoissa ja kaulalla, mistä se leviää koko kehoon. Taudin itämisaika on 3–5 vuorokautta. Ihottuman voi saada vain kerran, mutta nielutulehdukseen voi sairastua useammankin kerran.
Tulirokko oli aiemmin vaarallinen kulkutauti. Se aiheutti laajoja epidemioita, ja pahimmissa tapauksissa jopa puolet sairastuneista 1–2-vuotiaista lapsista kuoli. Tulirokko leviää nopeasti ilmassa pisaratartuntana, ja myös oireettomat taudinkantajat voivat levittää sairautta. Tartunnan voi saada myös esimerkiksi lelujen tai ovenkahvojen välityksellä.
Penisilliinin keksiminen toi avun myös tulirokkoon. Antibioottihoidosta huolimatta tulirokon jälkeen voi esiintyä munuaisvaurioita tai reumakuumetta, mikä on kuitenkin erittäin harvinaista.
Propertius
Sextus Propertius (noin 47–15 eaa.) oli roomalainen runoilija. Hän kirjoitti etupäässä eroottisia elegioita, joissa rakkauden kohteena oli Cynthia-niminen nainen.
Sextus Propertius kuului varakkaaseen assisilaiseen ritarisukuun. Rooman sisällissodassa hän mentti sekä isänsä että omaisuutensa. Hän lähti Roomaan opiskellakseen asianajajaksi, mutta käytti siellä aikansa ylistääkseen runoillaan kevytmielistä rakastettuaan. Ensimmäinen hänen runoteoksistaan oli "Monobiblos" (28 eaa.). Sen jälkeen hän sai kontakin Maecenaan kirjallisuuspiiriin, erityisesti Ovidiukseen. Myöhempienkin teosten aiheena on rakkaus Cynthiaan, mutta uusina aiheina tulevat välirikko Cynthian kanssa ja tämän kuolema. Hän sovelsi myöhempiin runoihinsa kreikkalaisen Kallimakhoksen "Aitia"-teoksen tematiikkaa Rooman oloihin. Sextus Propertiuksen tunnetuin runo on "Elegioiden kuningatar".
Värikalvontulehdus
Värikalvontulehdus eli iriitti on silmän sisäinen värikalvon tulehdussairaus. Sen oireina ovat kova särky silmässä ja päässä, valonarkuus ja näkökentän hämärtyminen. Silmän lasiaisessa esiintyy valkosoluja, jolloin pupilli muuttuu harmahtavaksi. Jos värikalvon eli iiriksen ohella tulehtuu myös sädekehä, silloin tulehdusta kutsutaan iridosykliitiksi. Suurella osalla potilaista värikalvontulehdus liittyy perittyyn kudostekijään HLA-B27.
Iriitti on yleensä autoimmuunisairaus. Iriittiä voi esiintyä myös nivel- ja suolistotulehduksien sekä psoriaksen yhteydessä. Hoitamattomana se voi johtaa sokeuteen tai glaukoomaan.
Värikalvon tulehduksen hoidossa käytetään kortisonia sisältäviä tippoja tai voiteita, lisäksi mustuainen laajennetaan silmätipoilla, jotka sisältävät esimerkiksi skopolamiinia tai syklopentolaattia, tällä saadaan silmänsisäiset pienet lihakset lepotilaan. Mustuaisen laajentaminen varmistaa myös sen, ettei värikalvon reuna tartu mykiön pintaan. Jos niin on jo käynyt, nämä pienet ns. takakiinnikkeet katkeavat yleensä lääkehoidolla. Värikalvon tulehduksen hoitona ovat tehokkaat paikallislääkkeet: värikalvon paikallaan pitämiseen ja kivun lievittämiseen käytetään tropaanialkaloideja, erityisesti skopolamiinia ja atropiinia. Laajenneen mustuaisen takia silmän lähinäkö heikkenee. Laajentunut mustuainen päästää normaalia enemmän valoa silmään. Tästä aiheuttavaa epämiellyttävää tunnetta voidaan ehkäistä käyttämällä tummia laseja. Iriitin sairastaneen kuntoisuusluokka putoaa yhdellä luokalla.
Quintilianus
Marcus Fabius Quintilianus (n. 35 — n. 95) oli roomalainen asianajaja ja retoriikan opettaja. Hän oli syntyisin Hispaniasta. Quintilianus tunnetaan ennen kaikkea puhetaidon oppikirjasta "Puhujan kasvatus" ("Institutio oratoria"). Hän kirjoitti myös teoksen "Kaunopuheisuuden turmeltumisen syistä" ("De causis corruptae eloquentiae"), joka ei ole säilynyt nykyaikaan.
Petronius
Titus (tai Gaius) Petronius Arbiter (27–66) oli roomalainen, keisari Neron hovissa vaikuttanut makutuomari ("elegentiae arbiter"), joka oli uransa aikana ainakin maaherra Bithyniassa ja joko vuonna 61 tai 62 "consul suffectus" eli kesken virkakautta valittu konsuli.
Tacitus kertoo Petroniuksen viettäneen päivänsä nukkuen ja yönsä huvitellen ja töitä tehden. Vuonna 66 häntä syytettiin osallisuudesta Gaius Calpurnius Pison johtamaan salaliittoon keisari Neroa vastaan ja hänet määrättiin tekemään itsemurha. Itsemurhansakin hän suoritti tyylilleen uskollisesti: Tacitus kertoo, että hän antoi vuoroin avata ja sitoa valtimonsa, keskusteli koko ajan ystäviensä kanssa ja kuunteli keveiden runojen lausuntaa. Viime töikseen hän oli laatinut kuvauksen Neron paheellisesta elämästä, jonka hän sitten lähetti sinetöitynä Nerolle.
Petronius oli mahdollisesti satiiriromaani "Satyriconin" kirjoittaja. Teos on säilynyt vain katkelmina, ja sen kirjoittajasta tiedetään vain nimi, Petronius. Pisin yhtenäinen kappale kirjasta tunnetaan nimellä "Trimalkion pidot".
Unreal
Unreal on Epic Gamesin kehittämä ja GT Interactiven julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on "Unreal" -pelisarjan ensimmäinen osa. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille vuonna 1998 ja seuraavana vuonna Mac OS:lle. Peli käyttää Unreal Engine -pelimoottoria.
Moduli (algebra)
Abstraktissa algebrassa käsite moduli on yleinen yleistys kahdesta tärkeästä algebrallisesta rakenteesta, vektoriavaruudesta ja Abelin ryhmästä.
Vektoriavaruudessa skalaarit muodostavat "kunnan" ja toimii vektoreiden skalaarikertolaskun avulla. Kertolasku toteuttaa tietyt laskutoimituslait, esimerkiksi osittelulait. Modulissa riittää, että skalaarit muodostavat renkaan, joten moduli on merkittävä yleistys vektoriavaruudesta.
Moduleiden teoria perustuu paljolti siihen, että vektoriavaruuden teoria on yleistetty moduleille. Siinä on koetettu siirtää vektoriavaruuksia koskevat tulokset renkaiden, esimerkiksi pääideaalirenkaan päälle. Tästä huolimatta modulit voivat olla hieman monimutkaisempia kuin vektoriavaruudet. Esimerkiksi kaikilla moduleilla ei ole kantaa ja vaikka olisikin, niin vapaat modulit käyttäytyvät joiltain osin merkittävästi eri lailla kuin vektoriavaruudet.
Modulit ovat keskeinen käsite kommutatiivisessa algebrassa, joka taas on tärkeä matematiikan osa-alue esimerkiksi:
Renkaan "R" vasen moduli eli vasemmanpuolinen moduli sisältää Abelin ryhmän ("M",+)
ja skalaarikertolaskun "R" × "M" → "M", jota
merkitään "rx", missä "r" kuuluu "R":ään ja "x" kuuluu
"M":ään siten, että kaikilla "R":n alkioilla "r","s" ja
"M":n alkioilla "x","y" on voimassa
Tätä voidaan myös sanoa "M":n vasemmaksi "R"-moduliksi tai "M". Oikeanpuolisessa modulissa ehto 3. korvataan ehdolla ("sr")"x" = "r"("sx").
Toisin kuin tässä artikkelissa oletetaan, kirjallisuudessa ei aina vaadita renkaiden olevan ykkösellisiä. Tällöin myöskään moduliehtojen ehtoa 4 ei tietenkään vaadita. Jos modulissa on kuitenkin yksikköalkio, sanotaan, että moduli on ykkösellinen.
Bimoduli on moduli joka on sekä vasen, että oikea moduli. Jos rengas "R" on kommutatiivinen, on vasen "R"-moduli sama kuin oikea "R"-moduli. Tällöin molempia moduleita kutsutaan yksinkertaisesti nimellä "R"-moduli.
Sentenssit
Sentenssit (, ”Sentenssien neljä kirjaa”) on Petrus Lombarduksen teologinen pääteos, jonka ansiosta hänestä tuli hyvin tunnettu keskiajan skolastikkojen keskuudessa. Teos on kirjoitettu noin vuonna 1150.
"Sentenssit" ei ole varsinaisesti omaperäinen teos, vaan enemmänkin systemaattinen teologinen kokoelma, joka kattaa katolisen kirkon teologian kaikki osa-alueet. Teos oli siis eräänlainen "summa". Teos on kooste raamatullisista teksteistä, joihin on yhdistelty sopivia kohtia kirkkoisien ja monien keskiajan ajattelijoiden kirjoituksista. Petrus Lombarduksen työtä oli tekstikatkelmien valinta, pyrkimys sovittaa ne yhteen silloin kun ne näyttivät olevan ristiriidassa toistensa kanssa, sekä materiaalin järjestäminen systemaattiseen järjestykseen.
Systemaattisen ja kaikenkattavan sisältönsä vuoksi "Sentensseistä" tuli keskiaikaisen yliopiston keskeisin teos, ja se oli useiden skolastisten kommentaarioiden kohde. Maisterin tutkintoon vaadittiin keskiajalla kahden vuoden luennointi teoksesta.
"Sentenssit" koostuu neljästä kirjasta ("liber"), jotka oli jaettu distinktioiksi ("distinctio"). Se oli skolastisten teosten yleisen tavan mukaisesti kirjoitettu kysymys- ja vastausmuotoon. Se alkaa Pyhästä Kolminaisuudesta kirjassa I, siirtyy luomiseen kirjassa II, käsittelee Kristusta ja pelastusta kirjassa III, sekä käsittelee sakramentteja, jotka välittävät Kristuksen armoa, kirjassa IV.
Petrus Lombarduksen tunnetuin ja eniten kiistoja aiheuttanut oppi "Sentensseissä" oli se, että hän samastaa armeliaisuuden Pyhään Henkeen kirjan I distinktiossa 17. Tämän opin mukaan kun ihminen rakastaa Jumalaa ja lähimmäistä, tämä rakkaus on kirjaimellisesti Jumala – ihmisestä tulee jumalallisia ja hän tulee otetuksi kolminaisuuden elämään. Tätä oppia ei koskaan julistettu harhaoppiseksi, mutta harva seurasi Petrusta tämän opetuksen suhteen.
Teos:
Kommentaareja:
Bors
Bors tai Sir Bors on kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Hän oli pyöreän pöydän ritari ja yksi niistä kolmesta, jotka löysivät Graalin maljan. Kaksi muuta olivat Galahad ja Percival. Bors oli heistä ainoa, joka palasi etsintämatkaltaan.
Menneisyyden Vangit
Menneisyyden Vangit on vuonna 1991 perustettu suomalainen rock, pop- ja iskelmäyhtye, jonka laulusolisteina toimivat Freeman ja Virve Rosti.
Menneisyyden Vangit sai alkunsa Virve Rostin ja Freemanin (Leo Friman) tavattua toisensa sattumalta keväällä 1991. Kummallakin oli takanaan menneisyys 1970-luvun listahitteineen. Virve Rosti oli ollut perhesyiden vuoksi useita vuosia sivussa iskelmämaailmasta lukuun ottamatta osallistumistaan Suomen edustajana vuoden 1987 Eurovision laulukilpailuun kappaleella "Sata salamaa". Freeman puolestaan oli aktiiviuransa jälkeen työskennellyt toimittajana. Rosti ja Freeman olivat kumpikin tahollaan alkaneet haaveilla paluusta esiintymislavoille, ja tapaamisen yhteydessä Freeman sai idean takavuosien hittejä esittävästä yhtyeestä.
Yhtyeen rumpaliksi pestattiin Kari Kuivalainen, joka oli edustanut Suomea vuoden 1986 Eurovision laulukilpailussa itse tekemällään kappaleella "Päivä kahden ihmisen" ja tehnyt yhden vähäiselle huomiolle jääneen sooloalbumin. Yhtyeen kitaristiksi tuli Raimo Hillilä. Alkuvaiheessa toisena kitaristina toimi Jukka Nurmela sekä basistina Rütger Orjatsalo. Myöhemmin basistiksi vaihtui aikanaan mäkihyppääjänäkin tunnettu Hannu Rantala. 2000-luvun puolella yhtyeeseen liittyi kosketinsoittaja Jussi Aaltonen, joka hallitsi myös harmonikansoiton.
Menneisyyden Vankien alku oli vaatimaton, mutta kun tieto yhtyeestä levisi, se alkoi kerätä kaikenikäistä yleisöä. Yhtyeen jäsenten hämmästykseksi jopa parikymppiset nuoret lauloivat yhteislauluna Freemanin vanhaa hittiä "Ajetaan tandemilla". Pikkuhiljaa keikkamarkkinat kasvoivat niin, että yhtyeen jäsenet jättivät siihenastiset päivätyönsä, ja Menneisyyden Vankien keikoista muodostui nostalgiannälkäisen yleisön yhteislaulutilaisuuksia. Vuonna 1993 yhtye osallistui Syksyn sävel -kilpailuun Freemanin, Virve Rostin ja Kari Kuivalaisen kappaleella "Lemmenjuomaa", ja saman vuoden lopulla julkaistiin yhtyeen ensimmäinen studioalbumi.
Borssi
Borssi (ukr. борщ , ) eli punajuurikeitto on hapanimelä keitto, jonka tärkeimpänä ainesosana on punajuuri. Useimmiten keitossa on myös sipulia ja kaalia sekä hapanta nestettä (hapanta kotikaljaa, sitruunamehua tai sitruunahappoa) sekä makea ainesosa (punajuuri sekä usein sokeria ja joskus hunajaa). Se on yksi tunnetuimmista itäeurooppalaisista ruoista.
Venäjän kielessä borssilla tarkoitetaan aina punajuuresta tehtyä keittoa. Borssikeiton koostumus vaihtelee maittain ja maiden sisällä myös alueittain. Ukrainassa borssilla tarkoitetaan usein myös tavallista kaali-, suolaheinä- tai lihakeittoa, joissa ei edes ole punajuurta. Borssikeittoa voidaan täydentää lihalla, kanalla, perunoilla ja vihanneksilla kuten kaalilla. Borssi tarjoillaan kuumana smetanan ja usein myös paahtoleivän tai paikallisen leivän kera. Ukrainassa suositaan borssin seurana myös pampushkeja eli valkosipulivedellä kasteltuja pikkuisia sämpylöitä. Monesti perinteisessä ukrainalaisessa borssissa ei ole lainkaan suolaa, mutta lisukkeet kuten sämpylät voivat olla suolaisia.
Anodi
Anodi on elektrolyyttisessä systeemissä se elektrodi, jolla hapetusreaktio tapahtuu. Kirjaimellisesti anodi tarkoittaa elektrodia, jolle negatiiviset ionit eli anionit virtaavat, kun kennoon kytketään ulkoinen jännite.
Sähkökemiallisessa parissa anodi toimii negatiivisena purkauslevynä. Ladattaessa sähkökemiallista paria elektronien virtaussuunta muuttuu, ja latauksen ajaksi anodista tulee positiivinen kohtio.
Sähköisissä komponenteissa, kuten elektroniputkessa tai diodissa, anodi on se elektrodi, joka vastaanottaa komponentin sisältä tulevat elektronit ja johtaa ne ulos komponentista. Siten anodilla on positiivinen jännite.
Anodin vastaelektrodi on katodi.
Katodi
Kemiassa katodilla tarkoitetaan sähkökemiallisen parin elektrodia, jossa tapahtuu pelkistyminen. Elektrolyyttisessä parissa katodi on negatiivisesti varautunut ja galvaanisessa parissa katodi on positiivisesti varautunut.
Fysiikassa katodilla tarkoitetaan tyhjiössä olevaa elektrodia, joka lähettää elektroneja. Elektronit saadaan irtoamaan katodilta joko kuumentamalla elektrodia, jolloin tapahtuu terminen emissio, tai synnyttämällä elektrodien väliin voimakas sähkökenttä, jolloin negatiiviselta elektrodilta eli katodilta tapahtuu kenttäemissio. Elektrodilta voi irrota elektroneja myös silloin, kun siihen osuu valonsäde, jonka aallonpituus on riittävän lyhyt. Tällöin puhutaan valosähköisestä emissiosta.
Katodeja, joita käytetään kenttäemission avulla tyhjiössä, kutsutaan kylmäkatodeiksi. Kuumakatodit, joita kutsutaan usein myös hehkulangoiksi, ovat yleisempiä. Useimmat radiot ja televisiot 1970-luvulle saakka käyttivät kuumakatodielektroniputkia signaalin vahvistukseen ja käsittelyyn. Myös kuvaputkitelevisioissa käytettyjen katodisädeputkien elektronilähde on kuumakatodi. Kuumia katodeja käytetään myös loisteputkivalaisimien elektrodeina.
Hehkulanka
Hehkulanka on ohut sähköä johtavasta aineesta valmistettu lanka, joka saadaan sähkövirralla kuumentamalla säteilemään valoa tai lämpöä. Hehkulankoja käytetään hehkulampuissa ja tyhjiöputkissa. Thomas Alva Edison käytti lampuissaan itse hyväksi toteamaansa grafiittia. Myöhemmin keksittiin vielä parempi hehkulankamateriaali, volframi, joka muista metalleista poiketen on lujaa hyvin korkeissa lämpötiloissa. Monissa maissa on kuitenkin harkittu hehkulamppujen korvaamista energiansäästölampuilla jotka kuluttavat vähemmän sähköä.
Hehkulankoja käytetään tyhjiöputkissa, kuten elektroniputkissa ja katodisädeputkissa lähettämään elektroneja.
Neliönjäännös
Matematiikassa luku "q" on neliönjäännös modulo "n", jos on olemassa kokonaisluku "x", jolle
muutoin lukua "q" sanotaan neliönepäjäännökseksi.
Toisin sanoen neliönjäännös modulo "n" on luku, jolla on neliöjuuri modulaarisessa aritmetiikassa. Neliönjäännöslause ja Gaussin lemma kertoo hieman lisää neliönjäännösten ja alkulukujen teoriasta. Neliönjäännöksiä käytetään Legendren symbolissa.
Neliönjäännökset ja -epäjäännökset jakaantuvat kahteen osaan. Toisin sanoen jokaiselle alkuluvulle "n" on olemassa
neliönjäännöstä ja -epäjäännöstä. Se, kumpaan luokkaan tietty luku kuuluu, on varsin sattumanvaraista.
Neliönjäännös modulo "n" on sellainen luku, jolla on neliöjuuri modulo n. Tätä käsitettä käytetään paljon klassisessa lukuteoriassa.
Neliöjuuren etsiminen modulaariaritmetiikassa, yllä olevan yhtälön ratkaiseminen annetuilla "q" ja "n", on vaikea ongelma. Yleisesti yhdistetylle luvulle "n" ongelma tiedetään olevan ekvivalentti "n":n tekijöihinjaon kanssa. Siten, jos toiseen ongelmaan pystytään kehittämään tehokas ratkaisumenetelmä, samalla pystytään toinenkin ongelma ratkaisemaan tehokkaasti. Toisaalta on NP-täydellinen ongelma selvittää se, onko ongelmalla ratkaisua "x
Neliönjäännöslause
Lukuteoriassa neliönjäännöslause (myös: neliönjäännösten resiprookkilause) yhdistää kahden toisen asteen modulaarisen yhtälön ratkeavuuden. Se myös tarjoaa keinon ratkaista jokainen toisen asteen yhtälö modulaarisessa aritmetiikassa.
Lauseen otaksuivat Euler ja Legendre ja ensimmäisen todistuksen lauseelle antoi Gauss vuonna 1796, ollessaan vasta 18-vuotias. Gauss kutsui lausetta "kultaiseksi lauseeksi" ja tutki lausetta niin innokkaasti, että löysi sille ainakin seitsemän erilaista todistusta. Lause on innostanut matemaatikkoja, ja sille tunnetaan jo yli 200 erilaista todistusta.
Neliönjäännöslause kuuluu seuraavasti. Olkoon "p" ja "q" kaksi erisuurta paritonta alkulukua. Tällöin "p" ja "q" ovat kongruentteja joko 1:n tai 3:n kanssa modulo 4. Jos vähintään toinen näistä luvuista on kongruentti 1:n kanssa modulo 4, on kongruenssilla
ratkaisu formula_2 jos ja vain jos kongruenssilla
on ratkaisu formula_4. (Ratkaisut ovat yleensä erisuuria.) Toisaalta jos luvut "p" ja "q" ovat molemmat alkulukuja jotka ovat kongruentteja 3:n kanssa modulo 4, on kongruenssilla
ratkaisu formula_2 jos ja vain jos kongruenssilla
ei ole ratkaisua formula_4.
Legendren symbolin avulla saadaan:
Neliönjäännöslause voidaan esittää lyhyesti Legendren symbolin avulla:
Koska formula_11 on parillinen jos joko "p" tai "q" on kongruentti 1 mod 4, ja pariton jos ja vain jos molemmat "p" ja "q" ovat kongruentteja 3 mod 4, formula_12 on 1 jos joko "p" tai "q" on kongruentti 1 mod 4, ja on yhtä suuri kuin –1 jos molemmat "p" ja "q" ovat kongruentteja 3 mod 4.
Neliönjäännöslause voidaan yleistää korkeammille potensseille kuin 2, mutta koska kaksi luvun 1 kuutiojuurista ovat kompleksilukuja, kuutionjäännöslause sisältää välttämättä muitakin kuin rationaalilukuja. Sama pätee kolmosta suuremmillekin potensseille.
Gaussin lemma kertoo neliönjäännösten ominaisuuksista ja Gauss käytti lemmaansa kahdessa neliönjäännöslauseen todistuksessaan.
Aristides Quintilianus
Aristides Quintilianus (200-luku) oli kreikkalais-roomalainen kirjailija. Häntä pidetään uusplatonilaisena. Hän kirjoitti kolme kirjaa käsittävän tutkielman musiikista, "De musica" ("Musiikista").
Meibomiuksen, jonka kokoelmassa ("Antiq. Musicae Auc. Septem", 52) teos on julkaistu, mukaan se sisältää kaiken antiikin aikaisen tiedon musiikista. Aristides halventaa teoksessa aiempia käsityksiä musiikista, ja antaa sitten systemaattisen esityksen harmoniasta, metriikasta, soittimista, nuotinnuksesta ja akustiikasta, sekä ottaa huomioon myös musiikin taiteen psykologisen, fysiologisen ja kosmologisen aspektin.