Kuopion maantiede
Kuopio on sisämaan satamakaupunki, jota ympäröivät suuret vesialueet. Kallavesi rajaa kaupunkikeskustaa kaikissa muissa ilmansuunnissa paitsi lounaassa. Maastolle on ominaista lajistoltaan runsaat metsät. Kuopion lehtokeskus sijaitsee pääosin Kuopion, Nilsiän ja Siilinjärven alueella. Varsinkin vuonna 2008 Puolustusvoimien varikkokäytöstä vapautuneelta Pienen Neulamäen alueelta on löytynyt luontoarvoiltaan erittäin merkittäviä lehtoja.
Samalla, kun sataman alueelle on valmistunut useita uusia asuinkerrostaloja, on Kuopion viime aikojen suurin investointi, Saaristokaupunki, edennyt kaupungin etelälaidalla.
Veden ympäröimässä kaupungissa on vaihtelevia maastonmuotoja. Puijon mäen lisäksi Neulamäki on varsin korkealle veden tasosta nouseva kaupunginosa.
Talvella Kallavedestä tulee muun muassa hiihdon sekä luistelun harrastamispaikka ja talviset jäätiet lyhentävät myös välimatkoja naapurikyliin. Alankomaalaisten pikaluistelijoiden alullepanema Finland Ice Marathon -luistelutapahtuma pidetään keväisin. Tapahtuman myötä Kuopion näkyvyys on Alankomaissa suuri, minkä johdosta sieltä tulee matkailijoita ympäri vuoden.
Viime jääkautta seuranneen ja Itämerta edeltäneen Yoldiameren jäljiltä löytyy muinaisrantoja jopa 140 metriä nykyisen meren pinnan yläpuolelta (nykyinen Kallavesi 82 m merenpinnasta).
Tällainen muinaisranta löytyy esimerkiksi Neulamäen rinteestä nykyisen mikroautoradan kohdalla. Puijolta vastaavia muodostumia on vaikeampi löytää. Yoldia-vaiheen jälkeen painunut maankamara on noussut, nykyään tosin enää noin 4 millimetrin vuosivauhdilla. Noin 6500 eaa. muodostuneen muinaisen Suursaimaan rannoista löytyy jälkiä 100-102 metrin korkeudesta merenpinnasta. Tällöin vesi ulottui nykyisen Tuomiokirkon tasalle asti.
Kuopion tori on alueena suuri, mikä yhdistettynä sen ajoittaiseen hiljaisuuteen talvisaikana sai aikoinaan Kuopion kaupunginjohtajana toimineen Kari Häkämiehen vertaamaan sitä venäläiseen lentokenttään. Torilta löytyvät perinteiset savolaiset kalakukkoineen, joskin kaupunki ympärillä on nykyaikaistunut. Muun muassa vanhoja puutaloja on hävinnyt uusien ja suurempien liikerakennusten tieltä.
Tori on pinnoitettu pääosin nupukivillä, joskin sen läpi kulkee itä–länsi-suunnassa tasainen kävelykuja. Pintana tori on hieman kalteva. Torin alla oli pysäköintihalli, jota laajennettiin alatori-hankkeen yhteydessä.
Torin pohjoispäädyssä kulkevan tulliportinkadun toisella puolella sijaitsee kaupungintalo. Vastakkaisessa päädyssä toria sijaitsee kauppahalli ja sen laidoilla Siskotyttö- ja Veljmies-patsaat.
Kaupungin sisäisen linja-autoliikenteen päätepysäkit on keskitetty torin ympärille. Kaukoliikenne kulkee linja-autoasemalta, joka sijaitsee rautatieaseman takana, noin puoli kilometriä torilta pohjoiseen.
Puijon suurelta osin suojeltu metsäalue sijaitsee keskustan kupeessa, kaupungin pohjoispuolella. Puijon laella sijaitsevien Puijon tornin ja majan lisäksi alueella on urheilu- ja liikuntakeskus mäkihyppyreineen ja latuverkostoineen. Lisäksi alueella on 9-reikäinen golfin harjoituskenttä.
Puijo on ollut aikoinaan Suomen virein talviurheilukeskus. Mäkihyppytoiminta Puijon Hiihtoseurassa on erittäin menestyksekästä ja seuran kasvattivalmentajia on myös useita kansainvälisissä tehtävissä. Mäkimontun lähistöllä sijaitsee myös Puijonlaakson pesäpallokenttä.
Pääosa Puijosta on luonnonsuojelualuetta. Puijon naapureina on muutamia kaupunginosia, kuten Puijonlaakso (lännessä), Rypysuo (länsirinteellä), Julkula (Rypysuon jälkeen pohjoiseen päin mennessä), Päiväranta (pohjoisessa) sekä Antikkalan laskettelurinteet, jotka sijaitsevat itärinteellä (mäkimonttu on länsirinteellä).
Saaristokaupunkiin liittyvä saaristokatu oli yksi suurimmista tähän suurhankkeeseen liittyvistä investoinneista. Saaristokatu kulkee siltoja myöten muutaman saaren kautta yhdistäen kaksi kaupunginosaa ja lyhentää matkaa saaristokaupungista keskustaan noin 10 kilometriä ja lähin osa saaristokaupunkia jää vain 2,5 kilometrin päähän keskustasta. Ensimmäinen silta pohjoisesta päin on nimeltään Ellen Thesleffin silta, ja se on 280 metriä pitkä. Fridolf Weurlanderin sillan pituus 30 metriä, Anton Lindforsin silta 22 metriä ja Unto Koistisen sillan pituus on 160 metriä. Saaristokadun eteläpäähän on rakennettu kaksi 15-kerroksista tornitaloa kanavan rannalle. Saaristokaupunki sijaitsee erittäin otollisella paikalla järvimaisemien suhteen, sillä kaikki tontit ovat kävelymatkan päässä rannasta.
Alueella järjestettiin vuoden 2010 asuntomessut. Kuopiossa on järjestetty asuntomessut myös vuonna 1980.