Kansallispuku
Kansallispuku on juhlatilaisuuksissa käytettävä kansanpuku tai sen mukaelma. Paitsi juhlapukuna, kansallispukua käytetään esimerkiksi kansantanssi- ja kansanmusiikkiryhmien esiintymisasuina. Kansallispuku on kokonaisuus, johon kuuluvat tietyt puvun osat, päähineet, kengät ja korut. Tietoja siitä, mitä osia tiettyyn pukuun kuuluu ja miten ne puetaan, saa muun muassa kansallispukujen valmistajilta ja Suomen kansallispukukeskuksesta.
Kansallispuvut ovat pukuhistorian asiantuntijoiden kokoamia uusintoja perinteisistä ja yksilöllisistä juhla-asuista, joita kansa eli rahvas käytti Suomessa 1700- ja 1800-luvulla. Ensimmäiset kansallispuvut on koottu 1800-luvun jälkipuoliskolla, kansallispukumalleja on noin neljäsataa, joista yli puolet on suomenkielisiltä alueilta ja vajaa puolet suomenruotsalaisilta alueilta. Suomessa naisjärjestöt tekivät 1885 ensimmäiset kansallispuvut, jotka esiteltiin julkisesti Venäjän keisarinnan vierailun yhteydessä.Uusia pukumalleja suunnitellaan nykyään pitkälti historiallisten näytteiden pohjalta sekä tutkitun yleisen tietämyksen perusteella. Eri aikoina valmistetut kansallispuvut kuitenkin kantavat sen ajan muotia ja käsityksiä mukanaan: esimerkiksi 70-luvulla valmistettujen pukujen hameet ovat lyhyempiä.
Suomen kansallispukuneuvoston kansallispukuraati on laatinut kansallispuvun käyttöohjeet vuonna 1991. Kansallispuku sopii kaikkiin juhlatilaisuuksiin, kuten perhe-, koulu-, kotiseutu- ja perinnejuhliin, sitä voi käyttää vuotuisjuhlissa kuten jouluna ja juhannuksena sekä erilaisten järjestöjen ja yhteisöjen juhlavissa tapahtumissa, joissa kansallispuku voi olla myös tarjoilijoiden asuna, kirkkotilaisuuksissa, ylioppilasjuhlan pukuna, vihkipukuna ja muun muassa kuorojen, kansantanssi- ja pelimanniryhmien esiintymisasuna. Itsenäisyyspäivän vastaanotolla kansallispuku on paras mahdollinen juhla-asu. Kansallispuku on sekä pukeutumisetiketin mukainen että Suomen kansallista identiteettiä korostava. Kansallispuvun osia voi käyttää osana muuta pukeutumista.
Kansallispuvun voi valita perinteet huomioon ottaen, ensisijaisesti oman tai suvun kotiseudun tai synnyinseudun mukaan mutta myös muiden perusteiden tai omien mieltymysten mukaan. Kansallispuvun voi joko valmistaa kokonaan itse esimerkiksi kansalaisopiston kurssilla, teettää kansallispukualan koulutusta saaneella ompelijalla, ostaa valmiina alan liikkeistä tai vuokrata kansallispukuja vuokraavilta järjestöiltä tai liikkeiltä. Vanhan kansallispuvun voi kunnostaa ja täydentää.
Kansallispuku valmistetaan kansanomaisin työtavoin eli käsin ompelemalla. Kansallispuvun valmistaminen on elävän kulttuuriperinnön harjoittamista.
Paikalliset käsi- ja taideteollisuusyhdistykset välittävät oman alueensa kansallispukuja ja pukujen materiaaleja sekä ohjaavat niiden valmistusta. Kansallispukujen ohjeita ja tarvikkeita sekä valmiita pukuja myy Suomen Perinnetekstiilit Oy, suomenruotsalaisia kansallispukuja ja niiden tarvikkeita myy Brage Kansallispukujen nappeja ja koruja valmistaa muun muassa Kalevala Koru.
Alla oleva kansallispukujen jaottelu perustuu maakuntajakoon 1800-luvun loppupuolella. Pohjanmaa oli tuolloin yhtä maakuntaa, mutta se on totuttu jakamaan Etelä-, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaaksi. Samoin joissakin yhteyksissä eri maakunnat on jaettu etelä- ja pohjoisosiin.
Peräpohjolaisia kansallispukuja ovat Alatornion mallipuku, Ylitornion kansallispuku, Tervolan kansallispuku, Perä-Pohjolan kansallispuku ja Rovaniemen kansallispuku.
Pohjois-Pohjanmaalaisia kansallispukuja ovat Suur-Iin mallipuku, Oulun seudun kansallispuku, Rantalakeuden mallipuku, Pyhäjokialueen kansallispuku ja Siikajokilaakson kansallispuku.
Kainuulaisia kansallispukuja ovat Koillismaan kansallispuku , Kainuun mallipuku, Hyrynsalmen kansallispuku ja Suomussalmen kansallispuku.
Keski-Pohjanmaalaisia kansallispukuja ovat Keski-Pohjanmaan kansallispuku, Kalajokilaakson kansallispuku, Kokkolan seudun kansallispuku sekä Haapajärven ja Reisjärven kansallispuku.
Etelä-Pohjanmaalaisia kansallispukuja ovat Etelä-Pohjanmaan kansallispuku, Alahärmän kansallispuku, Ilmajoen kansallispuku, Jalasjärven kansallispuku, Jurvan kansallispuku, Järviseudun kansallispuku, Karijoen ja Isojoen kansallispuku, Kauhajoen kansallispuku, Kauhavan kansallispuku, Kurikan kansallispuku, Laihian kansallispuku, Lapuan kansallispuku, Peräseinäjoen kansallispuku, Seinäjoen kansallipuku, Soinin kansallispuku, Teuvan kansallispuku, Vähänkyrön kansallispuku, Ylistaron kansallispuku sekä Ähtärin kansallispuku.
Karjalaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Antrean kansallispuku, Johanneksen kansallispuku, Joutsenon kansallispuku, Jääsken kansallispuku, Kaukolan kansallispuku, Keski-Karjalan eli Sortavalan kansallispuku, Kirvun kansallispuku, Kivennavan kansallispuku, Koiviston kansallispuku, Kuolemajärven kansallispuku, Kurkijoen kansallispuku, Laatokan-Karjan kansallispuku, Muolaan kansallispuku, Parikkalan kansallispuku, Pielisen-Karjalan kansallispuku, Pyhäjärven kansallispuku, Rautjärven kansallispuku, Rautu-Sakkolan kansallispuku, Ruokolahden kansallispuku, Räisälän kansallispuku, Seiskarin kansallispuku, Viipurin pitäjän kansallispuku ja Äyräpään seudun kansallispuku.
Satakuntalaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Alastaron mallipuku, Euran kansallispuku, Kankaanpään mallipuku, Lavian mallipuku, Loimaan mallipuku, Mouhijärven mallipuku, Pirkanmaan mallipuku, Suur-Vesilahden mallipuku ja Säkylän kansallispuku,
Hämeen kansallispukuja ovat esimerkiksi Akaan seudun mallipuku, Hauhon kansallispuku, Hollolan kansallispuku, Hämeen kansallispuku, Janakkalan kansallispuku, Kuhmoisten mallipuku, Lopen mallipuku, Nastola-Asikkalan kansallipuku, Orimattilan kansallispuku, Sysmän ja Luhangan mallipuku, Sääksmäen mallipuku, Valkealan kansallispuku ja Vanhan Korpilahden kansallispuku.
Keski-Suomalaisia kansallipukuja ovat Hankasalmen kansallipuku, Karstulan kansallipuku, Keski-Suomen kansallispuku, Jyväskylän seudun mallipuku, Keuruun kansallispuku, Laukaan kansallispuku, Pihtiputaan kansallispuku, Saarijärven kansallispuku, Uuraisten kansallispuku ja Viitasaaren kansallispuku.
Savolaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Koillis-Savon mallipuku, Kuopion seudun mallipuku, Leppävirran kansallispuku, Ylä-Savon mallipuku, Etelä-Savon mallipuku, Kangasniemen mallipuku, Lemin mallipuku, Mäntyharjun seudun mallipuku, Pieksämäen seudun mallipuku, Puulaveden kansallispuku, Savitaipaleen kansallispuku, Sulkavan kansallispuku ja Suur-Savon kansallispuku.
Varsinais-Suomen kansallispukuja ovat esimerkiksi Auranmaan mallipuku, Laitilan kansallispuku, Maskun seudun mallipuku, Rauman seudun mallipuku, Taivassalon kansallispuku ja Uskelan kansallispuku.
Uusimaalaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Anjalan eli Kymenlaakson kansallispuku, Askolan mallipuku, Elimäen kansallispuku, Karkkilan kansallispuku, Kymin kansallispuku, Nurmijärven mallipuku, Porvoon pitäjän mallipuku, Tuusulan mallipuku, Vehkalahden kansallispuku ja Vihdin mallipuku.
Jyväskylässä Suomen käsityön museon yhteydessä toimiva Suomen kansallispukukeskus esittelee, suunnittelee ja tallentaa suomalaisia kansallispukuja sekä muuta perinteistä pukeutumista, sekä neuvoo niiden käytössä. Kansallispukukeskus järjestää näyttelyitä, työnäytöksiä, työpajoja sekä muita tapahtumia sekä opastuksia. Vuonna 2010 toimintansa päättäneen Kansallispukuneuvoston tehtävät (mm. pukujen tarkistukset) siirtyivät Suomen kansallispukukeskukseen. Aiemmin Kansallispukuneuvoston yhteydessä toiminut Kansallispukuraati jatkaa toimintaansa Suomen kansallispukukeskuksen toimintana.
Perinteisesti kansainvälisissä kauneuskilpailuissa on kansallispukukierros, jossa ehdokkaat esittelevät kotimaansa asukulttuuria. Vuosien varrella kansallispukukierroksesta on tullut fantasiapukukierros, jolla tähdätään enemmän näyttävyyteen kuin perinteen esittelyyn.