Juha Mieto
Juha Iisakki Mieto (s. 20. marraskuuta 1949 Kurikka), lempinimeltään Mietaan Jussi tai Mietaa, on suomalainen entinen kilpahiihtäjä, olympiavoittaja ja Suomen Keskustan kansanedustaja 2007–2011. Hän on urheilu-uransa lopetettuaankin pysynyt julkisuudessa muun muassa tv-ohjelmissa, mainoksissa, pr-töissä ja sittemmin politiikassa. Hän on tunnettu temperamentistaan, sanavalmiudestaan, suuresta koostaan ja eteläpohjalaisesta murteestaan. Vuoden 2007 vaaleissa Mieto oli Vaasan vaalipiirin ääniharava, mutta putosi vuoden 2011 vaaleissa eikä onnistunut palaamaan eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa.
Yhdeksän arvokisamitalia saavuttanut Mieto tuli tunnetuksi muun muassa siitä, ettei saavuttanut lukuisista hyvistä yrityksistä huolimatta henkilökohtaista kultamitalia olympia- tai MM-tasolla mutta sitäkin enemmän kakkossijoja. Miedon kuuluisin tappio tuli Lake Placidin talviolympialaisten 15 kilometrin kilpailussa 1980 Ruotsin Thomas Wassbergille yhden sadasosasekunnin erolla. Hiihdon maailmancupin Mieto voitti kahdesti. Miedon urheiluseura oli Kurikan Ryhti.
Sapporon olympialaisissa vuonna 1972 Mieto murtautui kansainväliseen kuuluisuuteen hävittyään kamppailun pronssimitalista vain 0,06 sekunnin erolla 15 kilometrin hiihdossa.
Falunin MM-kisoissa vuonna 1974 Mieto sai hopeaa 30 kilometrin hiihdossa puusuksilla hiihtäen. Voittaja Thomas Magnusson hiihti vesikelillä kauden uutuuksilla lasikuitusuksilla. Mieto halusi kuitenkin kuuliaisuudesta välinevalmistajaansa kohtaan hiihtää perinteisillä puusuksilla, vaikka olisi voinut käyttää lasikuitusuksiakin.
Mieto voitti ainoan olympiakultansa 4 x 10 kilometriä viestihiihdossa Innsbruckin olympialaisissa vuonna 1976.
Lahden MM-kisoissa 1978 hän sai viestissä hopeaa. Samoissa kisoissa hän hiihti suoraan saunaan voitelun epäonnistuttua 50 kilometrin hiihdossa.
Juha Miedon arvioitiin SM-kisojen ja maailmancupin osakilpailujen perusteella olevan elämänsä kunnossa ennen Lake Placidin olympiakisoja 1980. Avausmatka 30 kilometrillä meni hiihtäjäjätiltä kuitenkin alle odotusten lumisateen vuoksi: latupohja ei kestänyt hänen painoaan ja sijoitus oli 7:s. 15 kilometrin hiihdossa 17. helmikuuta keli oli kuiva ja kilpailu jäi hiihdon historiaan, kun jäljessä tullut Ruotsin Thomas Wassberg kurotti kultamitaliin sekunnin sadasosan eron turvin (41.57,63). Jos Mieto olisikin vienyt kullan, Suomi olisi onnistunut päihittämään Ruotsin kisojen mitalitilastossa. Tämän kilpailun jälkeen päätettiin, ettei maastohiihdossa enää lasketa sekunnin sadasosia vaan pienin ero, joka voidaan ottaa huomioon, on sekunnin kymmenesosa. Viestihiihdon ankkurina Mieto hiihti Länsi-Saksan edustajan kiinni ja jätti tämän neljännelle sijalle ja toi siten Suomen pronssille. 50 kilometrin maratonmatkaa kisojen päätöspäivänä pidettiin 31-vuotiaan pohjalaishiihtäjän viimeisenä mahdollisuutena arvokisavoittoon. Kisojen hiihtokuningas Nikolai Zimjatov oli kuitenkin tässäkin kisassa omaa luokkaansa, mutta Mieto kohensi sijoitustaan läpi koko kisan ja tuli lopulta hopealle.
Mieto sai myös viestihiihdon MM-pronssia vuonna 1982 Oslon MM-kisoissa. Hän ratkaisi MM-pronssin jalanojennuksella maaliviivalla. Lopputuloksissa Suomi jakoi pronssin DDR:n kanssa. 
Miedon hiihtoura päättyi käytännössä siihen, että hän ei sopeutunut 1980-luvun puolivälissä vallankumouksen tehneeseen luisteluhiihtoon. 1985 Seefeldin MM-hiihdoissa, missä luisteluhiihtoa ensimmäistä kertaa laajemmalti käytettiin, Miedon sijoitukset painuivat neljännenkymmenennen sijan tietämille, eikä hän esityksillään lunastanut paikkaa edes Suomen viestijoukkueessa.
Juha Miedon parhaat maailmancup-kokonaissijoitukset olivat: 1973–74 2., 1974–75 3., 1975–76 1., 1976–77 2. ja 1979–80 1.
Miedolla on lisäksi 19 Suomen mestaruutta ja lukuisia himmeämpiä mitaleja. Viimeisen SM-mitalin Kurikan Ryhdin mies hiihti Hämeenlinnan Ahvenistolla tammikuussa 1989, saavuttaen 39-vuotiaana pronssia 30 km perinteisen kilpailussa. Hän voitti Holmenkollenilla 6 kertaa vuosien 1972 ja 1978 välillä sekä Salpausselän kisat vuonna 1976.
Suurikokoisen Miedon pituus on noin 197 cm ja hiihtokengän numero 47. Kengän kooksi Juha Mieto ilmoitti MTV3-kanavan ohjelmassa Mestareita ja perillisiä 51,8.
Juha Mieto luotti valmentautumisessa raakaan harjoitteluun ja on arvostellut "tieteellistä valmennusta". Esimerkiksi voimaharjoittelunaan maatalon poikana kasvanut Mieto käytti peruskuntokaudella läpi uransa metsä- ja maataloustöitä. Uransa aikana hän valmensi pääasiassa itse itseään. Mieto kertoi vuonna 2018 juosseensa parhaimmillaan Cooperin testissä 4060 metriä ja 5000 metriä aikaan 15,03 minuuttia.
Juha Mieto oli Suomen Keskustan ehdokkaana maaliskuun 2007 eduskuntavaaleissa Vaasan vaalipiirissä ja nousi eduskuntaan 13 768 äänellä. Miedon vaalityötä eduskuntavaaleissa 2007 tuki muun muassa Kehittyvien maakuntien Suomi ry 5 000 €:lla. Eduskunnan pöytäkirjoihin Juha Miedon pitämät puheenvuorot kirjattiin murreasussaan: "Oon paljo kuullu, että tällä hetkellä on raivaustöihin saatavaa työvoimaa erittäin vähän. Suomen mettät on yllättävän suuris ryteiköis. Ne kasvaa vain pelkkää roippinoa. Mistä saarahan nuoret metsähän töihin?"
Hän oli ehdolla myös eduskuntavaaleissa 2011, mutta 3 907 ääntä eivät riittäneet läpimenoon. Kevään 2015 eduskuntavaaleissa Juha Mieto oli edelleen ehdokkaana Vaasan vaalipiirissä. 2 971 äänen saalis ei riittänyt valituksi tulemiseen.
Opetusministeriö myönsi Miedolle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2007.
Juha Mieto on leski. Hänen vaimonsa Minna (o.s. Grönroos, 1951–1996) oli ammatiltaan lävistäjä. Hänellä on yksi poika, Juha-Petteri (s. 1988).
Miedolle on tarkoitus pystyttää näköispatsas Kurikkaan Asematien ja Keskuspuistikon risteykseen. Patsaan suunnittelusta järjestettiin kutsukilpailu vuonna 2018. Kilpailuun osallistui 11 ehdotusta, joista voittajaksi selviytyi kuvanveistäjä Pekka Jylhän teos. Valmis patsas on tarkoitus paljastaa vuonna 2020.