Tankendō
Tankendō () on japanilaiseen lyhyen miekan tekniikoihin pohjautuva budolaji. Japanin sana "tankendō" muodostuu kolmesta osasta: ""tan"" tarkoittaa lyhyttä, ""ken"" tarkoittaa miekkaa ja ""dō"" tässä tapauksessa tietä. Sananmukaisesti tankendō on siis "lyhyen miekan tie". Tankendōssa harjoitellaan ja kilpaillaan lyhyellä miekalla (, ). Harjoitteluvarusteet riippuvat siitä harjoitellaanko jūkendō-, kendo- vai tankendōharjoittelijan kanssa. Harjoiteltaessa tankendō perusharjoittelua tai suojavarusteissa ("bōgu"), käytetään bambumiekan ("shinai") kaltaista lyhyttä harjoitusmiekkaa ("tanchikutō"). Parikata harjoittelussassa käytetään puista kodachia.
Toyaman sotilaskoulussa tutkittiin useiden japanilaisten miekkakoulukuntien () lyhyen miekan tekniikoita. Erityisesti tankendōhon vaikuttaneita koulukuntia ovat japanilaisten Chujō-ryūn () ja Toda-ryūn () lyhyen miekan tekniikat.
Tankendōn tekniikat koottiin kata-sarjaksi vuonna 1921. Tällöin tankendōn katsotaan saaneen nykyisen muotonsa. Tankendōssa on omat kata-sarjansa kodachi-kodachi katalle, kodachi-tachi katalle ja kodachi-juken katalle.
Vuonna 1956 perustettu Japanin jūkendō-liitto (), otti tankendōn mukaan harjoitteluunsa jūkendōn rinnalle 1978. Vaikka tankendōa harjoitellaan jūkendō-liiton alaisuudessa on se jūkendōsta riippumaton itsenäinen budō-laji. Tankendō ei kuitenkaan ole pistintaistelua niin kuin jūkendō, jonka harjoittelu jäljittelee kiväärissä kiinnitettynä olevan pistimen käyttöä. Shōgō-arvot () ("Renshi", "kyōshi" ja "hanshi") tankendōssa otettiin käyttöön 1982. Japanissa on noin 20 000 tankendōn harjoittelijaa.
Tankendō on maailmalla erittäin vähän tunnettua esimerkiksi kendoon verraten. Japanissakin tankendō on huomattavasti pienemmän harjoittelijajoukon laji kuin harvinainen jūkendō (). Tankendōn jalkatyö poikkeaa jūkendōsta siinä että tankendōssa oikea jalka on edessä, kuten kendossa. Tavallisin tankendōn valmiusasento on "chudan no kamae" miekan kärjen osoittessa vastustajan sisuspunokseen (Tämä kohta on noin miekkalisäkkeen tasalla rintalastassa, jossa selkäydin päättyy selkärangan kanavassa) , vasemman käden ollessa nyrkissä lantiolla vartalon sivulla. Pistealueita on neljä: pisto keskivartaloon ("dō-tsuki"), lyönti ranteeseen ("kote-uchi"), pisto kurkkuun ("nodo-tsuki") ja lyönti päähän ("men-uchi").
Tankendōa voivat harjoitella tankendōkat keskenään tai tankendōka vastaan kendōka tahi jūkendōka. Tankendōkalla on suojahansikas ("kote" ) vain oikeassa kädessä. Tankendōka voikin tarpeen vaatiessa tarttua, torjua tai tehdä käsilukon vasemmalla kädellään. Jūkendōn ja tankendōn pistotekniikat vaativat vastustajalle lisäsuojan olkapäähän ja kylkeen. Tankendōn pistoissa kiai on "jaa" ja lyönnissä kyynävarteen ("kote") tai päähän ("men") voi käyttää kyseisen pistealueen nimeä tai jaa kiaita. 
Tankendōssa harjoitellaan perustekniikoita ("kihon"), kilpailua ("shiai") ja muodollista harjoittelua ("kata"). Perusharjoittelussa opettajan roolissa oleva harjoittelua ohjaavaa tankendōkaa nimitetään "uchikata"ksi ja oppilaspuolta "shikata"ksi.
Tankendōa harjoittellessa kendokaa tai jūkendōkaa vastaan on hallittava hyvin etäisyys ja ajoitus. Tankendōkan lyhyt miekka ("tanchikutō") on näet ulottuvuudeltaan huomattavasti kendōkan shinaita ja jūkendōkan harjoitteluvälinettä () pienempi.
Tankendōn pari-katassa opettajan roolissa toimivaa kutsutaan "uchikata"ksi ja oppilaan roolissa toimivaa "shikata"ksi.
Tankendossa on olemassa kolme katasarjaa. Ensimmäisessä sekä opettaja ja oppilaspuoli käyttävät parikatassa lyhyitä puumiekkoja "kodacheja". Kahdessa muussa katasarjassa on lyhyellä puumiekalla aseistautunutta oppilaspuolta vastassa opettaja aseenaan joko pitkä puumiekka "bokken" tai puinen, kiväärin ja pistimen virkaa jukendossa hoitava "mokujū". Näin oppilaspuoli harjoittelee tekniikoita pidempiä ja ulottuvampia asita vastaan.
Suomessa tankendōon tutustuttiin kevättalvella 2008 kun -sensein seurue vieraili Suomessa ja Virossa (Tallinna 28.02.2008-03.03.2008 ja Helsingissä 03.03.2008-09.03.2008). Ryhmän mukana oli Kon Yoshinobu-sensei Miyagin prefektuurista Tohoku Fukushi yliopistosta. Koska matkavalmistelujen yhteydessä kävi ilmi että Kon-sensei on kyōshi 7.dan tankendōssa, päätettiin kyseistä lajia esitellä Suomessa ja Virossa. Näytösten sekä Virossa että Suomessa herättämän suuren kiinnostuksen johdosta, syksyllä 2008 29-31.elokuuta järjestettiin Helsingin Urheilutalolla Suomen ja Euroopan ensimmäinen tankendō-leiri (yhdessä kendon kanssa). Leirillä oli osaanottajia Suomesta, Virosta, Venäjältä ja Latviasta.