Vasenkätisyys
Vasenkätiset ovat henkilöitä, jotka ovat taipuvaisia käyttämään tarkkaa koordinaatiota vaativissa arkisissa askareissaan enemmän vasenta kuin oikeaa kättään.
Vasenkätisiksi luokitellaan yleensä ne henkilöt, jotka käyttävät arkisissa toimissaan enemmän vasenta kättään kuin oikeaa. Huomiota kiinnitetään erityisesti siihen, kummalla kädellä henkilö kirjoittaa. Se ei kuitenkaan ole paras mahdollinen indikaattori, sillä etenkin aiemmin vasenkätiset usein pakotettiin vaihtamaan kirjoituskättä koulussa. Jotkut ovat saattaneet ryhtyä kirjoittamaan oikealla kädellä myös siksi, että kirjoittaminen vasemmalta oikealle on yleensä helpompaa oikealla kädellä kuin vasemmalla.
On myös hankala yksiselitteisesti määritellä, milloin henkilö on vasenkätinen. Useimmat ihmiset käyttävät molempia käsiään ja saattavat toisissa tilanteissa käyttää oikeaa ja toisissa vasenta kättä. Pieni osa ihmisistä on molempikätisiä ja voi useissa tilanteissa käyttää yhtä hyvin kumpaa kättä tahansa. Usein tällaiset ihmiset tosin ovat vasenkätisiä mutta ovat harjoittaneet oikeaa kättä helpottaakseen jokapäiväistä elämäänsä.
Vasenkätisyyttä ei yleensä tilastoida mitenkään, joten vasenkätisten määrästä voidaan esittää vain arvioita. Arviot vaihtelevat viidestä jopa yli 20 prosenttiin väestöstä, ja yleisimmin viitatut luvut ovat 10–15 prosenttia. Yleensä nämä luvut pohjautuvat Yhdysvalloissa tai Britanniassa tehtyihin tutkimuksiin. On kuitenkin mahdollista ja jopa todennäköistä, että vasenkätisten määrä vaihtelee maittain ja kulttuuripiireittäin. Useimpien arvioiden mukaan miesten keskuudessa vasenkätisten osuus on jonkin verran suurempi kuin naisten keskuudessa. Simpanssien keskuudessa vasenkätisiä on yhtä paljon kuin oikeakätisiä.
Monissa asioissa olosuhteet suosivat oikeakätisiä, joten vasenkätisyydestä on haittaa. Koulussa opetettava käsiala on useimmiten suunniteltu lähinnä oikeakätisiä varten. Monet laitteet on suunniteltu käytettäväksi oikealla kädellä, ja usein esineiden, tavaroiden ja huonekalujen sijoittelussa on ajateltu lähinnä oikeakätisiä. Vaikeudet johtuvat usein vain huonosta suunnittelusta: useimmat laitteet ja toimintaympäristöt voi toteuttaa siten, että niitä voivat käyttää yhtä hyvin oikea- kuin vasenkätiset. Vasenkätisyyttä on pyritty kitkemään, koska on ajateltu, että siitä aiheutuu haittaa. Osalla vasenkätisistä vasenkätisyys on vahvempi ja toisilla heikompi ominaisuus. Tämän vuoksi osalle vasenkätisistä vasenkätisyys ei tuota arkielämässä ongelmia.
Joissain tilanteissa vasenkätisyydestä on myös etua. Monissa sellaisissa urheilulajeissa, joissa kaksi vastustajaa ottelee vastakkain, vasenkätinen voi käyttää hyödykseen sitä, että vastustaja on yleensä vähemmän harjaantunut kohtaamaan vasen- kuin oikeakätisiä vastustajia. Tällaisia lajeja ovat muun muassa miekkailu, tennis, pöytätennis, paini, judo, jääkiekko ja nyrkkeily. Arvellaan jopa vasenkätisyyden säilyneen evoluution paineessa juuri siksi, että vasenkätisyys on ollut eduksi taistelutilanteissa.
Joskus harvoin myös laitteet tai muut toimintaympäristöt on toteutettu vasenkätisiä suosivalla tavalla. Esimerkiksi Helsingin vanhoissa nivel­raitio­vaunuissa hallintalaitteet on sijoitettu siten, että vasenkätisyydestä on selvää etua.
Monesti arkikielessä oikeaa aivo­puoliskoa, joka ohjaa vasenta puolta kehosta, pidetään intuitiivisena, luovana ja tunteellisena, ja vasenkätisillä tämän aivopuoliskon osuutta pidetään korostuneena, mikä selittäisi vasenkätisten lahjakkuutta. Tälle ei kuitenkaan ole tieteellistä näyttöä. Vasemman ja oikean aivopuoliskon toiminta on vasen- ja oikeakätisillä samanlaista yhtä poikkeusta lukuun ottamatta: Noin 10–15 prosentilla vasenkätisistä kielikeskus on jakautunut molempien aivopuoliskojen välille, kun se muilla vasenkätisillä ja kaikilla oikeakätisillä sijaitsee ainoastaan vasemmassa aivopuoliskossa. Tällä ei kuitenkaan tunnu olevan merkitystä kielellisten kykyjen kannalta, mutta esimerkiksi aivo­halvauksen sattuessa kielikeskukseen voi tällainen jakautunut kielikeskus säilyttää kielelliset kyvyt tavallista paremmin.
Monissa kulttuureissa on voimakkaita vasenkätisyyteen liittyviä ennakkoasenteita. Joskus vasenta kättä pidetään likaisena, ja se onkin varattu esimerkiksi sukupuolielinten hygienian hoitoon. Siksi esimerkiksi syömistä vasemmalla kädellä ei pidetä hyväksyttävänä. Suomessa koulun kirjoitustunneilla aikaisemmin kahlittiin vasenkätisten oppilaiden vasen käsi kiinni, koska haluttiin näiden oppivan kirjoittamaan oikealla kädellä. Vasenkätisyys on vaikeasti muutettavissa. Sama pätee oikeakätisyyteen, vaikka muutosyritykset ovatkin harvinaisia.
Monien kielten vasenta tarkoittavalla sanalla on kielteisiä sivumerkityksiä, jotka liittyvät pimeyteen, pahuuteen, väärään tai epämääräisyyteen. Myös suomessa ”vasen” asettuu ”oikean” vastinpariksi samalla tavoin kuin ”väärä” antaen sen kuvan, ettei se ole yhtä oikea kuin ”oikea”. Viroksi vasen on "vasak" tai "pahem", ja oikea on "parem".
Suomalaistutkija Juha Laurén on havainnut tietyn muodon löytämästään LRRTM1-geenistä altistavan vasenkätisyydelle.