Asentohoito (lukivaikeus)
Asentohoito on lukivaikeuden hoitomuoto, jossa lukunopeuden ja -tarkkuuden parantamiseksi annetaan asentohuimaukseen tarkoitettua hoitoa. Ajatuksen on kehittänyt suomalainen korvalääkäri Tapani Rahko, jonka mukaan lukivaikeudella ja hyvänlaatuisella asentohuimauksella on yhteinen aiheuttaja: sisäkorvan tasapainoelimen kalkkihiutaleet (otoliitit), jotka ovat siirtyneet pois paikaltaan. Vaivaa hoidetaan liikuttamalla päätä siten, että kalkkihiutaleet asettuvat takaisin oikealle paikalleen.
Apulaisprofessori, dosentti Tapani Rahko oli erikoistunut hyvänlaatuisen asentohuimauksen hoitoon ja tutkimukseen uransa aikana Tampereen yliopistollisessa keskussairaalassa (TaYS). Hän huomasi, että useilla hänen huimauspotilaistaan oli myös lukivaikeutta. Hyvänlaatuinen asentohuimaus on melko yleinen vaiva, jota pidetään pääosin vaarattomana ja harmittomana. Rahkon tutkimukset osoittivat, että myös lapset kärsivät hyvänlaatuisesta asentohuimauksesta, mutta sitä ei pystytty diagnosoimaan kovin helposti. Lievänä hyvänlaatuinen asentohuimaus saattaa näkyä esimerkiksi lukivaikeutena. Rahkon kehittämää asentohoitosarjaa testattiin Tampereella ns. ReadingOCI -projektissa vuosina 2009-2014, jolloin hoidettiin satoja lapsia Tampereen ja lähialueiden kouluissa.
Potilas voidaan diagnosoida Rahkon WRW-testillä (walk-rotate-walk), jossa potilas kävelee muutaman askeleen suoraan eteenpäin ja kääntyy sitten 180° ja kävelee takaisin alkupisteeseen. Testissä tarkkaillaan potilaan kykyä hallita tasapainoaan käännöksissä ja yhdellä jalalla, sekä kykyä hahmottaa suuntia.
Hoitona käytetään asentohoitosarjaa, jossa käsitellään molemmin puolin sisäkorvan kaikki kolme kaarikäytävää. Yhden asentohoitosarjan kolmesta ns. manööveristä Rahko on muokannut itse, "Rahkon manööveri". Kyseessä on ylimpään kaarikäytävään kohdistuva asentohoitomanööveri. Aiemmat manööverit, jotka kohdistuivat tähän kaarikäytävään olivat hankalia potilaalle suorittaa. Rahko kehitti tavan, jolla kaarikäytävä saatiin valutettua helpommin, ja kuinka potilas pystyisi tekemään sen myös itsenäisesti kotona, makuulla ja kylkiasennossa. Siinä potilas muun muassa makaa kyljellään roikottaen päätään reunan yli ja nousee sitten istumaan käsinojalliseen tuoliin.
Tapani Rahkon asentohoito on saanut huomiota valtakunnallisessa mediassa, kuten Yle TV1:n asiaohjelmissa. Rahko on kirjoittanut asentohoidostaan myös oppimisvaikeuksisten ja fysioterapeuttien yhdistysjulkaisuissa. "Suomen Lääkärilehti" julkaisi vuonna 2003 Rahkon tutkimusartikkelin "Lukemisvaikeudet ja silmien ohjausliikkeiden häiriö. Alustavia lupaavia tuloksia näkökyvyn ja lukunopeuden parantamiseksi".
Vuonna 2006 Israelin Bar-Ilan yliopiston aivotutkimuslaboratorion johtaja Ronit Ram-Tsur vahvisti tutkimusryhmänsä kanssa mittauksilla Rahkon vuonna 2003 esittämät tulokset, että lukihäiriöisillä ihmisillä oli pääsääntöisesti epätarkkuutta silmän nopeiden liikkeiden hallinnassa.
Vuonna 2007 "Helsingin Sanomat" julkaisi artikkelin oppimisvaikeuksiin tarkoitetuista huuhaahoidoista. Sen mukaan asentohoidolla ei ole lukivaikeuskuntoutuksessa tieteellistä pohjaa: "Kuvaus ei vastaa tieteen käsitystä lukivaikeudesta eikä sen hoidosta. Perustuu mahdollisesti lumevaikutukseen tai liikunnasta aiheutuvaan vireyden kohentumiseen." (HS:n arkistosta ei löytynyt kyseistä artikkelia)