Ensimmäinen näky
Ensimmäinen näky on MAP-kirkon mukaan ensimmäinen ilmestys, joka aloitti Joseph Smith nuoremman, Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkon perustajan, taivaalliset ilmestykset. Se on hyvin tärkeä osa MAP-kirkon nykypäivän opetuksia. Ensimmäisessä näyssä MAP-kirkon opin mukaan Isä Jumala ja hänen poikansa Jeesus Kristus ilmestyivät Joseph Smithille hänen rukoiltuaan vastausta kysymykseen, mihin kirkkoon hänen pitäisi liittyä. Ensimmäinen kirjoitettu versio tästä näystä on vuodelta 1832, 12 vuotta varsinaisen tapahtuman jälkeen. Tällä hetkellä tiedossa olevia ensimmäisessä persoonassa olevia kuvauksia profeetalta itseltään on kahdeksan ja viisi senaikaista raporttia muilta, jotka kuulivat hänen kertovan kokemuksestaan ja kirjasivat mitä hän sanoi kolmannessa persoonassa.
Seuratakseen äitinsä sekä monien monien muiden aikalaistensa esimerkkiä, Joseph Smith nuorempi halusi myös kokea uskonnollisen herätyksen. ”Hän halusi saada uskonnon myös, halusi tuntea ja huutaa niin kuin muutkin, mutta ei tuntenut mitään”. Joseph Smithin vuoden 1832 ainoa omakätisesti kirjoittama ja samalla ensimmäinen kirjoitettu versio näystä mainitsee:
Vuoden 1838 Joseph Smithin historiassa mainitaan, että ”jolloinkin toisena vuotena Manchesteriin muuttomme jälkeen asuinpaikkakunnallamme ilmeni tavatonta kuohuntaa uskonnon merkeissä.” Palmyrassa on dokumentoitu herätyskokouksia Smithin ”etsikkoaikana”.
Josephin pulmana oli löytää kirkko mihin liittyä. Hän luki Raamattua sekä osallistui eri uskonlahkojen kokouksiin pyrkien löytämään sen yhteisön, joka olisi Jumalalle mieleen. Hän tunsi halua liittyä metodisteihin, mutta hänen isänsä pyrkimykset pysyä erossa kaikista kirkoista ja toisaalta äitinsä tarmokkuus saada lapset etsimään oman sielunsa pelastusta sekä ristiriitaisuudet eri uskonlahkojen esittämissä opeissa loivat ristiriidan, jonka vuoksi hän ei liittynyt mihinkään niistä. Smith kertoo, että ”kamppaillessani äärettömissä vaikeuksissa, jotka nämä uskonkiihkoilijoiden ryhmäkunnat olivat riitelyllään saaneet aikaan, luin eräänä päivänä Jaakobin kirjettä, ensimmäistä lukua ja viidettä jaetta, jossa lukee: "Jos kuitenkin joltakulta teistä puuttuu viisautta, pyytäköön sitä Jumalalta. Hän on saava pyytämänsä, sillä Jumala antaa auliisti kaikille, ketään soimaamatta".” Tämä kohta vaikutti suuresti Smithiin ja sitä noudattaen hän vetäytyi Smithien maatilalta lähimetsään rukoilemaan. Smithin omakätisesti kirjoittama vuoden 1832 versio näystä, kuvaa tapahtuneen näin:
Ensimmäinen näky muistutti siten kääntymyskokemusta ja Smith on mahdollisesti aluksi tulkinnutkin sen sellaiseksi, niin kuin näyn ensimmäiset versiot voivat antaa ymmärtää. Myöhemmissä kuvauksissa kääntymykselliset piirteet jäävät takaa-alalle. Kriitikot ovat päätelleet, että myöhemmin ilmoitetut yksityiskohdat näystä olisivat Joseph Smithin keksimiä ja toimisivat pohjana perustetulle kirkolle.
Vuoden 1838 versio on MAP-kirkon kaanonissa ja siihen viitataan useimmiten. Siinä mainitaan, että Smithin saavuttua lehtoon, jonka oli valinnut aiemmin mielessään ja huomatessaan olevansa yksin ”aloin esittää sydämeni toiveita Jumalalle. Olin tuskin tehnyt niin, kun minuun kävi heti käsiksi jokin voima, joka valtasi minut kokonaan ja jolla oli sellainen hämmästyttävä vaikutus minuun, että se kahlitsi kieleni, niin etten voinut puhua.” Hetkellä jona Smith oli luovuttamassa pimeyden voima, joka oli vallannut hänet hellitti ja
Smith sai vastauksen häntä vaivanneeseen kysymykseen:
Joseph sai myös muuta opetusta taivaallisilta olennoilta ja hänelle luvattiin että Jumalan työ pian alkaisi maan päällä ja että hänellä olisi osa siinä. Näky jätti Josephille sanomattoman rauhan ja levollisuuden tunteen - ero oli suuri hänen aikaisemmin tuntemaansa levottomaan huoleensa oikean kirkon löytämisestä.
Ensimmäiseen näkyyn kohdistettua kritiikkiä on esimerkiksi: