hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kaare Klint
Kaare Klint (15. joulukuuta 1888 - 28. maaliskuuta 1954) oli tanskalainen arkkitehti ja huonekalusuunnittelija. Hän oli Kööpenhaminan taideakatemian huonekaluosaston luoja ja johtaja vuodesta 1944. Hän toteutti taideakatemiassa käsityöläisten ja arkkitehtien kiinteän yhteistyön, joka teki tanskalaiset huonekalut maailmankuuluiksi.
Arkkitehtina Klint saattoi päätökseen isänsä alulle paneman Grundtvigin kirkon rakennustyöt (1930–1940) ja suunnitteli Beetlehem-kirkon (1935–1937).
Pitkäjaksoinen muuttuja
Pitkäjaksoinen muuttuja (lyhenne LP) on yleensä satojen päivien jaksolla sykkivä punainen jättiläinen. 
Useimpien pitkäjaksoisten muuttujien valonvaihtelujakso on 20–1 000 päivää.
Näiden tyypillinen edustaja on Mira, jonka mukaan Mira-tähdet on nimetty. Pitkäjaksoista ovat myös sykkivät puolisäännölliset ja epäsäännölliset muuttujat, joiden jakso on pitkä.
S Vulpeculae -tähti on pitkäjaksoinen, kefeidiä muistuttava tähti, jonka jakso on noin 70 vuorokautta.
Pitkäjaksoiset siniset muuttujat ovat jaksoltaan 
yli 1 vuorokautta ja valonvaihtelu 0,05, jopa 0,1 magnitudia.
Weierstrassin lause
Weierstrassin lause on matematiikassa lause, jonka mukaan jatkuva funktio saa suljetulla välillä suurimman ja pienimmän arvon.
Olkoon "f": [a, b] → R jatkuva funktio. Weierstrassin lause tarkoittaa sitä, että välillä [a, b] on luvut "c" ja "d" siten, että kaikilla välin pisteillä formula_1 funktion arvo pysyy arvojen "f"("c") ja "f"("d") välissä. Matemaattisesti
Weierstrassin lause on merkittävä muun muassa siksi, että sen avulla voidaan todistaa Rollen lause, jota puolestaan käytetään differentiaalilaskennan keskeisimmän lauseen, differentiaalilaskennan väliarvolauseen todistuksessa.
Bengt Lundsten
Bengt Harald Lundsten (s. 26. helmikuuta 1928 Turku) on suomalainen arkkitehti ja professori. Lundsten toimi Teknillisen korkeakoulun rakennusopin professori vuosina 1969–1994. Hänen töitään ovat mm. Kortepohjan asemakaava ja rivitalot Jyväskylässä (1964–1969), Puu-Käpylän saneeraus (1970–1977) ja Kuopion Jynkän asuntomessualueen asemakaava (1979).
J. A. Hollo
Juho August Hollo () oli suomalainen kasvatustieteilijä, kääntäjä ja kriitikko.
Hollon vanhemmat olivat tehtaanomistaja Elias Hollo ja Susanna Widmark. Hollo pääsi ylioppilaaksi 1905 Vaasan realilyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1907 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1919 Helsingin yliopistosta.
Hollo oli Kristiinankaupungin ruotsalaisen yhteiskoulun opettajana 1908–1910 sekä Vaasan ruotsalaisen yhteiskoulun ja Vaasan kauppakoulun opettajana 1913–1919. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti vuosina 1920–1930, kasvatus- ja opetusopin ylimääräinen professori 1930–1937, kasvatus- ja opetusopin virkaatelevä professori professori vuosina 1934 ja 1936, sekä professori 1937–1954.
Lisäksi hän oli Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan inspehtori 1930–1932 sekä Yhteiskunnallisen korkeakoulun kansleri vuosina 1951–1953.
Hollo oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1938.
Hän tutki muun muassa Aleksis Kiveä ja suoritti suomentajana mittavan työn. Hän käänsi muun muassa Miguel de Cervantesin, Anatole Francen, Gustave Flaubertin, Stendhalin, Voltairen, Charles Dickensin, Jonathan Swiftin, Johann Wolfgang von Goethen, Fjodor Dostojevskin, Leo Tolstoin, Knut Hamsunin ja Friedrich Nietzschen tuotantoa suomeksi. Hollon sanontoja kasvatuksesta oli muun muassa ”kasvatus on kasvamaan saattamista”.
J. A. Hollon ensimmäinen puoliso vuodesta 1910 oli Aili Armida o.s. Pihlström. Vuodesta 1920 Hollo oli avioliitossa laulajatar Iris Antonina Anna Waldenin (1899–1983) kanssa. Heidän poikiaan ovat runoilija ja kääntäjä Anselm Hollo, joka asui 1960-luvulta alkaen Yhdysvalloissa, sekä oikeustieteilijä, professori Erkki Hollo.
Jakokunta (algebra)
Jakokunta on algebrassa kokonaisalueenen täysi jakorengas. Tällöin sen kaikki nollasta poikkeavat alkiot ovat säännöllisiä. Jakorenkaan avulla saadaan rengashomomorfismi hajotettua yhdistetyksi kuvaukseksi, jossa ensimmäinen kuvaus on kanoninen projektio ja jälkimmäinen homomorfismi.
Nordavia
Nordavia (, ), on venäläinen, Venäjän luoteisosan alueelliseen liikenteeseen keskittynyt lentoyhtiö. Nordavia on vuonna 2011 tehdyn kaupan seurauksena Venäjän suurimpiin pörssiyrityksiin kuuluvan kaivosyhtiö Norilski nikelin omistuksessa.
Yhtiön toimintahistoria kirjataan alkavaksi jopa vuoden 1929 lopulta, jolloin Arkangelin ja nykyään Syktyvkarina tunnetun paikan välisen lentoreitin valvomiseksi perustettiin toimisto Arkangeliin. Yhtiön nimi on vaihdellut vuosien saatossa. Ennen nykyistä nimeään yhtiön osake-enemmistö kuului Aeroflotille ja lentoyhtiö kulki useiden vuosien ajan nimellä Aeroflot-Nord.
Nordavian toiminnot on keskitetty Venäjän Arkangeliin. Yhtiö on Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitton jäsen ja edustettuna tämän johtokunnassa.
Nordavian laivasto kesäkuussa 2018:
Nordavia operoi lähinnä Venäjän luoteisosan sisäistä liikennettä. Yhtiön reittiverkon ulkomaisiin lentokenttiin lukeutuu ainoastaan Tromssa. Nordavia liikennöi reittikarttansa mukaan seuraaviin kohteisiin (helmikuu 2013):
Jakokunta
Jakokunta () on alue, jossa suoritetaan maa- tai vesialueen jakotoimitus samalla kertaa. Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia "siirtokyliksi". Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä.
Jakokunta on pohjoismaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa vanha maaseudun organisaatiomuoto, joka liittyy niittyjen ja metsien yhteiskäyttöön. Jakokunnan jäsenillä on käyttöoikeus tiettyyn alueeseen. Yhdessä pitäjässä oli tyypillisesti monta jakokuntaa. Jakokuntien uskotaan syntyneen viimeistään keskiajalla. Ne saattavat jollakin tapaa palautua jo rautakaudella olemassa olleisiin nautinta-alueiden rajoihin.
Jakokunnilla on merkitystä myös maanmittauksen historiassa, ja esimerkiksi isojako toimitettiin jakokunnittain. Isojaon jakokunta muodostettiin usein tarkoituksenmukaisuusnäkökohtien mukaisesti siten, että jakokunta saattoi käsittää paitsi yhden asutuskylän, myös useamman asutuskylän. Isojaossa jaettiin maa-alueet, mutta vesialueet jätettiin jakamatta. Tämän vuoksi vesialueet ovat nykyään usein yhteisiä. Muun muassa yhteisten vesialueiden omistajina jakokunnat (nykyään osakaskunta) jatkavat olemassaoloaan edelleenkin.
Gemini 5
Astronautit Charles Conrad ja Gordon Cooper suorittivat avaruuslennon 21. elokuuta – 4. syyskuuta 1965 Gemini 5 -kapselissa. Lento kesti noin 191 tuntia ja sinä aikana he kiersivät maapallon 120 kertaa. Tämä oli saavutus, jonka jälkeen Yhdysvallat oli selvästi edellä Neuvostoliittoa kylmän sodan aikaisessa kilpailussa avaruuden valloittamisesta.
Aluksen polttokennossa havaittiin ongelmia jo lennon alkuvaiheessa, mutta lentoa päätettiin jatkaa, koska polttokennon häiriöiden vaikutuksia haluttiin tutkia.
Hiilitähti
Hiilitähti on tähti, jonka kaasukehässä on enemmän hiiltä kuin happea. Tähden pintakerroksissa ne muodostavat hiilimonoksidia, joka kuluttaa kaiken hapen kaasukehästä, jolloin hiili voi muodostaa muita yhdisteitä. Tällöin kaasukehän koostumus on "nokinen" ja tähden väri kirkkaan punainen. Hiilitähdet ovat harvinaisia.
Hiilitähdet tunnistetaan niiden emittoiman valon spektrin perusteella. Niiden kemiaa ei tunneta vielä tarkasti.
Kvarkkitähti
Kvarkkitähti on teoreettinen kompakti tähti, joka koostuu alkeishiukkasista: kvarkeista. Tavanomaisissa olosuhteissa kvarkit ovat sitoutuneita hadroneiksi (esim. protoneiksi ja neutroneiksi). Neutronitähden massan romahtamisesta painovoiman vaikutuksesta neutronit hajoavat u-kvarkeiksi ja d-kvarkeiksi. Osa u- ja d-kvarkeista saattaa muuttua s-kvarkeiksi muodostaen "outoa materiaa", jolloin kvarkkitähti on syntynyt.
Kvarkkinovan tuloksena syntyvän tähden pinnalla on todennäköisesti vapaita kvarkkeja. Kvarkkinovat tuottavat valtavia määriä energiaa, ja ne saattavat olla yksi gammapurkausten aiheuttaja.
RX J185635-375 -nimistä tähteä, joka sijaitsee 450 valovuoden päässä, epäillään kvarkkitähdeksi. Toinen ehdokas on 3C58, joka on liian "kylmä" ollakseen neutronitähti.
Yhdistyneiden kansakuntien lippu
Yhdistyneiden kansakuntien lippu on YK:n vuoden 1947 yleiskokouksen hyväksymä lippu. Siinä on sinisessä kentässä maailmankartta kuvattuna oikea­keski­pituisessa taso­projektiossa Pohjoisnapa keski­pisteenä, ja kartta­kuvaa reunustavat oliivipuun oksat. Symbolit kertovat järjestön päätehtävästä, maailmanrauhan edistämisestä. Lipun vaaleansinistä pohjaväriä kutsutaan myös "YK:n siniseksi", ja tämä väri onkin muotoutunut valkoisen värin ohella rauhan väriksi.
Monet kehitysmaat ja järjestöt ovat ottaneet mallia Yhdistyneiden kansakuntien lipusta. YK:n alaisuudessa toimivien järjestöjen, mm. Unescon, Unicefin, WHO:n ja IAEA:n liput on johdettu suoraan YK:n lipusta. Valtiolipuista mm. Somalian tähtilippu, jossa on valkoinen tähti vaaleansinisellä pohjalla, on saanut vaikutteita YK:n lipusta.
Gemini 6
Gemini 6 oli yhteislento Gemini 7 -avaruusaluksen kanssa. Gemini 6 -lento toteutettiin 15.-16. joulukuuta 1965. Kapselissa olivat astronautit Thomas Stafford ja Walter Schirra. Lento kesti kokonaisuudessaan 25 tuntia ja 53 minuuttia. Gemini 6 ja Gemini 7 -kapselit kohtasivat toisensa avaruudessa 300 km:n korkeudessa, jonka jälkeen alukset lensivät rinnakkain 160 000 km, lähimmillään vain 80 senttimetrin päässä toisistaan.
Alun perin oli suunniteltu, että Gemini 6 kohtaisi avaruudessa raketin nimeltä Agena, joka kuitenkin räjähti. Tällöin Gemini 6:n lähtö peruutettiin. Lopulta päädyttiin
ratkaisuun Gemini 6:n ja Gemini 7:n yhteislennosta.
Taranis
Taranis (kelttiläisestä sanasta "taran" ukkonen) oli kelttiläisessä mytologiassa ukkosen jumala, jota palvottiin varsinkin Galliassa ja Britanniassa, mutta myös muualla kelttiläisessä maailmassa. Taranikselle pyhitettyjä alttareita on löytynyt Chesteristä Britanniasta, Böckingenistä ja Godramsteinista Saksassa, Orgonista, Thauronista ja Toursista Ranskassa ja Skradinista Kroatiassa. Hänen nimensä merkitsee suunnilleen "Ukkostaja". Taranis on yksi roomalaisen runoilija Lucanuksen mainitsemasta kolmesta huomattavasta kelttijumalasta. Kaksi muuta ovat Esus ja Teutates.
Taraniksen symboli oli pyörä, joka viittasi ukkosen ja aurinkoon. Hänelle on saatettu uhrata myös ihmisiä, ja antiikin kirjoittajien mukaan Taranikselle omistetut eläin- tai ihmisuhrit olisi suljettu oksista punottuihin koreihin, jotka sen jälkeen poltettiin. Taranis muistuttaa muinaisten skandinaavien Thoria, irlantilaisten Tuireannia ja suomalaisten Ukkoa. Roomalaiset rinnastivat Taraniksen Juppiteriin .
Jacques Sylla
Jacques Sylla (1946 – 26. joulukuuta 2009) oli madagaskarilainen poliitikko. Hän oli maan pääministerinä 2002–2009.
Sylla nimitettiin Madagaskarin pääministeriksi vuonna 2002. Tätä ennen hän oli toiminut muina ministereinä, muun muassa ulkoministerinä. Sylla syrjäytettiin vuoden 2009 vallankaappauksessa muun hallinnon kanssa. Hänen korvaajakseen nimitettiin Monja Roindefo. Sylla kuoli joulukuussa 2009 pitkään sairauteen.
Gemini 7
Gemini 7 -avaruuslento toteutui 4.–18. joulukuuta 1965. Gemini 6 nousi avaruuteen vasta Gemini 7:n perässä 15. joulukuuta 1965. Gemini 7 ja Gemini 6 -avaruusalukset lensivät osan matkaa rinnakkain, lähimmän etäisyyden ollessa vain 80 senttimetriä. Gemini 7:n miehistönä olivat astronautit Frank Borman ja James Lovell. Avaruuslento kesti 13 vuorokautta, 18 tuntia ja 35 minuuttia, jona aikana astronautit kiersivät maapallon 206 kertaa. Astronautit riisuivat avaruuslennon aikana avaruuspukunsa, mikä oli siihen aikaan vielä uutta, ja näin osoittivat kapselin ilmatiiviyden.
Tuomas Milonoff
Tuomas ”Tunna” Milonoff (s. 26. helmikuuta 1974 Helsinki) on suomalainen televisio-ohjaaja ja toinen matkailuohjelma "Madventuresin" tekijöistä. Hän on myös sarjan kuvaaja ja käsikirjoittaja. Lisäksi hän on kirjoittanut Riku Rantalan kanssa kirjat "" (2007), "" (2010), "Mad World – Seikkailijan Atlas" (2011) ja "" (2012). Milonoff ja Rantala juontavat myös yhdessä YLEn "Docventures"-sarjaa, jota on tehty viisi tuotantokautta.
"Madventuresin" ohella Milonoff on ohjannut mainoksia ja vuonna 2008 Yleisradion ja Suomen elokuvasäätiön rahoittaman Suomalainen novellielokuva -hankkeen elokuvan "Monte Rosso". Ennen ohjaajan uraansa Milonoff työskenteli elokuva-alalla valaisijana. Hän on ollut tekemässä useita pitkiä elokuvia (muun muassa "Näkymätön Elina", "Hymypoika"), televisiosarjoja (muun muassa "Irtiottoja") sekä kymmenittäin mainoksia ja musiikkivideoita.
Rantala ja Milonoff juonsivat vuonna 2012 ja syksyllä 2014 Bassoradiossa perjantaisin kello 17–20 esitettyä "Truths & Rights" -ohjelmaa.
Matkailutoimittajien Kilta ry nimitti tammikuussa 2009 Milonoffin ja Rantalan Vuoden matkailuhenkilöiksi. Nimitys on jaettu vuodesta 1972 lähtien tunnustuksena parhaille matkailutuotteille ja ansioituneille henkilöille. Matkailulehti Mondo puolestaan valitsi "Kansainvälisen seikkailijan oppaan" vuoden matkakirjaksi 2008.
Vuonna 2012 Milonoff ja Rantala saivat valtion tiedonjulkistamispalkinnon ”maantieteen ja maailman tuntemuksen edistämisestä erityisesti nuorisoa kiinnostavalla tavalla”. Vuonna 2015 he saivat Suomen Kuvalehden journalistipalkinnon.
Milonoff on ohjannut yhdessä Jon Sundellin kanssa Punavuoresta kertovan lyhytelokuvan "Monte Rosso".
Milonoffin veljiä ovat näyttelijät Eero Milonoff ja Juho Milonoff (kaksosveli) sekä Aleksi Milonoff, joka työskentelee muun muassa näytelmien suomentajana. Heidän isänsä on ohjaaja ja näyttelijä Pekka Milonoff.
Milonoff on naimisissa, ja pariskunnalla on kaksi lasta.
Aarne Tenkanen
Aarne Tapani Tenkanen on suomalainen laulaja ja kuvitteellinen hahmo, jota esittää Kai ”Kaide” Järvinen.
Järvisen ja myös Tenkasen ura alkoi Gösta Sundqvistin kanssa tehdyistä radio-ohjelmista 1990-luvun alussa. Näitä olivat muun muassa "Aamusumpilla", "Tenkasen pohjat", "Tietokoneenkorjauskurssi", "Belgialaisia kirjaharvinaisuuksia", "Koe-eläinpuisto" ja "Teinitalo". Sundqvist loi Tenkasen hahmon yhdessä Järvisen kanssa. Tenkanen esiteltiin stadin slangia puhuvana helsinkiläisenä raitiovaununkuljettajana, jonka kiinnostuksen kohteisiin kuuluvat pääasiassa naiset ja alkoholi.
Vuonna 1995 julkaistiin ”Hemaisevan seksikäs pörröpää” -kappale, josta varsinainen laulajaura alkoi "Aarne Tenkanen & Tempuntekijät" -yhtyeessä. Gösta Sundqvist sävelsi ja sanoitti suurimman osan Tenkasen kappaleista useilla eri salanimillä, joita olivat muun muassa L. Samarialainen ja Pentti Jormanainen.
Sundqvistin yllättävä kuolema vuonna 2003 keskeytti käytännössä uusien laulujen tekemisen, kunnes vuonna 2007 julkaistiin kuuden vuoden tauon jälkeen uusi albumi nimeltä "Viimeinen ratikkamatka". Tällä levyllä kaikista kappaleista vastasi Tommy Huovinen pseudonyymillä Taisto Piipponen.
Tenkasen viides studioalbumi "Ajan platinaa" julkaistiin 26. toukokuuta 2010. Myös sillä kappaleista vastasi Huovinen, sen tuotti Jani Viitanen.
Kuudes pitkäsoitto "Ymmärrät varmaan" ilmestyi 2014. Tällä levyllä kappaleista pääosin vastaan jälleen Huovinen, mutta mukana on myös Järvisen sanoituksia salanimellä Aatos Jalo. Levyn kannen suunnitteli ja piirsi Juho Juntunen.
Kaide Järvinen oli myös tärkeä henkilö Gösta Sundqvistin valmentamassa jalkapallojoukkueessa Johanneksen Dynamo, joka yhdistyi vuonna 1995 FC Norssin kanssa ja sai Sundqvistin ehdotuksesta nimen Atlantis FC. Järvinen on edelleen eräs päätukijoista joukkueen takana.
Järvinen on toiminut myös lukuisten jääkiekkojoukkueiden, kuten Joensuun Jokipoikien, Kiekko-Vantaan, Lahden Pelicansin ja Jokereiden viihdepäällikkönä. Järvinen on tehnyt paluun myös radiotöiden pariin. Hän on juontanut Radio Suomipopilla ohjelmia "Tohtori Tenkasen temppunurkka" ja "Muistoja mummolasta".
Vuonna 2002 valmistui fiktiivinen dokumentti ”Antropologia vs. Aarne Tenkanen”, jonka ohjasi Hannu Puttonen. Dokumentin ensiesitys oli Yle TV1 -kanavalla 27. helmikuuta 2003.
Taustayhtye Tempuntekijät on kiertänyt Tenkasen mukana keikoilla alusta lähtien. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Risto Paananen, Janne Teuronen, Jukka Teuronen ja Matti Seppälä. Myöhemmin mukaan tuli myös Juha Hietala.
Kaatuminen (tietotekniikka)
Tietotekniikassa kaatuminen tarkoittaa tietokoneohjelman, tietokoneen käyttöjärjestelmän tai jokin tietojärjestelmän toiminnan yllättävää lakkaamista.
Tosiasiassa kaatumisen jälkeen suoritin yleensä suorittaa käskyjä edelleenkin, mutta kaatunut ohjelma voidaan poistaa suoritusmuistista (nk. coredump) tai suorituksen eteneminen kiertää silmukkaa, joka käyttäjän kannalta vaikuttaa tietokoneen tai yksittäisen ohjelman pysähtymiseltä.
Kun Windows-käyttöjärjestelmä kaatuu, näyttöön usein ilmestyy virhetilanteesta kertova sinitaustainen teksti, joka tunnetaan nimellä "Blue Screen of Death" ("BSoD"). Applen käyttöjärjestelmissä vastaavassa tilanteessa ruudulle ilmestyi animoitu pommin kuva.
Yleisin tietokoneohjelman kaatumisen syy on muistialueen ylitys.
Ohjelmistojen lisäksi tietojärjestelmät voivat kaatua. Esimerkiksi organisaation tietoverkko saattaa kaatua ylikuormituksen vuoksi, jolloin verkossa olevia palvelimia joudutaan yleensä käynnistämään uudelleen.
Joidenkin ennusteiden mukaan jopa Internet saattaa tulevaisuudessa kaatua tietokonevirusten ja roskapostin määrän räjähdysmäisen kasvun takia. 21.10.2002 hajautettu palvelunestohyökkäys onnistui lamauttamaan yhdeksän Internetille tärkeistä kolmestatoista juurinimipalvelimista.
Amfipoliin taistelu
Amfipoliin taistelu käytiin peloponnesolaissodassa vuonna 422 eaa. Ateenan ja Spartan välillä. Se huipensi tapahtumaketjun, joka alkoi Spartan talvella 424–423 suorittamasta Amfipoliin valtauksesta. Taistelussa Sparta löi Ateenan. Ateenalainen filosofi Sokrates on tunnetuimpia taisteluun osallistuneita.
Amfipoliin valtauksen jälkeen maat solmivat aselevon. Sen päätyttyä 422 Ateena ja sen liittolaiset etenivät kohti Amfipoliita. Spartalaiset asettuivat puolustukseen ja löivät hyökkääjät varsin vähäisin tappioin. Kummankin puolen johtajat haavoittuivat: Kleon kuoli kentälle ja Brasidas hiukan myöhemmin. Peloponnesolaissodan ensimmäinen vaihe päättyi tämän jälkeen vuonna 421 solmittuun Nikiaan rauhaan. Brasidas nousi Spartassa kansallissankariksi.
Erkki Pystynen
Erkki Topias Pystynen (s. 2. marraskuuta 1929 Heinola) on emeritus-professori ja kokoomuslainen poliitikko. Pystynen oli Tampereen yliopiston kunnallispolitiikan professori vuosina 1972–1992 (virkavapaalla 1975–1991). Hän toimi yliopiston vararehtorina 1969–1974 ja valittiin Jaakko Uotilan jälkeen yliopiston rehtoriksi vuoden 1975 alusta alkaen. Valtiollisten tehtäviensä vuoksi hän luopui rehtoraatista kuitenkin jo saman vuoden lopussa.
Pystynen valittiin eduskuntaan Hämeen pohjoisesta vaalipiiristä syksyn 1975 välivaaleissa. Hän toimi kansanedustajana kaikkiaan 16 vuotta. Vuoden 1983 eduskuntavaalien jälkeen presidentti Mauno Koivisto kutsui Pystysen yllättäen hallitustunnustelijaksi. Tunnustelut eivät johtaneet tulokseen ja hallitus muodostettiin myöhemmin sosialidemokraattien Kalevi Sorsan johdolla. Pystynen valittiin kumminkin eduskunnan puhemieheksi vuosiksi 1983–1987. Hän oli ensimmäinen kokoomuslainen eduskunnan puhemies yli 50 vuoteen. Edellinen kokoomusta edustanut puhemies oli ollut Paavo Virkkunen vuosina 1929−1930.
Vuoden 1987 eduskuntavaaleissa kokoomus sai vaalivoiton ja palasi Harri Holkerin johdolla hallitusvastuuseen 21 vuoden tauon jälkeen. Pystysestä toivottiin Pirkanmaalla ministeriä, mutta nämä toiveet eivät käyneet toteen ja Pystynen vietti viimeiset neljä vuottaan eduskunnassa rivikansanedustajana. Vuoden 1991 vaaleissa hän putosi eduskunnasta ja palasi hoitamaan professorin virkaansa. Vuonna 1992 Pystynen jäi eläkkeelle.
Eduskunnan ohella Pystynen vaikutti pitkään Tampereen kunnallispolitiikassa. Vuoden 1984 kunnallisvaaleissa istuva eduskunnan puhemies kumminkin putosi kaupunginvaltuustosta. Seuraavissa vaaleissa Pystynen teki paluun ja vaikutti valtuustossa vielä vuodet 1989–1996. Tämän jälkeen hän oli vielä neljä vuotta ensimmäisenä varavaltuutettuna. Syksyn 2000 kunnallisvaaleihin Pystynen ei enää osallistunut ja vetäytyi aktiivipolitiikasta syrjään 71-vuotiaana.
Pystysen vaimo Marja-Liisa Pystynen on myös vaikuttanut kunnallispolitiikassa. Hänen poikansa Jouni Pystynen on Ilmavoimien entinen komentaja.
Delionin taistelu
Delionin taistelu käytiin peloponnesolaissodassa vuonna 424 eaa. Ateenan ja Boiotian välillä. Se päättyi Ateenan tappioon ja Delionin valtaukseen muutamassa viikossa. Ateenan joukkoja johti Hippokrates ja boiotialaisia Pagondas. Sokrates on yksi tunnetuimpia taisteluun osallistuneita.
Poteidaian taistelu
Poteidaian taistelu käytiin peloponnesolaissodassa vuonna 432 eaa. Vastakkain olivat toisella puolella Ateena ja toisella Korintti ja Poteidaia. Ateenalaisia johtivat Arkhestratos ja Kallias, ja korinttilaisia ja poteidaialaisia Aristeus (myös Aristeas). Taistelun voitti Ateena.
Tunnetuimmat taisteluun osallistuneet ovat Sokrates ja Alkibiades. Sokrates pelasti taistelussa Alkibiadeen hengen.
Alfa Cygni -tähti
Alfa Cygni-tähti on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jonka valonvaihtelu johtuu pienistä värähtelyistä. Näin Alfa Cygni -tähdet ovat sykkiviä muuttujia. Näiden muuttujien jakso on 5–10 päivää ja näennäisen kirkkauden vaihtelu 0,1 magnitudia. Voimakkaampi sykkiminen hajottaisi tähden. Alfa Cygni on sama kuin absoluuttisesti kirkas tähti Deneb. Nämä tähdet ovat spektriluokan B–A ylijättiläisiä. Sykkimisjaksoja on niin monia, että kirkkauden vaihtelu näyttää epäsäännölliseltä.
Gamma Doradus -tähti
Gamma Doradus -tähti on värähtelevä tähti, jonka värähtelyt ovat varsinaista sykkimistä ja tähden muodon muuttumista. Gamma Doradus -tähdet ovat noin spektriluokkaa A5–F5 IV–V.
Jaksot ovat 8–80 tuntia, ja useita jaksoja havaitaan. Valon vaihtelu on muutama kirkkausluokka – muutama kymmenesosa millimagnitudia. Suurin valonvaihtelu havaitaan sinisessä alueessa. 
Valonvaihtelu muuttuu vuosien mukana.
Ainakin osa Gamma Doradus -tähdistä saattaa muistuttaa kääpiökefeidejä ja jotkut ehkä Lambda Bootis -tähtiä. Nämä saattavat olla nuoria tähtiä ja/tai kaksoistähtiä, ja niiden ympärillä on luultavasti materiaa.
Näitä tunnetaan 20–200 parsekin säteellä noin 60.
Bibracte
Bibracte oli gallialaisen heedujen heimon tärkein kaupunki ja poliittinen sekä taloudellinen keskus. Bibracte sijaitsi Mont Beuvrayn kukkulalla, ja se oli yksi merkittävimmistä Gallian oppidumeista eli linnoitetuista asutuksista. Bibracten kukoistusaika kesti 150-luvun lopusta eaa. noin vuoteen 12 eaa., jolloin heedut perustivat uuden Augustodunumin kaupungin (Autun).
Bibracte levittäytyi noin 135 hehtaarin alueelle. Koko kaupunkia ympäröi korkea muuri, joka oli toteutettu murus gallicus -tekniikalla kivestä ja puusta. Arkeologit ovat rakentaneet osan siitä paikalle Porte du Rebout. Bibractessa ei ollut antiikin kaupunkien kaltaista geometrista asemakaavaa, mutta asutus oli kuitenkin jakautunut selkeisiin alueisiin ja katuihin. Aluksi luultiin, että Bibractessa oli laaja käsityöläisten alue, jossa oli muun muassa kultaseppien pajoja. Kaivauksien perusteella voidaan kuitenkin sanoa, että pajoja oli joka puolella kaupunkia. Esimerkiksi Parc au Chevaux'n alueella oli suuri "domus" (PC1) sekä käsityöläisten pajoja. PC1 on "domus", joka on rakennettu roomalaisella tyylillä ja joka tarkoittaa sitä, että siinä oli "vestibulum, atrium" ja huoneita. Kaupungissa oli myös muita roomalaistyylisiä taloja. Yleensä talot olivat nelikulmaisia, ja ne oli rakennettu puusta tai kivestä. Useat asumukset olivat puolittain maan sisässä.
Paikalla tehdyissä kaivauksissa on löydetty eri puolilta eteläistä Eurooppaa peräisin olevia kolikoita, mikä viittaa siihen, että Bibracte on ollut vilkas kaupan keskus. Lisäksi paikalta on löydetty monta tuhatta "amphoraa", jotka osoittavat, että tuotteita tuotiin "ager cosanuksesta" (Dressel 1) sekä Espanjasta (Haltern 70, Dressel 20, Oberhaden 83, Pascual 1 jne.). Kaupungissa oli myös pyhäkkö, joten Bibracte on ollut myös uskonnollinen keskus.
Lamberto Gardelli
Lamberto Gardelli (8. marraskuuta 1915 Venetsia – 17. heinäkuuta 1998 München) oli italialainen kapellimestari. Hän opiskeli kuuluisan Tullio Serafinin johdolla ja debytoi vuonna 1944 johtaessaan Giuseppe Verdin "La traviatan". Uransa aikana Gardelli johti orkestereita ympäri maailmaa, mutta lähes aina vierailevan orkesterinjohtajan roolissa - hän ei koskaan itse johtanut oopperataloa. Hän oli suosittu New Yorkissa. Hänen oopperalevytyksistään hienoimmiksi katsotaan usein 1960-luvulla levytetyt Puccinin "Il trittico" ja Rossinin "Wilhelm Tell".
Mäkihypyn maailmancup 2005–2006
Mäkihypyn maailmancup 2005–2006 alkoi Kuusamossa Suomessa 26. marraskuuta 2005. Kauden aikana järjestettiin 22 osakilpailua ja yksi osakilpailu peruttiin. Viimeinen osakilpailu hypättiin Planicassa Sloveniassa 19. maaliskuuta 2006.
Purola (Kajaani)
Purola on Kajaanin vanhimpia kaupunginosia. Se sijaitsee Kajaaninjoen eteläpuolella, Kaupunginlammen kupeessa, etelään menevän tien (entinen viitostie) länsipuolella. Naapurialueina vastapäätä tien toisella puolen on Puistolan kaupunginosa ja lännessä Kajaaninjokivarren Tihisenniemellä UPM-Kymmenen (entinen Kajaani Oy) entiset massa- ja paperitehtaat ja vielä toiminnassa oleva saha. Alkujaan Purolan omakotialue on muodostunut juuri sellutehtaan, paperitehtaan ja sahan työntekijöiden asuntoalueeksi. Muistona alkuaikojen rakennustyylistä Purolassa on vielä paljon vanhoja mansardikattoisia (taitekattoisia) puutaloja.
Purolan asemakaava on tavanomaisesta poikkeava, erikoinen. Kadut ovat sisäkkäisten U-kirjaimen muotoisia, alkaen viitostiestä ja palaten viitostielle. Nykyisin Purola on kaunis ja rauhallinen omakotitaloalue.
Purolassa oli ennen useita kauppoja:Nykyään jäljellä on enää vain yksi päivittäistavarakauppa. Purolassa toimii myös grilli. Grillin yhteydessä toimi myös kauppa, joka kuitenkin meni vuonna 2011 konkurssiin. Purolassa oli aiemmin myös posti, pankki, useita kioskeja sekä kirjaston sivutoimipiste, joka kuitenkin tuhoutui tulipalossa. Purolassa oli myös muutama baari.
Purolan vuonna 1919 valmistunut koulu tuhoutui tulipalossa ystävänpäivän vastaisena yönä 14.2.2011. Koulun rakentamisen rahoitti aikanaan Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö ja koulu toimi opetuskäytössä 2000-luvulle saakka.
Maksiimi
Maksiimilla tarkoitetaan lyhyttä kokemuksesta johdettua yleistä totuutta, periaatetta tai käyttäytymissääntöä. Maksiimi sisältää tyypillisesti jonkin elämänohjeen, joka usein on puettu mietelauseen (aforismin) muotoon.
Suomen kielen sivistyssanana maksiimi tarkoittaa 'ajattelemisen tai toiminnan perusohjetta'. Sen taustalla on keskiajan logiikan latinankielinen ilmaus "propositio maxima". Sanatarkasti suomennettuna tämä tarkoittaa "suurinta (tai ylintä) propositiota", ts. sellaista väitelausetta, josta muut propositiot, päättelylauseet, seuraavat.
Ranskalaiset aforismikirjailijat rupesivat myöhemmin käyttämään ilmaisun loppuosan ranskankielistä vastinetta "maxime" tarkoittamassa 'hyvin tiiviiksi kiteytettyä ajatusta', josta ikään kuin seuraa joukko alemman tason päätelmiä.
Planica
Planica on Julisten Alppien laakso Kranjska Gorassa Slovenian luoteisosassa.
Etelässä laakso ulottuu Triglavin kansallispuistoon saakka. Planicassa on myös Planica Nordic Center talviurheilukeskus.
Erityisesti Planica on tunnettu mäkihypyn kilpailujen tapahtumapaikkana. Ensimmäinen mäkihyppykilpailu järjestettiin Planicassa jo 1930-luvulla. Maailman ensimmäisen yli sata metriä kantaneen hypyn hyppäsi Josef Bradl Planicassa vuonna 1936. Ensimmäisen yli 200 metrin hypyn hyppäsi suomalainen Toni Nieminen vuonna 1994. Planican suuren hyppyrimäen seudulle rakensi Stanko Bloudek vuonna 1934. Yksi maailman viidestä lentomäestä sijaitsee Planicassa ja siellä on järjestetty lentomäen maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1972, 1979, 1985, 1994, 2004 ja 2010. Hyppyrimäkien uudelleenrakentamisen yhteydessä avattiin niiden yhteyteen myös olympiatason maastohiihtoalue ja FIS päättikin antaa sinne lopulta vuoden 2020 lentomäen maailmanmestaruuskilpailuiden ohella kolmen epäonnistuneen haun jälkeen (2017, 2019, 2021) Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuodelle 2023.
NHL-kausi 2005–2006
Kausi 2005–2006 oli National Hockey Leaguen järjestyksessä 88. kausi. Liiga oli ollut telakalla vuoden päivät koko edelliskauden peruuntumiseen johtaneen johdosta. NHL ja pelaajayhdistys NHLPA eivät päässeet yksimielisyyteen .
Alustava sopu syntyi viimein 13. heinäkuuta 2005. 21. heinäkuuta pelaajayhdistys äänesti sopimuksesta ja se hyväksyttiin selkeällä enemmistöllä (7:1). Seuraavana päivänä liigajoukkueiden omistajien (board of governors) vastaavassa äänestyksessä uusi sopimus hyväksyttiin yksimielisesti.
Liiga julkisti myös uuden logon. Vanhan musta-oranssin sijasta väreinä uudessa logossa ovat hopea ja musta. Lisäksi 'NHL'-tekstin kallistus on käännetty kirjoitussuuntaan laskevaksi.
Liigan kaapelitelevisiointioikeudet siirtyivät ESPN:ltä OLN-yhtiölle (aikaisempi nimi "Outdoor Life Network"). OLN:n omistavan yhtiön Comcastin laajakaista-asiakkaat voivat seurata pelejä myös internetin kautta, vähintään viisi peliä viikoittain. Myös NBC lähettää tammikuusta lähtien satelliittiensa kautta jonkin verran pelejä.
Kauden ensimmäisen maalin teki Buffalo Sabresien Jean-Pierre Dumont New York Islandersia vastaan. NHL:n historian ensimmäiset voittomaalit rangaistuslaukauskilpailussa merkittiin Ottawa Senatorsin Daniel Alfredssonille ja Dany Heatleylle, jotka molemmat onnistuivat avauskierroksella Toronton Ed Belfouria vastaan.
Liiga oli kaudelle 2005–2006 ottanut käyttöön selvästi aikaisempaa tiukemman tuomarilinjan. Kaikki koukkiminen, kahvaaminen ja estäminen pyrittiin karsimaan. Alkukaudella uusi ilme lisäsikin maalien määrää sekä muutti pelin luonnetta. Kaudelle 2005–2006 lanseerattiin myös joukko sääntömuutoksia:
Kausi alkoi lokakuun viidentenä päivänä ja ensimmäistä kertaa liigan historiassa kaikki 30 joukkuetta pelasivat avauspäivänä. a ei tällä kaudella pelattu. Sen sijaan liiga meni helmikuussa tauolle, jotta Torinon talviolympialaisissa olisi parhaat pelaajat maajoukkueiden käytettävissä. Phoenix, jossa all star -peli piti alun perin järjestää, sai hyvityksenä järjestettäväkseen kauden 2008–2009 pelin. Uudessa otteluohjelmassa oli aikaisempaa enemmän divisioonien sisäisiä pelejä. NHL toivoi tämän luovan lisää kipinöitä divisioonien omien taisteluparien välille.
Runkosarjassa divisiooniensa voittajat jakoivat konferenssin kolme kärkisijaa, loput viisi jatkoonpääsijää valittiin pistejärjestyksessä.
"V = Voitot, H = Häviöt, HJA = Häviöt jatkoajalla tai rangaistuslaukaisukilpailussa, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet"
Luettelo Stanley Cupin voittaneista joukkueista
Seuraavassa on luetteloitu Stanley Cupin voittaneet joukkueet, niin vanhan ajan "challenge cup" -järjestelmän ajoilta kuin uudelta ajaltakin. Luetteloituina ei kuitenkaan ole joukkueita, jotka alkuaikoina voittivat Cupin voittamalla oman liigansa mestaruuden.
Seuraavassa on lueteltu vuodesta 1915 eniten Stanley Cupeja voittaneet joukkueet. Tuona vuonna Cup jaettiin ensimmäisen kerran "vuosittain". Sitä ennen kyseessä oli niin sanottu "challenge cup" – joukkueet pystyivät haastamaan voittajan läpi vuoden, joten selvää yhtä voittajaa kaudelle ei ollut.
Birka
Birka oli viikinkiajan huomattava kaupunki ja kauppapaikka Ruotsissa. Birkan alkuperäinen nimi on luultavasti ollut Bierkø tai Björkö (). Se sijaitsi Mälarenilla, nykyisen Björkön saarella Ekerön kunnassa. Birka ja Hovgården kuuluvat UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Birka syntyi 750-luvulla. Se ehti kukoistaa noin 200 vuotta ennen kuin se hylättiin noin vuonna 975, samaan aikaan kun Sigtunan kristitty kaupunki perustettiin 35 km päähän.
Birkaa pidetään Ruotsin ensimmäisenä kaupunkina. Birkassa on asunut enimmillään ehkä noin 700–1 000 ihmistä. Alueelta on löydetty noin 3 000 hautaa ja jäännöksiä hirsiasumuksista. Birka oli aikoinaan Pohjois-Euroopan tärkeimpiä markkinapaikkoja. Kaupungissa myytiin turkiksia, rautaesineitä sekä käsityöläistuotteita. Turkiksia hankittiin suomalaisilta, saamelaisilta ja Koillis-Venäjältä sekä paikallisilta metsästäjiltä. Kaupunkiin saapui tavaroita kaukaa idästä ja islamilaisesta maailmasta. Alueen haudoista on löytynyt jälkiä mm. lasista, kankaista, kiinalaisesta silkistä ja reininmaalaisesta keramiikasta. Birka oli myös varhainen kristinuskon keskus. "Pohjolan apostoli" Ansgar saapui avustajansa Witmarin kanssa Birkaan 829. Kaupunkiin perustettiin 831 pieni seurakunta, jota pidetään Ruotsin ensimmäisenä.
Lounais-Suomi kuului Birkan vaikutuspiiriin, ja noin vuosia 800–975 on Suomen esihistoriasta puhuttaessa joskus nimitetty jopa "Birkan kaudeksi". Birkasta on löytynyt useita hautoja joiden esineistö on peräisin Suomesta. Alueelta on löytynyt myös suomalaisen perinteen mukaan tehtyä keramiikkaa, joka viittaa sinne muuttaneisiin ihmisiin.
Fourier’n sarja
Fourier’n sarja on tapa esittää jaksollinen funktio trigonometristen sini- ja kosinifunktioiden avulla äärettömänä summana eli sarjakehitelmänä. Ranskalainen matemaatikko ja fyysikko Joseph Fourier kehitti sarjat tutkiessaan lämmönjohtumisen teoriaa 1800-luvun alkupuolella.
Fourier’n sarja on määritelty Eulerin lausetta hyväksikäyttäen kompleksilukujen eksponenttifunktion avulla:
Missä "F" on Fourier’n kerroin. Kerroin saadaan vastaavasta funktiosta "f(x)" integroimalla:
Joskus Fourier’n sarja on annettu suoraan trigonometrisina funktioina. Merkintä on pidempi, mutta se saattaa olla joskus havainnollisempi.
Tässä esiintyvät kertoimet "a" ja "b" saadaan integraaleista:
Kertoimia formula_6 kutsutaan sarjan parillisiksi ja formula_7 parittomiksi kertoimiksi. Nimitys tulee siitä, että "parillisilla funktioilla" (joilla formula_8) ainoastaan kertoimet formula_9, kun taas "parittomilla funktioilla" (joilla vastaavasti formula_10) vain kertoimet formula_11. Parilliset ja parittomat funktiot ovat kuvaajiltaan symmetrisiä tai antisymmetrisiä y-akselin suhteen eikä nimityksellä ole suoraa yhteyttä esimerkiksi lukujen parillisuuteen.
Fourier’n sarjoja esiintyy fysiikassa erittäin monenlaisissa yhteyksissä. Niitä käytetään apuna esimerkiksi röntgenkristallografiassa, optiikassa, akustiikassa, kvanttikenttäteoriassa ja signaalinkäsittelyssä. Myös eräiden osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisut ovat Fourier’n sarjoja. Fourier’n sarjan kaltaisia sarjoja voidaan rakentaa sinin ja kosinin johdannaisten lisäksi myös muiden ortogonaalisten funktiojoukkojen avulla.
Rasmus Lerdorf
Rasmus Lerdorf (s. 22. marraskuuta 1968, Qeqertarsuaq, Grönlanti) on tanskalais-kanadalainen ohjelmoija ja ensimmäisen PHP:n pääkehittäjä. Rasmus osallistui myös myöhemmin PHP:n kehitystyöhön yhteistyössä Andi Gutmansin ja Zeev Suraskin kanssa, jotka myöhemmin kehittivät Zend Enginen, ytimen jota PHP yhä käyttää.
Vuonna 1993 Rasmus valmistui Waterloon yliopistosta järjestelmäsuunnittelun insinööriksi ja vuodesta 2002 lähtien Rasmus on työskennellyt Yahoolla infrastruktuurin suunnittelijana.
Taistelukenttä
Taistelukenttä tai taistelutanner on alue, jolla taistelu aseellisten joukkojen välillä käydään. Kentiksi voidaan nykyisessä merkityksessä kutsua muitakin taistelupaikkoja kuin avomaita, esimerkiksi metsiä, vuoristoseutuja tai kaupunkeja. Sana ”taistelukenttä” tulee kuitenkin siitä, että muinoin ja vielä Napoleonin sotienkin aikaan monet taistelut pyrittiin käymään melko tasaisilla avomailla eli kentillä tai tanterilla. Tällaisia olivat esimerkiksi kedot, niityt, pellot, nummet, arot ja aavikot. Näkyvällä paikalla tapahtuvassa ”avoimessa” taistelussa oli usein pitkälti kyse kunnian ja näyttävyyden tavoittelusta ja perinteen seuraamisesta, mutta jossain tapauksessa kyseessä saattoi olla myös taktinen valinta. Usein avomaalla yllätyksellisyys oli vähäisintä, ja tähän pyrittiinkin. Yllätyksellisyys katsottiin petoksellisuudeksi, ja sen käyttäjät kunniattomiksi tai pelkureiksi. Myös suojautuminen metsään tai linnakkeeseen oli joissain tapauksissa pelkuruutta. Avotaistelut olivat varsinkin ratsuväen ja muun raskaan kaluston eduksi. Avomaasto korostaa myös aseteknisen kehittyneisyyden eroa, sillä esimerkiksi usein kehittyneempi ampuma-ase ampuu kauemmaksi.
Vastaavista syistä myös sotaväen harjoituskenttinä käytettiin avoimia alueita. Eräs tällainen harjoituskenttä, joka vieläkin on maastoltaan avoin ja on edelleen sotilaskäytössä, on Parolannummi Hattulassa.
Suomalaisessa vanhassa kansanperinteessä taistelutantereita kutsutaan esimerkiksi sotikedoiksi, sotikeroiksi, toratantereiksi tai tappotantereiksi.
Keto
Keto on kuiva niitty. Keto on metsäisellä seudulla avomaa, jota pitää avoimena karjan laidunnus.
Ketoja on hiekkaisilla ja kallioisilla alueilla, joiden kasvualusta pidättää heikosti vettä ja haihtuminen on suurta puiden vähäisen määrän takia. Kedoilla elää omaleimainen kasvistonsa, joita ei kasvaisi pohjoisessa ilman ihmisen toimintaa. Ne ovatkin usein tärkeä osa kulttuurimaisemaa. Nykyisin joitakin ketoja pidetään yllä keinotekoisesti.
Kasvit ovat matalia ja niitä on harvassa; eniten kuitenkin alkukesästä, että kasvit ehtisivät kukkia ja tehdä siemenet ennen kesän kuivinta aikaa. Kedoilla on usein paljon kukkia, sillä muun muassa hyvän näkyvyyden vuoksi hyönteispölytteiset kasvit ovat vallalla. Ketokasveja kasvaa usein myös teiden reunoilla.
Niitty
Niityksi sanotaan maataloudessa heinän saantia varten raivattua aukiota. Niittyjä ei varsinaisesti muokata. Tulvan puuttomana pitämää heinämaata sanotaan luhdaksi. Niityillä kasvavia heinäkasveja ja saroja on niitetty tuotantoeläinten rehuksi. Niityt ja luhdat olivat ainoa korsirehun lähde ennen vanhaan; pelloilla heinää alettiin viljellä vasta 1800-luvun loppupuolella. Niitto tapahtui aiemmin käsin viikatteella, nykyisin korjaaminen tapahtuu koneellisesti. Perinteisesti niitetty heinä kuivatettiin joko seipäillä tai levällään maassa, jolloin sitä päivisin pöyhittiin haravalla ja yöksi koottiin rukoihin, kunnes se kuivuttuaan voitiin viedä talteen.
Useissa paikoissa ympäri Suomea niityt ja luhdat kuuluvat erottamattomana osana kulttuurimaisemaan. On olemassa myös luonnonniittyjä, jotka ovat katoamassa. Ne ovat alun perin syntyneet paikoille, missä puut eivät syystä tai toisesta viihdy. Kun ei ole puita varjostamassa, niin niittykukkien määrä on myös suuri. Niityn eri kasvilajien määrä voi olla huomattavankin suuri ja joukossa voi olla monia harvinaisiakin kasvilajeja, kuten esimerkiksi noidanlukkoja.
Kukkivan niityn kauneus on havaittu myös kaupallisessa mielessä, ja niittykukkien siemeniä on myynnissä erilaisina siemenseoksina. Kukkaniittyjä on perustettu myös kaupunkiympäristöön.
Kuivaa niittyä kutsutaan nimellä keto; on olemassa myös kosteita niittyjä sekä esimerkiksi ranta- ja lehtoniittyjä. Tulvaniittyä sanotaan yleensä luhdaksi. Erilaiset niityt ovat nykyään arvokkaita perinnebiotooppeina.
Esko Almgren
Esko Kalevi Almgren (s. 2. heinäkuuta 1932 Kotka) on suomalainen opetusneuvos ja poliitikko. Hän oli Suomen Kristillisen Liiton kansanedustaja Kymen läänin vaalipiiristä vuosina 1979–1991 ja toimi kristillisen puolueen puheenjohtajana 1982–1989.
Almgren oli sotalapsena Ruotsissa jatkosodan loppuvaiheessa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1952 Kotkan lyseosta ja filosofian maisteriksi vuonna 1956 Helsingin yliopistosta.
Ennen poliittista uraansa Almgren oli biologian ja maantieteen lehtori Kotkan lyseossa (1957–1958 ja 1960–1966) ja Kotkan yhteislyseossa (1958–1960) sekä rehtori Kotkan yhteiskoulussa (1966–1974), Katariinan lukiossa (1974–1976) ja vuodesta 1976 sekä Katariinan peruskoulussa että lukiossa. Hänelle myönnettiin opetusneuvoksen arvonimi vuonna 1993.
Almgren toimi SKL:n puoluesihteerinä 1979–1982. Hänet valittiin kristillisten puheenjohtajaksi vuonna 1982. Eduskunnassa Almgren oli jäsen lakivaliokunnassa, pankkivaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa ja ulkoasiainvaliokunnassa. Hän oli myös Parlamenttienvälisen liiton Suomen ryhmän jäsen. Almgren oli presidentin valitsijamieheksi vuosien 1978 ja 1988 vaaleissa. Vuodesta 1997 Almgren oli kristillisten puoluevaltuuston puheenjohtaja.
Kunnallispolitiikassa Almgren oli Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1965-2017 ja kaupunginhallituksessa vuosina 1969–1975. Hän on Suomen pitkäaikaisempia kunnallispoliitikkoja. Almgren on ollut myös Suomen Vapaakirkon hallituksen (1967–1975 ja 1994–1997), Suomen YK-valtuuskunnan (1978) ja Kymen läänin koulusuunnittelulautakunnan jäsen.
Almgrenin vanhemmat olivat työnjohtaja Vilho Konstantin Almgren ja Anni Matilda Heikkinen. Hän oli naimisissa prokuristi Eeva Kaarina Wahlroosin (k. 2010) kanssa vuodesta 1953. Almgrenilla on neljä lasta.
Raptori julkaisi vuonna 1990 Almgrenista kertovan kappaleen ""Esko A".", jossa yhtye kritisoi Almgrenin suhtautumista televisiossa näytettävään erotiikkaan. Kappale sisältyi platinaa myyneelle "Moe!"-albumille.
Myös Lapinlahden Linnut teki vuonna 1990 televisiosarjaansa "Maailman kahdeksan ihmettä" sketsin tapauksesta, jossa Almgren oli tippumassa pois eduskunnasta, mutta säilyttikin viime hetkillä paikkansa. Sketsissä Markku Toikan näyttelemä äärimmäisen hillitty Almgren puhkeaa poikkeukselliseen riemuun kuullessaan paikkansa varmistuneen.
Dopefish
Dopefish on Tom Hallin keksimä kuvitteellinen kala, joka esiintyi ensimmäisen kerran tietokonepelissä "Commander Keen 4" vuonna 1991. Sen jälkeen Dopefish on esiintynyt useissa eri tietokonepeleissä kuten "Wacky Wheels", "Hitman 2" ja "Quake" sisäpiirin vitsinä.
Ulkonäöltään dopefish on suuri vihreä kala, jolle kaksi ulkonevaa etuhammasta antaa oudon ulkonäön. Tietokonepelissä Commander Keen 4 Dopefish kuvattiin maailmankaikkeuden toiseksi tyhmimmäksi olennoksi (tämä viittää kirjassa Linnunradan käsikirja liftareille esiintyneeseen hahmoon "traalilainen sontiaismolottajapeto", joka kuvaillaan maailmankaikkeuden tyhmimmäksi olennoksi). Dopefish ei ajattele muuta kuin uimista ja syömistä, ja vaikka sen ravinnoksi kelpaa kaikki mikä liikkuu, on sen mieliruokaa tietokonepelisankarit, erityisesti Commander Keen. id Softwaren Tom Hall myöhemmin keksi Dopefishille kuvitteellisen latinalaisen nimen: "Pisces swimeatus".
Lista ei sisällä alkuperäistä Commander Keen -peliä ja pelien modeja.
Kasvin talvehtiminen
Kasvin talvehtiminen on kasvien normaaleille elintoiminnoille epäsuotuisa kausi, jolloin kasvi joutuu olemaan lepotilassa.
Lepo voi olla vain hetkellistä pakkolepoa, jolloin kasvi hidastaa elintoimintojaan olosuhteiden muututtua epäsuotuisiksi ja vilkastuttaa niitä jälleen olojen palattua suotuisammiksi, mutta tavallisesti talvilepo kuuluu vuotuisena osana kasvin elämänrytmiin. Sademetsässä, missä ei ole varsinaista vuodenaikojen vaihtelua, kasvit lepäävät eri aikoina, myös saman lajin eri yksilöt. Alueilla, joilla on selkeä vuodenaikojen vaihtelu, kasvit ovat sopeutuneet rytmiin ja niiden lepo osuu elintoimintojen kannalta epäsuotuisaan ajankohtaan.
Puiden ja pensaiden maanpäälliset versot silmuineen talvehtivat lumipeitteen yläpuolella. Pohjoisilla seuduilla suurin osa niistä pudottaa lehtensä syksyllä, mutta sielläkin on myös kasveja, jotka talvehtivat lehtien kanssa, kuten mahonia ja useimmat havupuut.
Matalakasvuiset lajit ovat yleensä lumen suojassa ja lumi onkin hyvä lämmön eriste. Lumen suojassa talvehtivia kasveja eli "kamefyyttejä" ovat esimerkiksi erilaiset varvut, jotka yleensä ovat ainavihreitä. Maan rajassa talvehtivat yleensä ruohomaiset kasvit, joiden maanpäälliset osat kuolevat talveksi, mutta silmut talvehtivat lähellä maan pintaa. Tällaisia kasveja on enimmät monivuotiset luonnonkasvit, sekä perennat. Osalla näistä lajeista varsi kuivuu talventörröttäjäksi, josta linnut ja tuuli levittävät siemeniä lumentulon jälkeen.
Monien monivuotisten ruohomaisten kasvien kaikki maanpäälliset osat kuihtuvat talveksi, ja niistä talvehtivat vain tietyt maanalaiset osat kuten sipulit, varsi- tai juurimukulat tai juurakot silmuineen. Näitä sanotaan piilotalvehtijoiksi eli "geofyyteiksi".
On myös yksivuotisia ruohokasveja, jotka talvehtivat vain siemeninä ja joiden kaikki muut osat kuolevat talven ajaksi. Niitä sanotaan "terofyyteiksi".
Rinkelinmäki
Rinkelinmäki on Hämeenlinnan Pullerinmäen kaupunginosaan kuuluva alue, joka on osa Ahveniston harjumuodostumaa. Rinkelinmäki on valtakunnallisesti tunnettu Rinkelinmäen jäähallista, jolla jääkiekkoseura Hämeenlinnan Pallokerho pelaa kotiottelunsa sekä poliisikoirakoulusta.
Alueen merkittävimmän asutuksen muodostaa Rinkelinmäen lähiö, joka rajoittuu lännessä Ahvenistonharjun rinteeseen ja idässä Poltinahontiehen. Lisäksi Rinkelinmäellä sijaitsee käytöstä poistettu Ahveniston vesitorni, jonka katolla on tähtitieteen harrastajien (Hämeenlinnan Vega r.y.:n) tähtitorni. Vesitornin juurella on tennishalli ja entinen Poltinahon varuskunta-alue.
Juhana Fredrik Cajan
Juhana (Johan) Fredrik Cajan (Kajaani) (13. syyskuuta 1815 Sotkamo – 28. helmikuuta 1887 Piippola) oli suomalainen historioitsija, kirjailija ja pappi.
Cajanin vanhemmat olivat nimismies Johan Cajan ja Eva Elfving. Cajan pääsi ylioppilaaksi 1832, opiskeli sitten luonnontieteitä ja teki mm. tutkimusmatkan Lappiin. Tutustuttuaan Elias Lönnrotiin vuonna 1835 hän kuitenkin kiinnostui kansallisperinnöstä niin, että oli mukana Lönnrotin seuraavana vuonna tekemän seitsemännen runonkeräysmatkan alussa. Cajan julkaisi matkasta Mehiläinen -lehdessä 1837 kirjoituksen "Matkakertoelma Hiidenlinnaan". Papiksi Cajan valmistui 1842, mutta jo sitä ennen eli 1839 ja 1840 hän oli julkaissut Mehiläisen liitteenä ensimmäisen 244-sivuisen suomenkielisen Suomen historian "Suomen historia koetteeksi kerrottu lyhykäisessä järjestyksessä". Esipuheen teokseensa hän kirjoitti nimimerkillä J.F. Kainonen. Vuonna 1846 siitä ilmestyi Cajanin laatima uusittu ja laajennettu painos "Suomen historia, kertoi J.F. Kajaani. Ensimmäinen osa elikkä Pakanuuden ja Paavinuskon ajat", jonka julkaisi Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Jatkotyö jäi kuitenkin kesken Cajanin sairastuttua henkisesti. Hänen piti sairauden takia jättää 1863 myös vuodesta 1857 hoitamansa vakinainen Piippolan kappalaisen virka.
Cajanin puoliso vuodesta 1842 oli Adolfina Augusta Tauler (k. 1858).
Casio
Casio (, "Kashio Keisanki Kabushikigaisha") on japanilainen vuonna 1946 perustettu elektroniikkalaitteiden valmistaja. Casion päämaja sijaitsee Tokiossa.
Casio on tunnettu taskulaskimista, äänentoistolaitteista, syntetisaattoreista, digitaalista pianoista, kameroista, elektronisista sanakirjoista ja kelloista. Vuonna 1957 Casio julkisti maailman ensimmäisen täysin elektronisen laskimen.
Casio on myös tehnyt tietokoneita kuten Casio FP-6000, Casio FX-9000, Casio SX-1000 sekä MSX-yhteensopivia. 
Yhtiö on pyrkinyt pelikonsolimarkkinoille kahdella konsolilla: Casio PV-1000 ja Casio Loopy.
Itkevä tyttö
Itkevä tyttö oli raumalaislähtöinen, vuonna 2001 perustettu taiderockyhtye.
Yhtyeen tyyli on runsaasti jazzia ja grungea sekoittavaa rockia, joskin alkuaikoinaan Itkevä tyttö käytti tyylistään nimitystä ”iskelmägrunge”. Myöhemmin yhtye on itse kuvannut sitä vain termillä taiderock, joka on liitetty moniin muihinkin satakuntalaisiin yhtyeisiin, kuten Maj Karma, Lapko ja Kuusumun Profeetta.
Laulaja-kitaristi Lauri-Matti Parppei on toiminut vuodesta 2003 myös Klustermus ry:n puheenjohtajana.
Yhtyeen viimeisin julkaisu on kesäkuussa 2010 ilmestynyt "Hyvästi entinen elämä" -EP.
Vuoden 2012 huhtikuussa yhtye vetäytyi studioon luomaan uutta levyä, jonka oli määrä ilmestyä syksyllä. Kesäkuussa kotisivuille lisättiin näyteraita Puut eivät puhu. Studiopäiväkirjaa päivitettiin silloin tällöin, mutta levyn ilmestymispäivää ei ilmoitettu. Tammikuussa 2013 julkaistiin Spotify-palvelussa Puut eivät puhu / Kehä -single ja Youtubessa levyltä pois jäänyt Lepakot-kappale.
3.5.2013 studiopäiväkirjaan ilmestyi Lauri-Matin kirjoittama teksti, jossa kerrottiin yhtyeen viime aikojen kuulumisista ja päätöksestä lopettaa toimintansa sekä perustaa uusi, Musta valo -niminen yhtye. 8.5.2013 yhtye kirjoitti kotisivuilleen seuraavan viestin:
"Hyvästi, vanhat ystävät. Lähdemme matkoille. Tervetuloa mukaan. Uusi aika on täällä. Kiitos kaikista vuosista, jotka kuljitte mukanamme – tarina ei ole kuitenkaan vielä ohi."