Steampunk
Steampunk () on 1980-luvulla kiteytynyt tieteiskirjallisuuden suuntaus, jossa tapahtumaympäristön muodostaa 1800-lukua ja usein erityisesti viktoriaanista Britanniaa muistuttava vaihtoehtoinen todellisuus. 2000-luvulla steampunkista on kehittynyt kokonainen alakulttuuri.
Steampunk yhdistelee höyrykoneiden aikakautta nykyaikaan ja uusimpaan tekniikkaan. Yleensä nykytekniikan keksinnöt on käännetty höyryvoimalla tai kellokoneistoilla toimiviksi, ja ne tuovat ulkonäöltäänkin mieleen viktoriaanisen aikakauden muotoilun. Steampunkissa ei yleensä kiinnitetä huomiota siihen, olisiko tällainen kuvitteellinen tekniikka todellisuudessa mahdollista tai käyttökelpoista. Sen sijaan steampunkissa leikitään usein ajatuksella, että 1800-luvun epäonnistuneet teknologiset suunnitelmat tai silloisten tieteiskirjailijoiden mahdottomatkin näyt olisivat olleet toteuttamiskelpoisia ja tulleet yleiseen käyttöön. Steampunk-maailmaan voivat kuulua esimerkiksi tietokoneet, jotka Charles Babbagen analyyttisen koneen tavoin ovat mekaanisia eivätkä sähköisiä.
Steampunkin innoittajia ovat 1800-luvun romantiikan kirjailijat ja varhainen tieteiskirjallisuus, kuten Mary Shelleyn "Frankenstein". Jules Vernen, H. G. Wellsin ja Mark Twainin kirjat ovat tärkeimpiä vaikuttajia ja innoittajia steampunkin synnyssä ja kehityksessä. Heidän teoksensa olivat niin sanotusti steampunkin prototyyppejä. 1960-luvulla alkoi ilmestyä näiden prototyyppien innoittamaa uutta tieteiskirjallisuutta. Brittiläinen Michael Moorcock mainitaan nykykirjailijana, joka ensimmäisten joukossa kirjoitti viktoriaanista tai edvardiaanista aikakautta muistuttavaan vaihtoehtoistodellisuuteen sijoittuvia romaaneja ("Ilmojen sotaherra", 1971). Lajityyppinimensä steampunk sai kuitenkin vasta 1980-luvulla K. W. Jeterilta. Nimi mukailee kyberpunk-termiä, joka viittaa kybernetiikan ja informaatiotekniikan mahdollistamia tulevaisuusnäkyjä tutkailleeseen pessimistiseen tieteiskirjallisuuteen. Michael Moorcockin mielestä suuri osa steampunkista on pikemminkin ”höyryoopperaa” (vrt. saippuaooppera, avaruusooppera): se nostalgisoi mennyttä samalla tavoin kuin valtavirran genrefantasia, josta Moorcock on usein kirjoittanut arvostelevasti.
1800-luvulla ilmestynyt tieteisfantasia ja nykyinen steampunk-kirjallisuus muistuttavat toisiaan vaihtelevassa määrin. Tyypillisessä steampunkissa sähkökoneisto on korvattu esimerkiksi höyrykoneistolla, kun taas 1800-luvun tieteisfantasiassa useammin korvattiin lihasvoima höyry- tai sähkövoimalla. Esimerkiksi Jules Vernen kirjassa "Höyrytalo" on perässävedettävän talon veturina metallista rakennettu höyrykoneistolla toimiva norsu. 1800-luvun tieteisfantasia sijoittuu yleensä suurin piirtein kirjoittamishetkellä vallinneeseen ajankohtaan, kun taas steampunkissa kuvailtu aikakausi voi vaihdella kuvitteellisesta menneisyydestä tulevaisuuteen. Steampunk ei siis välttämättä kuvaa vaihtoehtoista 1800-lukua, jossa tekniikka on kehittynyt todellisesta historiasta poikkeavaan suuntaan. Mahdollisuutena on myös vaihtoehtoinen 2000-luku, jossa kulttuuri, yhteiskunta ja poliittiset järjestelmät ovat 1800-luvun tilassa. Steampunkiksi saatetaan joskus nimittää myös ulkoavaruuteen tai puhtaaseen fantasiamaailmaan sijoittuvaa fiktiota, jos siinä on viitteellisiä yhteyksiä 1800-lukuun.
William Gibsonin ja Bruce Sterlingin teos "The Difference Engine" on kuvattu tyylilajin syntynä kyberpunkin alalajina.
Nykyisistä tieteisfantasian kirjoittajista muun muassa China Miéville on yhdistetty steampunkiin.
Steampunk-käsitteen pohjalta on johdettu lisää termejä, jotka viittaavat historiaa ja tieteiskirjallisuutta risteyttäviin fiktioihin tai alakulttuureihin. Jossain määrin vakiintuneita esimerkkejä tästä ovat seuraavat:
Vuoden 1999 elokuvassa "Wild Wild West", joka perustuu 1960-luvulla esitettyyn televisiosarjaan "The Wild Wild West", on steampunk vahvassa asemassa.
Studio Ghibli on julkaissut useita elokuvia, joista voi löytää viitteitä steampunkiin. Tunnetuimpia ovat ohjaaja Hayao Miyazakin "Henkien kätkemä" (2001) ja "Liikkuva linna" (2004). Myös Katsuhiro Ōtomon "Steamboy" vuodelta 2004 on steampunk-elokuva. Lisäksi hänen "Memories – muistoja tulevaisuudesta" -elokuvansa (1996) jaksossa ”Cannon Fodder” on vahvoja steampunk-vaikutteita.
"Kerrassaan merkillisten herrasmiesten liiga" on vuosina 1999–2003 julkaistu steampunk-teemainen sarjakuva. Sen pohjalta tehtiin elokuva "Herrasmiesliiga" vuonna 2003.
Vuoden 1993 videopeli "The Chaos Engine" ottaa vaikutteita "The Difference Engine" -kirjasta.
Vuoden 2012 videopeli "Dishonored" mukailee viktoriaanisen aikakauden Lontoota ja on hyvin steampunk-vaikutteinen.
Steampunkilla ja kyberpunkilla on paljolti sama harrastajakunta, mutta steampunk on kuitenkin kehittynyt erilliseksi, tunnistettavaksi genreksi ja alakulttuuriksi.
Steampunk-pukeutumiseen kuuluu viktoriaanisen muodin jäljittely ja sen yhdistäminen nykyaikaan. Vaatteet valmistetaan usein itse. Tyypillinen väri on ruskea. Materiaalina ovat usein luonnonkuidut ja nahka. Olennaisena osana vaatetusta ovat varusteet, kuten lentäjänlasit, taskukellot ja silinterihatut. Koruja tehdään itse yhdistäen metallia, puuta, nahkaa ja lasia. Yleisin metalli on messinki. Yleisenä tapana steampunk-kulttuurissa on itse muokata arkiesineistä steampunk-tyylisiä.
Pukeutumisessa saattaa olla tunnistettavissa jokin stereotyyppinen hahmo, kuten lentäjä, lady, tiedemies, professori tai seppä. Joissakin tapauksissa steampunk-tyyli sekoittuu merirosvomaiseen pukeutumiseen.
Steampunk on harrastajakuntansa vaikutuksesta löytänyt tiensä myös populaarimusiikkiin. Steampunk ei ole kovin vakiintunut tai yleisesti tunnettu populaarimusiikin suuntaus, mutta nimitystä on kuitenkin käytetty kuvaamaan joitakin yhtyeitä. Näiden yhtyeiden esittämä musiikki on yleensä on saanut vaikutteita goottirockista, klassisesta musiikista ja kabareesta. Tunnetuimmat steampunk-yhtyeet ovat Abney Park, Vernian Process, The Cassettes sekä Johnny Hollow.