hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Suomen rataverkko
Suomen rataverkko on rautatien rataosuuksien muodostama väyläverkko, jota hallinnoi Liikennevirasto. Suomen rataverkon pääasiallinen liikenneoperaattori on tällä hetkellä valtion omistama VR Group.
Vuoden 2014 lopussa Liikenneviraston hallinnoiman rataverkon pituus oli 5 944 kilometriä, josta 3 256 kilometriä oli sähköistetty. Vuonna 1982 rataverkon pituus oli vielä 6 041 km, mutta siitä suljettiin vuoteen 1996 mennessä 381 km.
Rataverkko on vieläkin vähäisen liikenteen takia pääasiassa yksiraiteista, tärkeimpinä poikkeuksina pääkaupunkiseudun lähiliikenteen radat, pääradan osuus Helsinki–Riihimäki–Tampere, Riihimäki–Kouvola–Luumäki ja Lahden oikorata.
Rataverkon tärkeimmät reitit ovat Helsinki–Riihimäki–Tampere–Oulu (Päärata), Riihimäki–Vainikkala–Pietari (Pietarin rata) ja Helsinki–Turku (Rantarata).
Vuonna 2018 liikenne- ja viestintäministeriö on määritellyt Suomen rautateiden pääväylät.
Rautateiden rakentaminen alkoi Suomessa suhteellisen myöhään. Ensimmäinen rataosuus avattiin 31. tammikuuta 1862 Helsingin ja Hämeenlinnan välillä; tästä muodostui myöhemmin Suomen päärata. 1870 valmistui yhteys Pietariin, joka siihen aikaan oli tärkeä yhteys tsaarivaltakunnan pääkaupunkiin. Koska Suomi oli osa Venäjän valtakuntaa, täällä alettiin käyttää venäläistä raideleveyttä (1 524 mm / 5', Venäjällä nykyisin 1 520 mm).
22. kesäkuuta 1876 rataosuutta Helsinki–Hämeenlinna laajennettiin Toijalan kautta Tampereelle, ja samoihin aikoihin valmistui rata Toijalasta Turkuun. Näin maan kolme suurinta kaupunkia oli yhdistetty. 1883 seurasi yhteys Tampereelta Haapamäen kautta Seinäjoelle ja Vaasaan ja 1886 edelleen Seinäjoelta Ouluun. 1909 rautatiet veivät vihdoin myös Lapin pääkaupunkiin Rovaniemelle. Sen jälkeen uusien ratojen rakentaminen väheni pitkäksi aikaa, eivätkä sodat parantaneet tilannetta. Koska tärkein Joensuuhun kulkenut, Viipurista alkanut rata joutui rauhansopimuksessa 1944 suurimmalta osaltaan Neuvostoliitolle, rakennettiin sitä korvaamaan 1960-luvulla yhteys Parikkalasta Onkamoon. Vuosikymmeniä myöhemmin, 1960-luvulla ja 1970-luvulla saatiin vihdoin rakennettua lisää rataa, esimerkiksi oikorata Tampere–Lielahti–Parkano–Seinäjoki, joka lyhensi Etelä-Suomen ja Pohjois-Suomen välistä matka-aikaa.
Suomessa aloitettiin laaja rautatieverkon sähköistämisprojekti vuonna 1968. Myöhäisen aloituksen etuna oli, että voitiin käyttää uusinta tekniikkaa eli 25 kV jännitettä ja 50 Hz taajuutta. Sähköistämisen etuna on pienempi energiankulutus ja saasteettomuus. Sähköistys aloitettiin Helsingistä Kirkkonummelle vievällä rataosuudella. Nykyisestä matkustajakäytössä olevasta rataverkosta on sähköistämättä vielä Kemin ja Kolarin, Karjaan ja Hangon, Oriveden ja Haapamäen, Jyväskylän ja Haapamäen, Haapamäen ja Seinäjoen, Joensuun ja Nurmeksen, Savonlinnan ja Parikkalan sekä Iisalmen ja Ylivieskan väliset rataosat. Suurin osa näistä tullaan sähköistämään lähivuosina .
Minä
Minä on persoonapronomini, joka viittaa kyseisen sanan sanovaan henkilöön. 'Minä' on yksikön ensimmäinen persoona. Useassa maailman kielistä — ainakin ns. analyyttisissä kielissä — pronominia on käytettävä, jos haluaa esittää, että kyse on sanojasta subjektina. Kuitenkaan useimmissa synteettisissä kielissä, joiden kielioppi perustuu sanojen taivutukseen — esimerkiksi espanjan, italian, suomen ja venäjän kielissä — näin ei tarvitse tehdä, vaan tekijä käy ilmi suoraan verbin persoonamuodosta.
Suomen minä-sanalla on murteissa erilaisia variantteja, kuten lounaismurteiden "mnää", hämäläismurteiden "mä" ja "mää" sekä kaakkoismurteiden ja peräpohjalaismurteiden "mie".
Apollo 10
Apollo 10 oli lento, jolla kokeiltiin kuumoduulia Kuun kiertoradalla kuitenkaan laskeutumatta itse Kuuhun. Näin lento oli kuulennon Apollo 11 kenraaliharjoitus. Se oli neljäs Apollo-avaruusohjelman miehitetty lento. Kyseessä oli toinen Kuuta kiertävällä radalla ollut Apollo ja toinen, joka testasi kuumoduulia. Kuumoduuli kävi lähimmillään 8,4 meripeninkulman (15,6 km) päässä Kuun pinnasta. Guinness Suuri Ennätyskirja 2000 -kirjan mukaan Apollo 10:lla on miehitetyn kulkuneuvon nopeusennätys - 39 897 km/h, 11,08 km/s: se saavutti sen matkalla takaisin Kuusta 26. toukokuuta 1969.Laukaisu tapahtui 18. toukokuuta 1969 kello 16:49,00 UTC Kennedy Space Centeristä. Apollo 10 kiersi Kuun 31 kertaa: 21. toukokuuta 20:44,54 UTC — 24. toukokuuta 10:25,29 UTC. Laskeutuminen tapahtui 26. toukokuuta 1969 kello 16:52,23 UTC. Lennon kokonaiskesto oli 8 päivää, 3 minuuttia ja 23 sekuntia.
Komentomoduulia kutsuttiin nimellä "Charlie Brown" ("Jaska Jokunen") ja kuumoduulia nimellä "Snoopy" ("Ressu") Charles M. Schulzin "Tenavat"-sarjakuvan hahmojen mukaan.
Lento oli kenraaliharjoitus Apollo 11:tä varten, kaikki tehtiin viimeistä laskeutumista Kuun pinnalle lukuun ottamatta. Stafford ja Cernan laskeutuivat "Snoopylla" runsaan 15 kilometrin korkeuteen Kuun pinnasta.
Pian laukaisun jälkeen kun Apollo 10 jätti Maata kiertävän radan komentomoduuli ja kuumoduuli erosivat ja sitten telakoituivat uudelleen. Kun ne saavuttivat Kuuta kiertävän radan, ne erosivat uudelleen. Young jäi komentomoduuliin, Stafford ja Cernan kuualukseen. Youngin kiertäessä yksinään "Charlie Brownilla" Kuuta Stafford ja Cernan tekivät kokeita kuumoduulilla ja tutkivat Apollo 11:n tulevaa laskeutumispaikkaa, Rauhallisuuden merta. Tätä kuumoduulia ei kuitenkaan ollut varusteltu laskeutumista varten. Kun astronautit kokeilivat laskeutumisen keskeytystä, Stafford käänsi vahingossa väärää kytkintä, jolloin kuumoduulin päämoottori kääntyi ja pysähtyi. Tämän jälkeen päälle jäänyt ohjausraketti jätti aluksen pyörimään. Kuumoduuli uhkasi tämä takia syöksyä Kuuhun, mutta Stafford onnistui vakauttamaan aluksensa ja alus lensi kohti komentoalusta, mihin telakointi onnistui.
Apollo 10:lta lähetettiin ensimmäisenä suoraa värillistä TV-kuvaa.
Tämän lennon komentomoduuli on nähtävillä Lontoon tiedemuseossa Englannissa.
Hylkäämisen jälkeen kuumoduli asettui Aurinkoa kiertävälle radalle, mikä tekee siitä ainoan ehjänä säilyneen kuumodulin. Kaikki muut modulit joko murskautuivat Kuuhun tai paloivat Maan ilmakehässä.
"Snoopy"n sijaintia ei tunneta ja amatööriastronomit etsivät sitä.
Ksenofobia
Ksenofobia on psykologiassa muukalaisuuden pelkoa. Termi tulee kreikan sanoista "ksenos" (ξένος, vieras, outo) ja "fobos" (φόβος, pelko).
Ksenofobiasta kärsivä tuntee äärimmäistä pelkoa tai vastenmielisyyttä kohdatessaan muukalaisen tai ulkomaalaisen. Hän kokee muukalaisuuden itselleen uhkana, yleensä ilman todellista syytä. Pelkoreaktio johtaa joskus väkivaltaan tai sanalliseen hyökkäykseen, mutta joskus turvaan vetäytymiseen. Välttääkseen pelko-oireet ksenofoobikko pyrkii usein välttämään muukalaisia. Ksenofoobikko voi itsekin tietää pelkonsa olevan perusteeton, mutta ei pääse pelosta eroon, vaikka se vaivaa häntä ja rajoittaa hänen elämäänsä. Useimmissa tapauksissa, mutta ei aina, vaiva on seurausta aikaisemmasta voimakkaan kielteisestä kokemuksesta.
Ksenofobian fyysisiä oireita ovat muun muassa levottomuus, hengityksen kiihtyminen ja hengästyminen, pulssin kiihtyminen, paniikkikohtaukset, pahoinvointi, vapina ja hikoilu.
Marxilaistaustaisen Jouko Jokisalon mukaan Sparta on klassinen esimerkki ksenofobian äärimuotona eristäytymisestä ulkoisia vaikutteita vastaan, kokonaisen kansan hierarkkisena ja sotilaallisena yhteiskuntajärjestelmänä. Jokisalon mukaan ksenofobialla on pyritty oikeuttamaan turvapaikanhakijoitten ja siirtolaisten rasistinen syrjintä. Rasismia ja ulkomaalaisvastaista politiikkaa on perusteltu ksenofobialla.
Keväällä ja kesällä 2017 tehtiin kyselytutkimus, jossa selvitettiin ihmisten suhtautumista maahanmuuttajiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin 15:ssä Länsi-Euroopan maassa. Kysely selvitti myös vastaajien kansallismielisiä asenteita.
Tutkimuksen keskeinen tulos oli, että Italiassa suvaitaan maahanmuuttajia, juutalaisia ja islaminuskoisia vähiten ja Ruotsissa eniten Länsi-Euroopassa. Eri maiden erot eivät ole valtavan suuria, mutta silmiinpistävä on esimerkiksi Ruotsin ja Italian välinen asenne-ero. Nationalistisissa asenteissa, sekä maahanmuuton ja uskonnollisten vähemmistöjen vastustuksessa suomalaiset olivat luettelon viidentenä.
Ksenofobian vastakohta on ksenofilia, jolla tarkoitetaan muukalaisuuteen, vieraaseen, tuntemattomaan tai toisenlaiseen kohdistuvaa suopeutta, ihailua tai rakkautta. Ksenofobia ja ksenofilia voivat olla samanlaisia käyttäytymisen malleja siinä, että molemmissa korostetaan erilaisuutta havainnoijaan. Rakentavaksi näkökulmaksi esitetään ksenosofia eli vierasta koskeva viisaus.
Kaleva (Tampere)
Kaleva on Tampereen kaupunginosa sekä kolmen kaupunginosan – Kalevan, Liisankallion ja Kalevanrinteen – muodostama alue Tampereen itäisessä kantakaupungissa. Alueella on asukkaita 10 167 (2017). Siellä sijaitsevat muun muassa Kalevan kirkko ja Tampereen suurin uimahalli Tampereen uintikeskus. Kalevan naapurikaupunginosat ovat lännessä Tammela, etelässä Järvensivu, idässä Hakametsä ja Kissanmaa sekä pohjoisessa Petsamo.
Alue kuului ennen Messukylän pitäjään, ja kaupunginosia on alettu rakentaa 1950-luvulla. Sitä ennen alueella oli peltoja ja tiilitehtaita sekä koululaisten kasvitarha nykyisen Litukan siirtolapuutarhan maisemissa. Kalevassa sijaitsi myös Hipposradan nimellä tunnettu Tampereen ensimmäinen ravirata vuosina 1910–1976. Naapurikaupunginosan Tammelan tavoin suuri osa Kalevan kaduista on nimetty Kalevalan mukaan.
Kalevassa on kaksi itä–länsi-suuntaista kokoojakatua, pohjoisempi Teiskontie ja eteläisempi Sammonkatu. Molemmat kadut saavat alkunsa Kalevan kirkon edestä siitä, mihin rautatieasemalta tuleva Itsenäisyydenkatu päättyy. Kyseisessä risteyksessä sijaitsee Tampereen liikenteellinen keskipiste eli välimatkapiste.
Kalevan keskellä sijaitsee puistovyöhyke, joka koostuu Liisanpuistosta, Kiovanpuistosta ja Kalevan keskuspuistosta.
Kalevankankaan harjulla sijaitsee Tampereen suurin hautausmaa Kalevantien ja Jyväskylän radan välissä. Kalevankankaalta aukeaa näköala etelään yli Viinikan ja Nekalan kaupunginosien. Vuoden 1918 sisällissodassa Kalevan alueella, muun muassa Kalevankankaalla, käytiin Tampereen valtauksen aikana ankaria taisteluja.
Kaleva on myös monien koulujen kaupunginosa. Rehtoripariskunta Kerttu ja Martti Seppälä perusti yksityiskoulun 1952 Sorsapuiston laidalle. Talossa toimii edelleen Kalevan lukio. Tämän koulun vieressä on Sampola, jossa toimivat vuonna 2011 lakkautetun Sampolan koulun ohella Sampolan kirjasto sekä Tampereen työväenopisto. Vuoden 2012 elokuusta lähtien Sampolan tiloissa on lisäksi toiminut Tammerkosken lukio. Kalevassa sijaitsevat myös Sammon keskuslukio, Sammon koulu, Tampereen kauppaoppilaitos ja Puistokoulu.
PPPoE
PPPoE on PPP-protokollan käyttötapa Ethernet-tyyppisten verkkojen 
yli, jota käytetään erityisesti ADSL-yhteyksissä.
PPPoE (Point-to-Point Protocol Over Ethernet) määritellään seuraavassa RFC-dokumentissa:
Mare Tranquillitatis
Mare Tranquillitatis eli Rauhallisuuden meri on eräs Kuun "meristä" (lat. "mare"). Rauhallisuuden mereen laskeutui ensimmäinen miehitetty kuulento Apollo 11. Lennolla olivat astronautit Neil Armstrong, Edwin Aldrin ja Michael Collins, joista Collins ei laskeutunut Kuuhun. Astronauttien mukaan on nimetty kolme pientä kraatteria Apollo 11 laskeutumispaikan lähellä.
Oceanus Procellarum
Oceanus Procellarum eli Myrskyjen valtameri on suurin Kuun "meristä" (), jotka ovat tummia, vähäkraatterisia alueita. Myrskyjen valtameren pinta-ala on 2 283 300 km². Se sijaitsee Kuun Maahan näkyvällä puolella. Sinne ovat laskeutuneet miehittämättömät avaruusluotaimet Surveyor 1, Surveyor 3, Luna 9 ja Luna 13 sekä miehitetty avaruuslento Apollo 12.
Roland TB-303
Roland TB-303 Bass Line, suomalaiselta lempinimeltään tuttavallisesti "kolkki", on Rolandin vuosien 1982 ja 1984 välillä valmistama syntetisaattori, jolla on ollut huomattava vaikutus elektronisen musiikin kehityksessä.
TB-303 (lyhennetty "Transistor Bass – 303") oli suunniteltu yksin harjoittelevien muusikoiden apuvälineeksi korvaamaan bassokitara. Se oli osa Rolandin syntetisaattori- ja rumpukonesarjaa, jossa esimerkiksi rumpukone TR-606 oli suunniteltu korvaamaan rummut. Vaikka TB-303 oli käytössä muutamien suosittujenkin pop-artistien, kuten Madonnan kappaleissa, se epäonnistui alkuperäisessä tarkoituksessaan ja vain noin 10 000 kappaletta valmistettiin. Laite oli hyvin monimutkainen ja vaikea ohjelmoida soittamaan juuri halutunlaista ääntä, ja soittimen mukana tulleesta ohjekirjasta ei alkujaan edes ollut saatavilla kuin alkuperäinen japaninkielinen versio.
1980-luvun loppupuoliskolla chicagolaiset DJ:t tutustuivat laitteeseen ja rakastuivat sen tuottamiin ääniin. Ääntä sai helposti muunneltua ja vääristettyä, mutta ennen kaikkea se poikkesi huomattavasti mistään aikaisemmasta. Niinpä muun muassa Phuturen "Acid Trax" –kappaleen myötä syntyi tyylilaji acid house. Vaikka TB-303 on pääasiallinen soitin acid housessa, on sillä ollut huomattava merkitys muissakin elektronisen musiikin genreissä, kuten goa- ja psytrancessa.
Nykyään TB-303:t ovat hyvin haluttuja ja pienen valmistusmäärän vuoksi niiden arvo on noussut huomattavasti. Rajallisuudesta johtuen monet tietokonepohjaiset emulaattorisovellukset ovatkin nousseet suureen suosioon alkuperäisen soittimen korvaajana.
Roland TR-808
TR-808 on yksi tunnetuimpia ja käytetyimpiä rumpukoneita. Se tuotiin markkinoille vuonna 1980, ja kuten TB-303, myös TR-808 tarkoitettiin avuksi kitaristeille ja muille ”aitoja” soittimia soittaville musiikintekijöille. Kuitenkin sen tuottama ääni oli hyvin kaukana oikeiden rumpujen äänistä.
Laite tuli suosituksi etenkin hip hop- ja elektromusiikin tuottajien keskuudessa muutamia vuosia sen jälkeen, kun sen valmistus oli jo lopetettu. TR-808:n soitinäänet ”kick drum” ja ”cowbell” ovat varsin tuttuja ja helposti tunnistettavia ääniä vielä tämänkin päivän musiikissa. Kanadalainen artisti Richie Hawtin käytti ”Spastik”-kappaleensa tekemiseen vain TR-808 -rumpukoneita. Englantilainen elektronisen musiikin yhtye 808 State on nimetty rumpukoneen mukaan. Rap-artisti Kanye West puolestaan nimesi neljännen studioalbuminsa "808s & Heartbreakiksi".
Hehtaari
Hehtaari (tunnus ha) on pinta-alan yksikkö ja kooltaan 10 000 neliömetriä. Neliön muotoisen hehtaarin koko on 100 metriä × 100 metriä. Hehtaaria käytetään pinta-alan yksikkönä maa- ja metsätaloudessa. Hehtaari on sata aaria. Tästä juontuu yksikön nimikin (hehtoaari → heht'aari). Hehto tarkoittaa satakertaista.
Aari
Aari ( ’pinta-ala’, tunnus a) on pinta-alan yksikkö ja kooltaan sata neliömetriä. Neliön muotoinen aari on siis 10 metriä × 10 metriä. Sata aaria on hehtaari. Aaria on käytetty pienistä pellon tai metsän aloista puhuttaessa.
Antarktis
Antarktis on Maapallon eteläosassa sijaitseva alue, johon sisältyy Etelämanner ja sitä ympäröiviä saaria Eteläisessä jäämeressä. Aluetta rajaa luonnollinen raja nimeltä antarktinen konvergenssi, jonka kohdalla eteläiset kylmät merivirrat virtaavat pohjoisempien lämpimämpien vesien alle.
Antarktiksen saaria ovat muun muassa Eteläiset Orkneysaaret, Eteläiset Shetlandsaaret, Ballenysaaret, , Aleksanterinsaari ja Grahaminmaata reunustavat saaret. Laajemmassa mielessä Antarktikseen voidaan lukea myös joukko kauempana navasta sijaitsevia subantarktisia saaria: brittiläiset Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret ja Norjalle kuuluva Bouvet’nsaari eteläisellä Atlantilla, Ranskalle kuuluvat Crozetsaaret ja Kerguelen eteläisellä Intian valtamerellä sekä Australialle kuuluva Macquariensaari.
Etelämantereen pinta-ala on noin 14 000 000 neliökilometriä. Sitä ympäröivien, Antarktikseen kuuluvien saarien pinta-ala on noin 89 000 neliökilometriä.
Elgin (Skotlanti)
Elgin (, ) on kaupunki Skotlannissa, jonkin verran etelään Lossiemouthista. Pääteollisuus alueella on villa.
Vuonna 2011 kaupungissa oli runsaat 23 000 asukasta.
Kaupungissa oli 1200-luvulla rakennettu linna, joka tuhoutui vuoden 1314 taisteluissa, ja vuonna 1224 rakennettu katedraali, joka on nykyisin raunioina.
Eve Bunting
Eve Bunting (s. 19. joulukuuta 1928) on yhdysvaltalainen, Magherassa, Pohjois-Irlannissa syntynyt kirjailija. Hän on kirjoittanut ainakin 250 kirjaa, enimmäkseen nuorille lukijoille.
Bunting muutti Yhdysvaltoihin Kaliforniaan vuonna 1958. Hän aloitti kirjoittamisen siellä otettuaan osaa luovan kirjoittamisen kurssille.
2009
2009 (MMIX) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi torstaista.
Vuoden 2009 aloitti jo edellisenä vuonna alkanut taloudellinen kriisi. Tämän ratkaisuksi valtioiden johtajat aloittivat laajat tukitoimet, jotka rahoitettiin velkarahalla. Mahdollisena pidettyä talouden täyttä romahdusta ei tapahtunut, mutta talous supistui voimakkaasti. Vuoden tärkeisiin ilmiöihin kuului myös sikainfluenssapandemia. Tauti löytyi maaliskuussa Meksikosta. Kesäkuussa WHO julisti taudin pandemiaksi ja länsimaat valmistautuivat rokottamaan koko väestönsä. Rokotukset sujuivat hyvin ja tauti osoittautui ainakin syystalvella 2009 pelättyä lievemmäksi. Tautiin kuoli vuonna 2009 maailmanlaajuisesti yli 10 000 ihmistä.
Vuoden alussa Yhdysvaltain presidentiksi noussut Barack Obama muutti Yhdysvaltojen linjaa diplomaattisemmaksi, ja maa tunnusti myös ilmastonmuutoksen vakavaksi uhaksi. Barack Obaman presidentinvaalilupauksista huolimatta sodat Afganistanissa ja Irakissa jatkuivat ilman että länsimailla olisi niistä nopeaa ulospääsyä. Obama kuitenkin sai Nobelin rauhanpalkinnon työstään maailman rauhoittamiseksi ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
Yhdistyneiden kansakuntien julistamia teemoja vuodelle 2009 olivat kansainvälinen tähtitieteen vuosi Galileo Galilein ensimmäisten kaukoputkihavaintojen sekä Johannes Keplerin "Astronomia novan" nelisatavuotisvuoden kunniaksi, kansainvälinen luonnonkuitujen vuosi ja kansainvälinen sovittelun vuosi.
Scribus
Scribus on taitto- ja julkaisuohjelma (DTP) Linux-, Mac OS X-, Unix- ja Windows-työpöytäkäyttäjille. Scribuksen avulla on mahdollista tuottaa uutislehtiä, sanomalehtiä ja animoituja interaktiivisia PDF-lomakkeita. Muita käyttökohteita voivat olla yrityksen tarvitseman paperitavaran yksilöiminen, esitteet, julisteet ja kaikenlaiset asiakirjat, jotka vaativat joustavaa kuvien ja tekstin asettelua sekä ammattimaista värienhallintaa.
Scribusta vastaavia kaupallisia tuotteita ovat esimerkiksi Adobe PageMaker, QuarkXPress ja Adobe InDesign. Näistä poiketen Scribus on avoimen lähdekoodin projekti, joka on julkaistu GNU GPL -lisenssillä.
Scribus tukee monia bittikartta- ja vektorigrafiikkamuotoja. Se pystyy tuomaan ja tallentamaan SVG-kuvia. Tekstiä Scribukseen voi tuoda muun muassa OpenOffice.org Writer-, OpenDocument-, PostScript- ja Encapsulated PostScript-tiedostoista.
Asiakirjan tallennus onnistuu myös PDF-tiedostona, jossa on mahdollista käyttää läpinäkyvyyttä, salausta ja suurta joukkoa muita PDF 1.3-1.5:n ominaisuuksia mukaan lukien interaktiiviset PDF-lomakkeen kentät, kirjanmerkit ja huomautukset.
Scribuksen käyttämä asiakirjan tallennusmuoto perustuu XML:ään ja on kokonaisuudessaan dokumentoitu.
Tulostus on mahdollista käyttäen ohjelman omaa PostScript-ajuria (tasot 1–3), joka tukee upotettuja fontteja sekä näiden osajoukkoja. Kirjaintyypeistä käytettävissä ovat TrueType, Type 1 ja OpenType.
2011
2011 (MMXI) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi lauantaista.
Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2011 kansainväliseksi kemian ja metsien vuodeksi.
Paluu tulevaisuuteen -trilogia
Paluu tulevaisuuteen -trilogia ("Back to the Future") on elokuvien Paluu tulevaisuuteen, Paluu tulevaisuuteen II ja Paluu tulevaisuuteen III muodostama sarja. Trilogia kertoo nuoren Marty McFlyn (Michael J. Fox) harharetkistä, jotka aiheuttaa tiedemies ’Doc’ Emmett Brownin (Christopher Lloyd) aikakone. Trilogan ensimmäinen osa on 1980-luvun menestynein nuortenelokuva.
Trilogian juoni on elokuvien välillä jatkuva ja jokainen elokuva alkaa täsmälleen siitä, mihin edellinen osa päättyi näyttäen uudelleen viimeisen minuutin tapahtumat. Toinen ja kolmas osa kuvattiin samanaikaisesti. Tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen Hill Valleyn kaupunkiin Kaliforniaan.
Sarjan ensimmäinen elokuva voitti yhden Oscarin äänitehosteistaan ja sai kolme muuta ehdokkuutta. Toinen elokuva sai yhden ehdokkuuden.
Ensimmäisessä elokuvassa Marty joutuu vahingossa 1950-luvulle ja joutuu isänsä sijasta onnettomuuteen. Hän päätyy oman äitinsä lapsuudenkotiin hoivattavaksi. Siellä hänen nuori äitinsä ihastuu Martyyn hänen isänsä sijaan. Sen lisäksi, että aikakoneeseen on mahdollista saada 1,21 gigawattia tehoa vain salamaniskusta Martyn palaamiseksi aikaansa, on hänen varmistettava oma syntymänsä saamalla vanhempansa rakastumaan toisiinsa.
Toisessa elokuvassa Marty ja Doc matkustavat tulevaisuuteen, vuoteen 2015, korjaamaan Martyn lasten elämässä ilmenneitä ongelmia. Elokuvan paha vanha Biff kaappaa aikakoneen huomaamatta, ja antaa vuoden 1955 nuoremmalle itselleen tulevien 50 vuoden urheilutulostilastot vedonlyöntihuijausta varten, tehden Biffistä vuodessa 1985 todella rikkaan. Tämä aiheuttaa poikkeaman aika-avaruusjatkumoon ja Martyn kotikaupunki Hill Valley muuttuu painajaismaiseksi paikaksi, jota rikollisuus ja rötökset hallitsevat. Marty ja Doc palaavat jälleen kerran ajassa taaksepäin korjatakseen asiat. Elokuvan lopussa salamanisku vie aikakoneen ja Doc:n 1880-luvulle ja Marty joutuu selvittelemään heidän paluutaan nykyaikaan takaisin.
Kolmannessa elokuvassa Marty on 1880-luvun Villissä lännessä jälleen epäkuntoisen aikakoneen kanssa. Tällä kertaa DeLoreanin polttoaineletku rikkoutuu. Doc on kaupungin seppä ja Biffin esi-isä öykkäröivä lännenmies. Ongelmia syntyy, mutta lopulta tulevaisuuteen palataan asentamalla aikakoneeseen junan pyörät ja työntämällä sitä veturilla. Doc jää 1880-luvulle naisen vuoksi. Elokuva loppuu sanoihin "The End", siinä missä edelliset päättyivät "To be Continued" ja "To be Concluded". Tekstejä tosin ei ollut varsinaisissa elokuvateatteriversioissa, koska jatko-osista ei kunkin elokuvan tuotantohetkellä ollut varmuutta. Ne lisättiin vasta elokuvien myytäviin tallenteisiin koko trilogian ollessa jo valmis.
Pedro I
Pedro I (suomeksi myös Pietari I; "Pedro de Alcântara Francisco António João Carlos Xavier de Paula Gonzaga Pascoal Cipriano Serafim de Bragança e Bourbon", 12. lokakuuta 1798 Lissabon– 24. syyskuuta 1834) oli itsenäisen Brasilian ensimmäinen keisari. Hän oli Portugalin kuninkaan Juhana VI:n (João VI) poika ja Portugalin kuningas Pietari IV.
Portugalin kuningas Juhana VI pakeni vuonna 1807 Napoleonin valloituksia Brasiliaan, jolloin Rio de Janeirosta tuli tosiasiallisesti Portugalin imperiumin pääkaupunki. Kuninkaan palattua 1820-luvulla Portugaliin maa menetti monet etuoikeuksistaan, mikä raivostutti kansallismieliset. Kruununperijä Pedro, joka oli jäänyt maahan, asettui kansallismielisten puolelle ja tuki jopa 1820 puhjennutta kapinaa Portossa. Kieltäydyttyään palaamasta Portugaliin hän menetti asemansa kruununperillisenä, ja hänet alennettiin hovin edustajaksi Brasiliassa. Pedron saatua uutisen hän julisti ”Itsenäisyys tai kuolema!” ja hänet julistettiin Brasilian keisariksi 12. lokakuuta 1822 ja kruunattiin keisari Pedro I:ksi 1. joulukuuta 1826.
Isänsä kuollessa Pedro I sai myös Portugalin kuninkaan kruunun Pedro IV:nä 10. maaliskuuta 1826. Hän asetti voimaan Portugalin uuden perustuslain, mutta hänet pakotettiin eroamaan 28. toukokuuta tyttärensä Maria II:n hyväksi. Koska Maria oli vain seitsenvuotias, Pedro IV asetti veljensä Miguelin valtakunnanhoitajaksi ja lupasi hänen naivan Marian.
Poliittisen kriisin jälkeen Pedro I erotettiin Brasilian keisarin asemasta viisivuotiaan poikansa Pedro II:n hyväksi 7. huhtikuuta 1831. Pedro I miehitti Azorit ja hyökkäsi veljeään Miguelia vastaan, joka oli ottanut haltuunsa Portugalin kuninkaan kruunun ja kumonnut Pedro I:n perustuslain. Kolmivuotisen sisällissodan jälkeen Miguel pakotettiin luopumaan vallasta 1834 ja ajettiin maanpakoon ja Maria II palautettiin valtaistuimelle.
Pedro I kuoli Queluzissa synnyinpalatsissaan 36 vuoden ikäisenä. Hänellä oli kaikkiaan viisi tunnustettua lasta ja yhdeksän avioliiton ulkopuolista. Hänen jäänteensä palautettiin Brasiliaan vuonna 1972.
Edith Cavell
Edith Cavell (4. joulukuuta 1865 – 12. lokakuuta 1915) oli englantilainen sairaanhoitaja.
Edith Cavell syntyi Norfolkissa, Englannissa ja opiskeli sairaanhoitajaksi Lontoon kuninkaallisessa sairaalassa. 1907 hän siirtyi Brysseliin, Belgiaan. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa Punainen Risti otti sairaalan käyttöönsä. Cavellin kerrotaan auttaneen yli 200 sotilasta pakenemaan saksalaisten miehittämästä Belgiasta puolueettomiin Alankomaihin.
Vuonna 1915 Cavell saatiin kiinni ja tuomittiin sotaoikeudessa kuolemaan. Cavell ei puolustanut itseään ja hänet teloitettiin ampumalla. Cavellin ruumis tuotiin sodan jälkeen vuonna 1919 sotilassaattueessa takaisin Britanniaan ja Cavellille pidettiin muistotilaisuus Westminster Abbeyssa.
Edith Cavellin tapaus sai suurta huomiota ensimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen. Hän sai erityisesti Britanniassa sankarin maineen ja hänen tarinaansa hyödynnettiin runsaasti brittiläisessä sotapropagandassa. Propagandatarkoitusten vuoksi useat Cavellia ja hänen kohtaloaan kuvaavat varhaiset kuvaukset eivät ole historiallisesti tarkkoja.
Vuonna 1933 valmistui yhdysvaltalainen "Nurse Edith Cavell" -niminen elokuva, joka kertoo tosipohjaisen melodraaman sairaanhoitajasta Belgiassa ensimmäisen maailmansodan aikana.
JDAM
JDAM (engl. "Joint Direct Attack Munition") on amerikkalainen GPS-pohjainen täsmäase. JDAM-asejärjestelmän keskeiset osat ovat tavanomainen (noin 250, 500 tai 1000 kg) tai tunkeutumiskykyinen 1000 kg:n pommi, ohjauksesta vastaava pyrstöosa ja paikannusta suorittava GPS-vastaanotin ja edelliset yhteen liittävä fyysinen runkokehys ja tietokoneohjaus.
JDAM:n keskeisiä ominaisuuksia ovat:
Askisto
Askisto () on noin 1 800 asukkaan pientalovaltainen kaupunginosa Vantaan länsiosassa. Se sijaitsee Kehä III:n pohjoispuolella ja Vihdintien länsipuolella ja rajautuu lännessä Espooseen. Askisto kuuluu Hämeenkylän maarekisterikylään ja Myyrmäen suuralueeseen.
Kaupunginosan ruotsalainen nimi johtuu Hämeenkylän Övre Labbaksen torpan nimestä Askis. Askiksen tilan palstoitus alkoi 1952. Alueen suomalainen nimi on ollut 1960-luvulla Askela, mutta se sekaantui postissa Askolaan ja piti muuttaa. Askiston kadunnimien aihepiiri liittyy tukkitöihin ja rakentamiseen. Tämä taas johtuu Nedre Labbaksen torpan nimestä Timmermalm (1824 Timmermans torp). (Kallaluoto 2011)
Askisto on lapsiystävällistä seutua, joten lapsiperheitä asuu paljon. Askistossa on muun muassa päiväkoti, ala-asteen koulu ja ruokakauppa.
Alue tarjoaa töitä noin 200 hengelle (2013).
Tirana
Tirana ( tai "Tirana") on Albanian pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Virallinen asukasluku on 895 000 asukasta (2008), vaikkakin joidenkin arvioiden mukaan todellinen määrä voisi yltää jopa miljoonaan.
Kaupunki sijaitsee samannimisessä alueessa ja maakunnassa. Kaupungin sijainti Ishm-joen varrella 20 kilometrin päässä merenrannasta tekee siitä maan tärkeimmän teollisuus- ja kulttuurikeskuksen. Pääelinkeinoina ovat maataloustuotteet, koneet, tekstiilit, lääkkeet ja metallituotteet. Myös turismia yritetään kehittää, mutta epävakaat poliittiset olot hankaloittavat matkailun laajentamista.
Tirana sijaitsee Isthm-joen varrella noin 27 km Adrianmeren rannalta itään, viljavan tasangon päässä.
Tiranassa vallitsee lämpimänlauhkea kuivakesäinen ilmasto, jolle ovat tyypillisiä kuiva kuuma kesä, kostea ja leuto talvi. Tätä kuvataan Köppenin ilmastoluokituksessa kirjaimilla Csa. Keskimääräinen alin lämpötila on tammikuussa 2,9 °C ja heinäkuussa keskimääräinen ylin lämpötila on 29 °C.
Ilmansaasteiden (pienhiukkasten) määrä Tiranassa ylittää vuositasolla kansainväliset suositukset rajusti, mikä johtaa sairastumisiin ja kuolemiin.
Kaupungin perusti osmanikenraali Sulejman Pasha vuonna 1614, jolloin sinne rakennettiin muun muassa moskeija. 1700-luvulla kaupungista tuli kaupallinen keskus ja vuonna 1920 se julistettiin itsenäisen Albanian pääkaupungiksi.
Kuningas Zogu I:n valtakaudella italialaisia arkkitehteä palkattiin suunnittelemaan kaupunki uusiksi. Sen keskus on Skanderbegin aukio.
Marraskuussa 1944 Enver Hoxha muodosti kommunistihallituksensa Tiranassa.
Tiranan lentoasema, Airport Nënë Tereza, sijaitsee 11 kilometriä kaupungin ulkopuolella. Liikenne on lisääntynyt viime vuosina huomattavasti: vuonna 2005 lentoasemaa käytti 785 000 matkustajaa, vuonna 2007 jo 1 107 325.
Tirana sijaitsee sisämaassa, joten sillä ei ole omaa satamaa, mutta Durrësin satamakaupunki on puolen tunnin ajomatkan päässä.
Tiranan yliopisto on perustettu vuonna 1957. Vuonna 1991 sen tekninen tiedekunta erosi omaksi korkeakoulukseen. Yliopistossa on yli 14 000 opiskelijaa.
Alger
Alger ( "El-Jezair" ’Saaret’, ) on Algerian pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee Pohjois-Afrikassa Välimeren rannalla. Asukkaita kaupungissa on noin 2,4 miljoonaa.
Algerin vanhakaupunki Kasbah on valittu Unescon maailmanperintölistalle. Siellä sijaitsevat linnoituksen, vanhan moskeijan ja osmanityylisten palatsien jäänteet.
Alger sijaitsee Sahelin kukkuloilla, jotka reunustavat Välimereen kuuluvaa Algerinlahtea. Se muodostaa itään ja pohjoiseen aukeavan amfiteatterin. Kaupunki on saanut nimensä, joka tarkoittaa arabiaksi saaria, pienistä saarista jotka olivat aiemmin Algerinlahdessa.
Roomalaisaikana Algerin paikalla sijaitsi kylä nimeltään "Icosium" suunnilleen nykyisen satama-alueen kohdalla. Nykyisen kaupungin perusti vuonna 944 Buluggin b. Ziri, Zirid-Senhaja -dynastian perustaja.
Iso-Britannia ja Yhdistyneet Alankomaat yrittivät saada barbareskit luopumaan orjakaupasta pommittamalla kaupunkia 27. elokuuta 1816.
Toisen maailmansodan aikana Alger toimi Vapaan Ranskan pääkaupunkina Lontoon ja Pariisin ohella.
Joseph Needham
Joseph Needham (1900–1995) oli englantilainen Kiinan kulttuurin tutkija, biokemisti ja filosofi.
Golden Gate (salmi)
Golden Gate on salmi, joka yhdistää San Franciscon lahden Tyyneenmereen Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Salmi on noin viisi kilometriä pitkä ja kapeimmillaan alle kaksi kilometriä leveä. 1930-luvulla salmen ylitse rakennettiin Golden Gaten silta.
Kesäisin Kalifornian Central Valleyn lämpö saa ilman kohoamaan mantereella. Se taas aiheuttaa mereltä päin voimakkaan tuulen, joka tuo salmen kautta kosteaa ilmaa, josta muodostuu San Franciscon lahdelle usein tiheä sumu.
Stuart Kauffman
Stuart Alan Kauffman (s. 28. syyskuuta 1939) on yhdysvaltalainen teoreettinen biologi ja kompleksisuuden tutkija, joka on selvittänyt Maan elämän alkuperää. Hän on nostanut itseorganisoitumisen Charles Darwinin esittämän luonnonvalinnan rinnalle evoluutiossa. Hän kuvaa itseorganisoitumista nappimallilla, josta kertova kirja palkittiin 1995 Libray Journalin palkinnolla.
Kauffman on toiminut FiDiPro-professorina () Tampereen teknillisessä yliopistossa vuodesta 2009.
Perth (Länsi-Australia)
Perth on Länsi-Australian osavaltion pääkaupunki Australian länsirannikolla. Kaupungissa asuu noin 1,94 miljoonaa ihmistä, eli lähes kolme neljäsosaa osavaltion väestöstä. Se on Australian neljänneksi suurin kaupunki Sydneyn, Melbournen ja Brisbanen jälkeen. Perthiä on sanottu maailman eristyneimmäksi pääkaupungiksi; sieltä on pitkä matka sekä Australian muihin suurkaupunkeihin että muiden maiden keskuksiin.
Perthissä vallitsee välimerenilmasto. Kaupungissa paistaa aurinko keskimäärin 8,8 tuntia päivässä.
Perth oli ensimmäinen täysimittainen eurooppalaisten perustama asutus Australiassa. Kaupunki perustettiin vuonna 1829.
Perthin sijainti maapallon koordinaatistossa on 31° 58′ eteläistä leveyttä ja 115° 49′ itäistä pituutta. Perth sijaitsee Intian valtamereen laskevan "Swan River" -joen rannalla. Kaupungin keskustaa hallitsevat korkeat pilvenpiirtäjät, ja laajat esikaupungit levittäytyvät pitkälle pohjoiseen, itään ja etelään.
Perthissä toimii viisi yliopistoa, joista maineikkain on "University of Western Australia".
Maailmankuulu edesmennyt näyttelijä Heath Ledger ja supermalli Gemma Ward ovat kotoisin Perthistä.
Konsuli (Rooma)
Konsuli () oli korkein virka Rooman tasavallassa. Rooman keisarien aikana konsuli oli korkea virkamies, jonka keisari nimitti.
Rooman tasavallassa konsulit valittiin sotaväenkokouksessa ("comitia centuriata") ja ehdokkaiden täytyi olla yli 40-vuotiaita (42 plebeijeille). Vuosi, jona konsulit hallitsivat, sai nimen heidän mukaansa. 
Tasavallan ensimmäisinä vuosina valittiin ainoastaan kaksi konsulia, joilla oli veto-oikeus toistensa päätöksiin, ja joiden tuli olla patriisisukuisia, hoitamaan hallintoa senaatin ja kansan luottamusmiehinä. Ennen pitkää syntyi säätyriitoja, joiden tuloksena vakinaistettiin plebeijien etua valvovien kansantribuunien asema; alkuaan näitä oli 2-5, myöhemmin 10. Valtakunnan laajetessa ja tehtävien monipuolistuessa alettiin tarvita lisää eritasoisia virkamiehiä. Konsuleille jäi armeijan ylipäällikkyys, senaatin puheenjohtajan tehtävät sekä ulkopoliittiset edustusvelvollisuudet, joiden hoitamiseen käytettiin runsaasti legaatteja. Tasavallan loppuaikoina plebeijienkin mahdollisuudet päästä virkauralle lisääntyivät.
Viimeiset konsulit nimitettiin Justinianus I:n aikana, jonka jälkeen konsulin virasta tuli osa keisarilista asemaa. Itä-Roomassa keisarit käyttivät konsulin arvonimeä vuoteen 887. Itä-Roomassa nimitettiin konsuleiksi muitakin kuin keisareita jonkin verran myös vuoden 541 jälkeen, mm. valtakunnan liittolaismaan Venetsian dogeja.
Konsulien luettelossa käytetään usein lyhenteitä ja latinankielisiä termejä. Näiden joukossa muun muassa:
Luetteloiden nimikäytäntöjä on selostettu myös artikkelissa Roomalainen nimi.
Keitele (järvi)
Keitele on Kymijoen vesistön Viitasaaren reitin suurin järvi. Keiteleen pituus on noin 85 kilometriä, pinta-ala hieman alle 500 neliökilometriä ja pinnan korkeus 99,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Keitele on kirkasvetinen ja kalaisa järvi. Järven rannalla sijaitsevat Äänekosken ja Viitasaaren kaupungit sekä Konneveden ja Vesannon kunnat. Sen sijaan Rautalammin reitin piirissä oleva Keiteleen kunta ei sijaitse lainkaan Keitelejärven rannalla, vaan välimatka on lyhimmiläänkin runsas 10 kilometriä.
Keitele on hyvin kirkasvetinen järvi, ja sen ranta on monin paikoin luonnonhiekkainen. Keitele on vedenlaatuluokitukseltaan erinomainen. Keiteleessä on suuria saaria kuten Pängätsalo, Jurvansalo, Luotolansaari ja Vanha Kirkkosaari.
Keiteleen ja 21 metriä alempana sijaitsevan Päijänteen välillä on viisi kanavasulkua: Paatela, Kapeenkoski, Kuusa, Kuhankoski sekä Vaajakoski. Tämä 45 kilometriä pitkä reitti kulkee Mämmenkosken ja Äänekosken kautta Kuhnamoon ja edelleen Vatianjärven, Saraveden ja Leppäveden kautta Päijänteeseen. Keiteleen ja 4,1 metriä alempana olevan Konneveden välillä on 980 metriä pitkä Neiturin kanava. Kummassakin koskessa on padot, Mämmenkoskessa säännöstelypato, Ääneskoskessa voimalaitospato, jonka kautta juoksutus on lähinnä tapahtunut.
Laivaliikenne oli ollut Keski-Suomessa tärkeä liikennemuoto 1920-luvulla, mutta 1930-luvulla se taantui. Keiteleellä laivat Viitasaari ja Ylä-Keitele kuljettivat vuonna 1925 yli 27 000 matkustajaa mutta vuonna 1938 enää 9 600 matkustajaa. Sota ja auto- ja polttoainepula antoi laivaliikenteelle jatkoajan – vuonna 1944 laivat kuljettivat Keiteleellä yli 45 000 ja vuonna 1945 lähes 50 000 matkustajaa. Luvut olivat Keiteleen laivaliikenteen ennätyksiä. Autoistumisen päästyä taas vauhtiin laivaliikenteen kannattavuus heikkeni. Vuonna 1948 kuljetettiin enää vajaat 15 000 matkustajaa ja Viitasaaren Höyrylaiva Osakeyhtiö lopetti toimintansa. Nykyään Keiteleellä on ajoittain turistiliikennettä.
Viitasaaren kirkonkylän pohjoispuolella on erillinen Ylä-Keiteleen järviallas. Se muodostaa 3 641 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvan suojelualueen. Ylä-Keiteleen Pihkurinselkä on karu, valtakunnallisesti merkittävä selkävesi, jonka rannat ovat suurelta osin rakentamattomia. Suojelualue käsittää noin seitsemän kilometriä mannerrantaa ja useita kookkaita saaria, pieniä saaria sekä luotoja. Sadinsaari, Marjosaari, Kalliosaaret ja Ukonniemen kärki sijaitsevat erillään muusta alueesta. Rannat ovat vaihtelevia ja maisemallisesti edustavia. Alueen kasvillisuus on pääasiallisesti karua ja lajistollisesti vähäistä. Leimallisia ovat rantoja kiertävät rantakalliot sekä lahtien luhdat ja rantaniityt. Alueen pohjoisosassa suojelualueeseen kuuluu useita maisemallisesti ja luonnonarvoiltaan tärkeitä niemenkärkiä. Maisemallisesti edustavia niistä ovat esimerkiksi Vehkoosaaren eteläkärjet, Palkonniemi ja Luodeniemi. Jurvansaaren kärjessä on tulvavaikutteista koivikkoa, jossa on siellä täällä lahoa lehtipuuta pökkelöinä ja maahan kaatuneina.
Manner-Ahvenanmaa
Manner-Ahvenanmaa eli Ahvenanmanner () on Ahvenanmaan ja Suomen merialueiden suurin saari. Siinä sijaitsee muun muassa Ahvenanmaan hallinnollinen keskus ja ainoa kaupunki Maarianhamina. Manner-Ahvenanmaan pinta-ala on 685 neliökilometriä.
Maarianhaminan lisäksi Manner-Ahvenanmaalla sijaitsevat Finströmin, Getan, Hammarlandin, Jomalan, Saltvikin ja Sundin kunnat. Siltayhteydessä Manner-Ahvenanmaan kanssa ovat myös Eckerö, Lemland ja Lumparland.
Manner-Ahvenanmaa on Suomen merialueiden suurin saari. Suomen sisävesien saarista pinta-alaltaan sitä suurempia ovat Soisalo ja Sääminginsalo Saimaan alueella. Niiden määrittely saariksi on kuitenkin tulkinnanvaraista, koska vedenpinnan korkeus Soisalon ympärillä vaihtelee, kun taas kanava erottaa Sääminginsalon mantereesta.
Sääminginsalo
Sääminginsalo (myös "Kerimäensaari") Saimaan vesistössä on Suomen toiseksi suurin saari, jos vedenpinnan edellytetään olevan samalla tasolla joka puolella saarta ja jos kaivetun kanavan mantereesta erottama maa-alue hyväksytään saareksi.
Sääminginsalon pinta-ala on 1 069 km², ja sitä ympäröivät joka puolella noin 76 metrin korkeudella merenpinnasta olevat järvet Haukivesi, Pihlajavesi, Puruvesi, Paasivesi ja Enonvesi. Sen alueella ovat Savonlinnan keskustaajaman itäosat sekä Enonkosken ja Kerimäen kirkonkylät.
Järvien lisäksi Sääminginsaloa erottavat mantereesta kaivetut Haponlahden kanava ja kolmiosainen Raikuun kanava.
Toisaalta myös Sääminginsalon asema saarena voidaan asettaa kyseenalaiseksi, koska se on saari vain Raikuun kanavan ansiosta, jonka paikalla mahdollisesti aiemmin olleesta luonnonkanavasta on erilaisia tietoja. Maanmittari Lars Röösin Raikuun kylän kartassa vuodelta 1644 ei näy kanavaa vaan kannas. Geologi Aimo Kejosen (2010) mukaan paikalla taas on tiettävästi ollut veneellä kuljettava vesitie. Asiasta on käyty keskustelua Tilastokeskuksen ja Suomen ympäristökeskuksen välillä, ja sen lopputuloksena vuonna 2001 Sääminginsalo tunnustettiin saareksi.
Sääminginsalo lisättiin Suomen suurimpien saarten listalle vuonna 2001.
Larry Levan
Larry Levan, oikealta nimeltään Lawrence Philpot, (20. heinäkuuta 1954 – 8. marraskuuta 1992) oli tunnettu yhdysvaltalainen DJ ja musiikkituottaja. Hän oli pitkään newyorkilaisen Paradise Garage -klubin vakio-DJ soittaen diskoa, housea ja garagea.
Levan aloitti 20 vuotta kestäneen uransa Brooklynissa vuonna 1972. Maineeseen hän nousi Paradise Garagen myötä. Hänen työtään arvostetaan edelleen hyvin paljon.
Rumpukone
Rumpukone (alkujaan "rytmilaite") on laite jolla tuotetaan syntetisoituja tai samplattuja rummun- ja muiden lyömäsoitinten ääniä. Uudemmat rumpukoneet sisältävät rumpujen sointia toistavia sekvenssereitä tai rumpujen sointiväriä generoivia syntetisaattoreita. Niihin sisältyy usein myös yksilöllisiä rumpuäänien ja -sointien luomismahdollisuuksia.
Rumpukoneet yleistyivät voimakkaasti 1980-luvulla laitteiden ohjelmoitavuuden ja sarjatuotannon myötä. Eräitä legendaarisimpia rumpukoneita ovat Rolandin TR-808 ja TR-909. Ne saivat suosiota elektronisen musiikin tuottajien ja pian muidenkin musiikkisuuntausten keskuudessa. Laitteiden merkitystä käsitellään Alex Noyerin dokumenttielokuvassa "808 - the Heart of the Beat that Changed the World". Elokuvan ensi-ilta oli maaliskuussa 2015.
Suomalaisyhtyeistä esimerkiksi Mika Sundqvist on kertonut, että Popedan "Kaasua..."-albumilla (1983) on käytetty rumpukonetta Linn LM-1 clap-clap-efektin saamiseksi, joskin siinä on myös ihan oikeaa taputusta, mutta Sundqvistin sanoin: "Eli varsin vaatimaton on LINN osuus mutta se näytti komealta krediteissä!”
Jotkin black metal -yhtyeet käyttävät rumpukonetta rumpalin korvikkeena, esimerkiksi Legion of Sadism albumillaan "Auf Gedeih und Verderb", jota arvostelussa haukutaan rumpukoneen osalta voimakkain sanoin:
Rumpukoneesta käytetään yleisesti lyhennettä dr-synt.
Rumpukoneiden suosiota on viime vuosina vähentänyt tietokoneohjelmistojen laadullinen kehittyminen. Markkinoilla on useita ohjelmia, joita voidaan ohjelmoida samaan tapaan kuin rumpukoneita. Monet myös yrittävät jäljitellä tietokoneohjelmilla klassikkolaitteiden, kuten TR-808:n ja TR-909:n tuottamia ääniä. Kaikkien mielestä niillä ei saada aikaan riittävän aidon kuuloista ääntä, jotta itse rumpukoneiden asema olisi uhattuna. Merkittävää on myös rumpukoneosiolla varustettujen syntetisaattorien kehitys monipuolisemmiksi musiikkityöasemiksi, jolloin erillisten rumpukoneiden tarve on etenkin 2000-luvulla vähentynyt. Tämän taustalla on osaksi MIDI-liitäntästandardi, jonka ensimmäinen versio esiteltiin jo vuonna 1983. Tyypillisesti aiempaa isompikokoisilla "pädeillä" tai rumpukoneosiolla varustettujen musiikkityö- ja samplausasemien kehitys lähti kasvavassa määrin liikkeelle (MPC, alkujaan MIDI Production Center, sittemmin Music Production Center). Uudemmat rumpukoneet ja musiikkityöasemat voidaan yleensä kytkeä melko helposti tietokoneeseen, ja monet niistä voivat käyttää tietokoneen kovalevyä tallennusvälineenään erillismuistien sijaan.
Moottori
Moottori on kone, joka tuottaa eri energiamuodoista mekaanista voimaa ja liikettä. Esimerkiksi auton polttomoottorissa muutetaan polttoaineen kemiallista energiaa mekaaniseksi energiaksi, sähkömoottori muuttaa sähköenergiaa mekaaniseksi energiaksi ja stirlingmoottori muuttaa lämpöenergiaa mekaaniseksi energiaksi.
Varhaisten laitteiden voimanlähteenä oli joko ihmisen tai eläimen lihasvoima tai virtaava vesi tai ilma. Kreikkalaisen Heron Aleksandrialaisen rakentamaa laitetta pidetään ensimmäisenä, alkeellisena höyrykoneena. Italialainen Giovanni Branca rakensi varhaisen höyryturbiinin 1600-luvulla. James Wattin suunnittelema höyrykone oli tärkeä tekijä teollisessa vallankumouksessa. Watt markkinoi konettaan kertomalla, kuinka monen hevosen työt se tekisi - näin luoden yksikön "hevosvoima". Britit laittoivat höyrykoneen raiteille ja alkoivat kuljettaa tavaraa ja ihmisiä höyryjunalla. Amerikkalaiset puolestaan rakensivat ensimmäisiä höyrylaivoja.
Kiinalaiset kehittivät raketit asekäyttöön, ja puolustautuivat niillä mongolihyökkääjiä vastaan 1200-luvulla. Rakettien käyttö levisi mongoleille, arabeille ja Eurooppaan. Raketteja käytettiin sodassa ja valaanpyynnissä.
Polttomoottori ja sähkömoottori kehitettiin 1800-luvulla. Ilmailussa käytettävät nykyaikaiset suihkumoottorit ja rakettimoottorit luotiin 1900-luvun alussa.
Apollo 14
Apollo 14 oli kahdeksas miehitetty avaruuslento Apollo-ohjelmassa ja kolmas, joka laskeutui Kuuhun. Lennolla laskeuduttiin Fra Mauron alueelle, jonne dramaattisen Apollo 13:en suunniteltiin laskeutuvan. Lento onnistui monista ongelmista huolimatta.
Kun alus lähti Maan kiertoradalta kohti Kuuta, sen piti kääntyä ympäri ja telakoitua kolmannen vaiheen nokassa olevaan kuumoduuliin. Telakointia yritettiin viisi kertaa ennen kuin se onnistui.
Virtapiiriongelma häiritsi laskeutumista ja olisi keskeyttänyt lennon, jos se olisi ilmaantunut laskeutumismoottorin käytön jälkeen. Kyse oli hätätilanteeseen tarkoitetusta keskeytystoiminnasta, jossa laskeutumisosa irrotettiin ennen aikojaan, ja nousuosan moottori käynnistyisi. Astronautit ohjelmoivat kuumoduulin tietokoneen uudelleen maasta tulleiden ohjeiden mukaan. Tämä uudelleenohjelmointi esti vahingossa laskeutumistutkaa saamasta kaikua Kuun pinnasta. Astronautit kiersivät tutkan käsiohjauksella osoittamaan kohti Kuun pintaa. Komentaja Alan Shepard laskeutui tämän jälkeen käsiohjauksella lähemmäs aiottua kohdetta kuin koskaan Apollo-lennoilla. Laskeutuminen jäi vain 180 metriä liian lyhyeksi. Kuussa Shepard löi kaksi golfpalloa, jotka lensivät ehkä 130-370 metriä. Tämä on laskettu jälkikäteen, astronautit eivät käyneet golfpalloja hakemassa. Astronautit räjäyttelivät pieniä panoksia, joista syntyi järistysaaltoja. Järistysaaltoja mitattiin seismometreilla, ja niinpä järistysaaltojen heijastumisista saatiin jonkin verran tietoa Kuun rakenteesta. Kuun pinnalla käytettiin ensi kertaa pyörää, eräänlaisia kottikärryjä.
Astronauttien oli määrä ottaa näytteitä kivisestä Cone-kraatterista. He kävelivät vahingossa sen ohi. Kuun pinnalla on vaikeaa arvioida etäisyyksiä ja maaston muotoja. Koska astronautit liikkuivat niin hitaasti, he eivät ehtineet ottaa näytteitä sieltä ennen kuin lennonjohto määräsi astronautit palaamaan takaisin. Myöhemmillä lennoilla astronautit kykenivät suunnistamaan Kuussa kuuautoissa olevien laitteiden avulla.
Lennon laukaisu oli 31. tammikuuta 1971 kello 21:03:02 UTC Kennedy Space Centeristä. Lento laskeutui Kuuhun Fra Mauron ylängölle 5. helmikuuta 1971 kello 09:18:11 UTC ja viipyi siellä 33 tuntia, 30 minuuttia ja 29 sekuntia. Paluu Maahan tapahtui 9. helmikuuta 1971 kello 21:05:00 UTC. Lennon kokonaiskesto oli 9 päivää, 1 minuutti ja 58 sekuntia.
Komentomoduulin nimi oli "Kitty Hawk" ja kuumoduulin "Antares"."EVA = extra-vehicular activity, aluksen ulkopuolinen toiminta"
EVA 1 alkoi 5. helmikuuta 1971 14:42:13 UTC
"Shepard - EVA 1"
"Mitchell - EVA 1"
EVA 1 päättyi: 5. helmikuuta 1971 19:30:50 UTC
"Kesto: 4 tuntia, 47 minuuttia ja 50 sekuntia"
EVA 2 alkoi 6. helmikuuta 1971 08:11:15 UTC
"Shepard - EVA 2"
"Mitchell - EVA 2"
EVA 2 päättyi: 6. helmikuuta 12:45:56 UTC
"Kesto: 4 tuntia, 34 minuuttia ja 41 sekuntia"
Andorra la Vella
Andorra la Vella () on Andorran pääkaupunki ja suurin Andorran kymmenestä kaupungista. Siellä oli vuonna 2017 arviolta noin 19 600 asukasta. Andorra la Vella sijaitsee Pyreneiden vuoristossa Espanjan ja Ranskan välissä.
Väestöstä 43 prosenttia on espanjalaisia, 33 prosenttia andorralaisia, 11 prosenttia portugalilaisia, 7 prosenttia ranskalaisia ja 6 prosenttia muita.
Andorra la Vella on ollut asutettuna jo ennen ajanlaskun alkua. Andorran pääkaupunki siitä tuli vuonna 1278. Kaupunki oli pitkään suhteellisen eristyksissä muusta maailmasta, kunnes se alkoi nykyaikaistumaan 1930-luvulla, kun alueen tieverkosto alkoi kehittymään. Nykyisin se on merkittävä turistikohde.
Andorra la Vellalla ei ole rautatieasemaa, ja lähimmät lentokentät (Toulouse, Barcelona, Girona ja Perpignan) ovat noin kolmen tunnin automatkan päässä. Linja-autoyhteys vie kahdessa tunnissa ranskalaiselle L'Hospitaletin asemalle, mistä pääsee junalla Toulouseen ja Pariisiin.
Andorra la Vellan ystävyyskaupunkeja ovat:
Painofilmi
Offset-painossa käytettävissä painofilmeissä on painettavien värialueiden sijainnit. Filmin pisteiden määrään vaikuttaa rasterin linjatiheys, jonka yksikkö on lpi (lines per inch) tai l/cm (linjaa per senttimetri).
Jokaiselle eri painovärille tehdään oma filminsä, jotka kohdistetaan keskenään yhtenevin kohdistusmerkein.
Painofilmi on luonteeltaan hyvin jyrkkää eli siinä ei ole ollenkaan harmaasävyjä kuten valokuvafilmissä. Harmaat sävyt toteutetaan painofilmissä rasteripisteiden avulla.
Esimerkkinä perinteinen neliväripainatus CMYK-väreillä: syaanilla, magentalla, keltaisella ja mustalla on kaikilla omat painofilminsä. Neljän perusvärin ohella on mahdollista käyttää lisävärejä, joilla CMYK-väriavaruutta voi laajentaa, tai niitä voi käyttää yksivärisissä painatuksissa perusmustan sijaan (Pantone-värit). Kuten perusväreilläkin, lisäväreillä on omat painofilminsä. Neliväripainatuksissa lisävärejä käytetään yleensä efekteinä, tyypillisinä esimerkkeinä hopea tai kulta.
Pohjolanmaa
”Pohjolanmaa” () on ruotsalainen laulu, joka on vähitellen vakiintunut Ruotsin kansallislauluksi, vaikkei sitä virallisesti ole sellaiseksi julistettu. Laulun kaksi ensimmäistä säkeistöä on sanoittanut Richard Dybeck, ja tavallisesti vain niitä pidetään varsinaisena kansallislauluna. Kaksi viimeistä säkeistöä on kirjoittanut Louise Ahlén. Sävel on ruotsalainen kansansävel. Suomalaiset sanat on tehnyt Alpo Noponen.
Du gamla, du fria
1.
2.
3.
4.
Pohjolanmaa
1.
2.