hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Emilio Estevez
Emilio Estevez (s. 12. toukokuuta 1962 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näyttelijä Martin Sheenin vanhin poika. Estevez asui Manhattanilla, kunnes hänen perheensä muutti Malibuun vuonna 1968.
Vaikka hänen isänsä oli päättänyt käyttää nimeä Martin Sheen, Emilio päätyi säilyttämään alkuperäisen sukunimensä Estevez. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli elokuvassa "Tex", jossa hän näytteli Matt Dillonin kanssa.
Estevez, joka oli huhtikuusta 1992 toukokuuhun 1994 naimisissa Paula Abdulin (laulaja-koreografi) kanssa, on näyttelijä Charlie Sheenin veli. Muita perheenjäseniä ovat myös veli Ramon sekä sisko Renée, setä Joe ja täti Carmen. Nuorempana Estevez kuvasi ystäviensä Rob ja Chad Lowen sekä Chris ja Sean Pennin kanssa kotivideokameralla lyhytelokuvia jotka Estevez usein käsikirjoitti. Estevezillä on kaksi lasta entisen tyttöystävän Carey Salleyn kanssa; Taylor (s. 1984) ja Paloma (s. 1986). Estevez on myös ollut kihloissa Demi Mooren kanssa.
Richard Coudenhove-Kalergi
Richard Nikolaus Coudenhove-Kalergi (17. marraskuuta 1894 Tokio – 27. heinäkuuta 1972 Schruns, Itävalta) oli itävaltalainen kreivi ja Paneurooppa-liikkeen isä. Hän kiinnitti ensimmäisen maailmansodan jälkeen huomiota totalitarististen aatteiden aiheuttamaan riskiin maailmanrauhalle ja ehdotti Euroopan valtioiden yhdistymistä Pan-Euroopaksi, valtioliitoksi, millä luotaisiin riittävä vastapaino Neuvostoliiton ja länsieurooppalaiselle totalitarismille.
Coudenhove-Kalergi kirjoitti vuonna 1923 julkaistun kirjan "Pan-Europa" (suom. "Paneurooppa", 1930), jossa hän ehdottaa tulliliittoa Euroopan maiden kesken. Hän ei pitänyt Pan-Eurooppaan sopivina valtioina Neuvostoliittoa sen ateismin ja kommunismin tähden, Turkkia sen islamilaisen ja aasialaisen luonteen vuoksi eikä Britanniaa Brittiläisen imperiumin koko maailman käsittävän luonteen vuoksi.
Toisessa suomennetussa kirjassaan, vuonna 1931 julkaistussa "Stalin & Kumpp.", Coudenhove-Kalergi ehdottaa, että Pan-Euroopasta pitäisi tulliliiton lisäksi muodostaa puolustusliitto.
Coudenhove-Kalergin ajatuksia vaalii vuonna 1978 perustettu European Society Coudenhove-Kalergi -säätiö. Säätiö jakaa Eurooppa-palkintoa, joka on myönnetty seuraaville henkilöille:
Pentti Fagerholm
Pentti Johannes Fagerholm (25. tammikuuta 1935 Kuhmoinen – 20. helmikuuta 2015 Helsinki) toimi Yleisradion kuuluttajana 1956–1976, radion lähetystoiminnan esimiehenä 1977–1984 ja pääkuuluttajana 1985–1998. Koulutukseltaan hän oli yhteiskuntatieteen maisteri.
Pentti Fagerholmin ääni tunnetaan myös stereotestistä.
Fagerholmilla on kolme lasta; nuorin poika, Matti, tunnetaan parhaiten taiteilijanimellä Michael Monroe.
Nukuʻalofa
Nukuʻalofa on eteläisellä Tyynellämerellä sijaitsevan Tongan saaristovaltion pääkaupunki. Siellä oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 23 000 asukasta, koko pääkaupunkialueella noin 35 000.
Kaupunki sijaitsee Tongatapun saaren pohjoisrannikolla. Kaupungin tärkeimmät vientituotteet ovat kopra, banaanit, vanilja ja erilaiset käsityöt.
Tongan asukkaista noin 35 prosenttia asuu Nukuʻalofassa. Siellä sijaitsee muun muassa kuninkaallinen palatsi.
Yaren
Yaren on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se on Naurun tärkein asutuskeskus. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja vuonna 2011 asukasluku oli 747. Yaren sijaitsee saaren eteläosissa. Yarenia pidetään usein Naurun pääkaupunkina, ja esimerkiksi valtion virastot sijaitsevat siellä. Valtiolla ei kuitenkaan ole virallista pääkaupunkia.
Yarenissa sijaitsee muun muassa Naurun parlamenttitalo, paloasema, poliisilaitos sekä Naurun kansainvälinen lentoasema.
Ongelmajäte
Ongelmajäte eli vaarallinen jäte on jätettä, joka voi kemiallisten tai muiden ominaisuuksiensa vuoksi aiheuttaa erityistä vaaraa tai haittaa terveydelle tai ympäristölle, ja vaatii siksi erityiskäsittelyä. Ongelmajätteitä syntyy niin teollisuudessa kuin kotitalouksissakin. Esimerkkejä ongelmajätteistä ovat muun muassa:Suomessa ongelmajätteiden hävittämisestä huolehtii muun muassa Ekokem Oy.
Suomen laissa, 1. toukokuuta 2012 alkaen, käytetään termiä vaarallinen jäte aikaisemman termin ongelmajäte sijasta. Myös kuntien jäte- ja vesilaitokset käyttävät tätä termiä.
Suomen ympäristöhallinto
Suomen ympäristöhallinto muodostuu ympäristöministeriöstä ja TEM:n hallinnonalalla toimivien alueellisten elinkeino,- liikenne- ja ympäristökeskusten ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueista, aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueista, Suomen ympäristökeskuksesta sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksesta. Ympäristöministeriö ohjaa Metsähallitusta ja Metsäntutkimuslaitosta luonnonsuojeluasioissa. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa alueellisia ELY:jä sekä Suomen ympäristökeskusta vesivarojen käytön ja hoidon asioissa.
Ympäristöhallinto toimii hyvän elinympäristön aikaansaamiseksi, luonnon toimintakyvyn turvaamiseksi ja asunto-olojen parantamiseksi.
Ympäristöhallinnon tehtävänä on edistää kestävää kehitystä ja kansalaisten hyvinvointia.
Suomen ympäristökeskus (SYKE) tukee tutkimustoiminnallaan ja asiantuntemuksellaan muuta ympäristöhallintoa sekä muita viranomaisia.
Aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueet käsittelevät ympäristönsuojelulain ja vesilain mukaisiin hankkeisiin liittyviä ympäristölupahakemuksia.
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten Y-vastuualueet toimivat paikallisena valvontaviranomaisena omalla alueellaan. Lisäksi ne tarjoavat ympäristöasioihin liittyvää neuvontaa ja tietoa.
Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA myöntää asumiseen ja rakentamisen liittyviä avustuksia, tukia ja takauksia sekä ohjaa ja valvoo ARA-asuntokannan käyttöä. ARA on myös mukana asumisen kehittämiseen ja asuntomarkkinoiden asiantuntijuuteen liittyvissä hankkeissa ja tuottaa alan tietopalvelua.
Alfred Dreyfus
Alfred Dreyfus (9. lokakuuta 1859 – 12. heinäkuuta 1935) oli juutalainen ranskalainen upseeri, joka tuli tunnetuksi niin sanotusta Dreyfusin tapauksesta. Dreyfus tuomittiin vuonna 1894 syyttömänä. Syytteessä hänen väitettiin paljastaneen saksalaisille sotasalaisuuksia. Tuomio oli elinkautinen vankeus Kouroun kaupungin kohdalla olevalla Pirunsaarella. Dreyfus menetti myös sotilasarvonsa, mikä oli tuohon aikaan normaali tuomioon kuuluva lisärangaistus.
Tuomio herätti aikoinaan suurta huomiota ja jakoi Ranskan kansan kahteen leiriin. Dreyfusia puolusti esimerkiksi ranskalainen kirjailija Émile Zola avoimella kirjeellään J'accuse. Dreyfusin tapauksen merkittävyyttä lisäsi se, että tapaus herätti sionismin perustajiin kuuluneen Theodor Herzlin pohtimaan juutalaisasiaa.
Uusien todisteiden perusteella Dreyfusin elinkautinen vankeustuomio kumottiin 1899, mutta hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Ranskan presidentti armahti kuitenkin Dreyfusin vähän myöhemmin. Dreyfus vapautettiin viimein kaikista syytteistä 12. heinäkuuta 1906 ja hänelle palautettiin entinen sotilasarvo. Hän palveli lyhyen aikaa armeijassa, ja hänet ylennettiin majuriksi ennen kuin hän siirtyi reserviin. Ensimmäisen maailmansodan aikana Dreyfus kutsuttiin takaisin palvelukseen, ja hän komensi everstiluutnantin arvoisena ammusvarikkoa. Sodan jälkeen hän vietti hiljaista elämää ja kuoli vuonna 1935.
Dreyfusin muistelmat on suomennettu vuonna 1919 ("Väkivaltaa ja vääryyttä").
Yhdysvaltalaiset näyttelijät Richard Dreyfuss ja Julia Louis-Dreyfus ovat kertoneet, että suvun perimätiedon mukaan he olisivat sukua Alfred Dreyfusille. Väitettä ei ole kuitenkaan todistettu.
Kansainyhteisö
Kansainyhteisö (, vuodet 1926–1949 "Brittiläinen kansainyhteisö") on Britannian ja sen entisten alusmaiden ja territorioiden muodostama yhteisö. Jäsenmaiden joukossa on myös kaksi maata, joilla ei ole brittiläistä siirtomaataustaa, Mosambik ja Ruanda. Nykymuotoinen Kansainyhteisö perustettiin Westminsterin säädöksellä vuonna 1931, kun brittiläinen imperiumi alkoi vähitellen murtua, ja aikaisemmin Britannian hallitsemien alueiden välinen suhde tarvitsi uuden organisaation. Sama säädös vahvisti lopullisesti Kanadan, Etelä-Afrikan, Australian ja Uuden-Seelannin aseman Britannian kanssa samanarvoisina, itsenäisinä valtioina (ns. "dominio"-status). Myöhemmin siihen ovat liittyneet useimmat muutkin Britannian entiset siirtomaat sitä mukaa, kun ne ovat itsenäistyneet. Yhteisön tehtävänä on kehittää jäsentensä demokratiaa ja koordinoida kehitysyhteistyötä rikkaiden ja köyhien jäsenmaiden välillä johtamalla esimerkiksi koulutushankkeita.
Kansainyhteisön jäseninä on sekä tasavaltoja että kuningaskuntia. Kansainyhteisöllä ei ole perustuslakia. Sen päämies on kuningatar Elisabet II. Kansainyhteisöllä on toimeenpaneva johtaja, joka valitaan Kansainyhteisön poliitikkojen ja diplomaattien keskuudesta nelivuotiskaudeksi. Kansainyhteisön sihteeristö sijaitsee Lontoossa. Yhteisön mailla ei ole valtaa puuttua toistensa asioihin eivätkä yhteisön maat toimi yhdessä esimerkiksi ulkopoliittisissa kysymyksissä.
Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II hallitsee myös suoranaisena valtionpäämiehenä nimellä "Commonwealth realms" tunnettuja Kansainyhteisön sisäpiirin jäseniä Antigua ja Barbudaa, Australiaa, Bahamaa, Barbadosia, Belizea, Kanadaa, Grenadaa, Jamaikaa, Uutta-Seelantia, Papua-Uutta-Guineaa, Saint Kitts ja Nevisiä, Saint Luciaa, Saint Vincent ja Grenadiineja, Salomonsaaria ja Tuvalua. 
Kansainyhteisön maiden parhaat urheilijat osallistuvat joka neljäs vuosi Kansainyhteisön kisoihin, joissa järjestetään kilpailuja useissa lajeissa.
Vuonna 2009 Kansainyhteisössä oli 54 jäsenvaltiota, joista kaikki paitsi kaksi Afrikan valtiota (Ruanda ja Mosambik) ovat joskus olleet osana brittiläistä imperiumia.
Nykyiset jäsenvaltiot ovat:
Apulaisprofessori
Apulaisprofessori on Suomessa professorien vakinaistamispolkuun (engl. "tenure track") kuuluva uravaihe, joka voi vastata vakinaistamispolun ensimmäistä vaihetta (engl. "assistant professor") tai toista vaihetta (engl. "associate professor"). Näiden vaiheiden jälkeen apulaisprofessorista voi tulla professori (engl "professor"). Vakinaistamispolut otettiin käyttöön Suomen yliopistoissa vuodesta 2010 alkaen. Suomen nykyiset apulaisprofessuurit sijoittuvat hierarkkisesti yliopistonlehtorin tai yliopistotutkijan ja varsinaisen professorin väliin.
Apulaisprofessori oli käytössä yliopiston virkana myös aiemmin, vuoteen 1998, jolloin apulaisprofessoreista tuli professoreja. Apulaisprofessorin viran vaatimukset olivat lähes samat kuin professorinkin viran. Apulaisprofessorit nimitti kuitenkin virkaansa yliopisto, kun taas professorit nimitti Suomen tasavallan presidentti. Aiemmin apulaisprofessoria vastasi apulaisen virka, joka oli käytössä vuoteen 1949. Tuolloin määrättiin, asetuksella, että apulaisella tuli olemaan apulaisprofessorin nimi ja arvo. Vuoden 1963 asetuksella muutettiin apulaisen virat apulaisprofessorin viroiksi.
Lapin vaalipiiri
Lapin vaalipiiri (vaaleihin 1995 Lapin läänin vaalipiiri) on yksi Suomen eduskuntavaalien 13 vaalipiiristä. Lapista valitaan seitsemän kansanedustajaa kaikkiaan 200:sta. Vaalipiiri kattaa Lapin maakunnan alueen.
Lapin vaalipiiri käsittää seuraavat kunnat: Enontekiö, Inari, Kemi, Kemijärvi, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi, Salla, Savukoski, Simo, Sodankylä, Tervola, Tornio, Utsjoki ja Ylitornio.
Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Alatornio, Karunki, Kemijärven maalaiskunta, Petsamo ja Rovaniemen maalaiskunta.
Lapin vaalipiiri perustettiin 1906 ensimmäisiä vuoden 1907 eduskuntavaaleja varten. Vaaleista 1909 alkaen nimi oli Lapinmaan vaalipiiri. Siihen kuului Lapin historiallinen maakunta, myöhemmin myös Petsamo. Ennen Lapin läänin perustamista (1938) Oulun läänissä oli kolme vaalipiiriä: Oulun läänin eteläinen vaalipiiri, Oulun läänin pohjoinen vaalipiiri ja Lapinmaan vaalipiiri. Muista silloisista vaalipiireistä poiketen Lapinmaalta valittiin vain yksi kansanedustaja.
Vaalipiirin perustamisesta 1920-luvun loppuun Lapinmaan edustajapaikasta kilpailivat lähinnä Suomalainen puolue ja nuorsuomalaiset sekä niiden perilliset kokoomus- ja edistyspuolue. SDP onnistui vain kerran, vaaleissa 1917. Vuodesta 1929 lähtien paikan vei Maalaisliitto.
Lapinmaan vaalipiiriin kuului Oulun lääniin Petsamon kuntana 1922 liitetty Petsamon lääni (1921).Lapin lääni perustettiin 1938 ja Lapinmaan vaalipiiristä sekä Oulun läänin pohjoisesta vaalipiirin pohjoisosasta muodostettiin Lapin läänin vaalipiiri. Oulun pohjoisen vaalipiirin eteläisimmät kunnat jäivät osaksi yhdistettyä Oulun läänin vaalipiiriä. Vaalipiirin nimi muuttui vuoden 1995 uudistuksessa maakuntanimeä vastaten Lapin vaalipiiriksi.
Lapin vaalipiiristä valitaan nykyisin seitsemän kansanedustajaa. Vuosina 1945–1951 ja 1979–1999 edustajia oli kahdeksan ja vuosina 1954–1962 ja 1970–1975 yhdeksän. Parhaimmillaan Lapin väestöosuus oikeutti läänin kymmeneen paikkaan vaaleissa 1966. Ensimmäisissä vaaleissa 1939 valittujen määrä oli sama kuin nykyisin.
Lapin suurin puolue on jo pitkään ollut Suomen Keskusta (aik. nimiltään Maalaisliitto ja Keskustapuolue), joka on parhaimmillaan saanut jopa enemmistön läänin paikoista. Kommunistijohtoinen Suomen Kansan Demokraattinen Liitto kilpaili sen kanssa tasaväkisesti 1970-luvun loppuun asti, mutta vain vaaleissa 1958 kansandemokraatit onnistuivat ylittämään Maalaisliiton paikkamäärän. SKDL:n toiminta käytännössä jakautui 1980-luvun alussa ja sen äänet jakautuivat vaaleissa 1983 ja 1987 kahdelle eri listalle, jolloin poliittisen vasemmiston kokonaisedustus väheni. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue on jäänyt SKDL:ää ja sittemmin Vasemmistoliittoa pienemmäksi tai yhtäsuureksi kaikissa vaaleissa eduskuntavaaleista 1945 lähtien.
SDP on jäänyt ilman kansanedustajaa vaalipiirissä vain vuonna 1962 ja Kansallinen Kokoomus vaaleissa 1966, 1991 ja 2015. Vuonna 2003 Kokoomuksen paikka varmistettiin vaaliliitolla Suomen Kristillisdemokraattien kanssa. Vuonna 2007 Kokoomus oli puolueiden historian ensimmäisessä vaaliliitossa Vihreän liiton kanssa. Kristillisdemokraatit puolestaan liittoutui Keskustan kanssa.
Pähkinä
Pähkinät ovat kasvitieteellisesti kuivia, aukeamattomia hedelmiä. Kypsänä pähkinöiden sisällä on kuitenkin syötävä sydän. Jotkin eläimet, esimerkiksi oravat, keräävät ja syövät pähkinöitä.
Kaupallisesti merkittäviä pähkinöitä:Osa pähkinöistä myydään eteenpäin kuorineen ja osa kuorittuna. Pähkinät voidaan myydä prosessoijille, jotka maksavat kasvattajille pähkinöistä laadun mukaan. Koko ja vioittuneiden osuus vaikuttavat hintaan. Prosessoijat puhdistavat pähkinät, lajittelevat koon mukaan sekä poistavat kuoret. Pähkinät tarkastetaan ja puhdistetaan käsin. Ne voidaan paahtaa, pieniä hakkeeksi ja pakata vakuumiin.
Turkista viedään hasselpähkinöitä pääasiassa Eurooppaan, jossa Saksa on suurin ostajamaa. Hasselpähkinää kasvatetaan myös Italiassa ja Espanjassa.
Seuraavat lajit eivät ole kasvitieteellisesti pähkinöitä vaan luumarjan kiviosia tai muunlaisen hedelmän siemeniä, mutta ruoanlaittomielessä ne usein lasketaan pähkinöiksi:
Pähkinä on yleinen allergeeni, ja pähkinäallergian oireet voivat olla hyvinkin voimakkaat ja vaaralliset.
Joskus pähkinöihin tulee hometta, joiden erittämä aflatoksiini on karsinogeeni.
Youth For Understanding
Youth For Understanding ("YFU") on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton, kaupallista voittoa tavoittelematon kansainvälinen vaihto-oppilasjärjestö. Se toimii yli 50 maassa ja on lähettänyt maailmalle yli 235 000 vaihto-oppilasta. Suomessa järjestöä edustaa Suomen Youth For Understanding ry.
Kansainvälinen Youth For Understanding on perustettu toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa vuonna 1951. YFU:n perustaja Rachel Andresen osallistui vuonna 1948 Amsterdamissa järjestettyyn Maailman Kirkkoneuvoston kokoukseen. Erään illallisen päätteeksi Andresenia pyydettiin mukaan sytyttämään Amsterdamin katuvalot uudelleen, ensimmäistä kertaa sotien jälkeen. Seuratessaan valaistuvan kaupungin heräämistä ja riemuitsevia ihmisiä Andresen kertoi ajatelleensa, että hänen tulee tehdä elämässään kaikki mahdollinen, jotta maailman valot eivät tällä tavoin enää koskaan sammuisi.
Ennätykselliset 26 000 saksalaisnuorta haki 1950-luvun alussa vaihto-ohjelmaan ja Andresen sitoutui ensimmäisenä vuonna 1951 etsimään amerikkalaiskodit 75 saksalaiselle nuorelle Michiganin osavaltiosta. Heidän palattua koteihinsa vuonna 1952 Andresen huomasi lukioikäisten nuorten tärkeän roolin ruohonjuuritason suurlähettiläinä. Hänen tiedetään todenneen tuolloin, että jokainen vaihto-oppilas on kuin maailmaan sytytetty uusi valo.
YFU:n vaihto-oppilastoiminta laajentui nopeasti eri puolille maailmaa. Suomen YFU perustettiin helsinkiläisten vanhempien ja opettajien yhteistoiminnan tuloksena vuonna 1958 ja sen jälkeen, lähes 50 toimintavuoden aikana, yli 13 000 suomalaista on ollut YFU:n kautta vaihto-oppilaana. Järjestö rekisteröitiin yhdistykseksi vuonna 1972 ja YFU on kautta vuosien nauttinut valtiovallan arvostusta ja luottamusta yhtenä Suomen vanhimmista ja suurimmista vaihto-oppilasjärjestöistä.
YFU on ollut valtionavun piirissä vuodesta 1982. Opetushallituksen myöntämästä määrärahasta jaetaan vuosittain 500-1500€ apurahoja vähävaraisille vaihto-oppilaille vaihto-oppilasvuoden kustannuksien kattamiseen. Vuonna 2010 maailmalle lähti 8 ensimmäistä Global Players -täysstipendiaattia, joiden vaihto-oppilasvuoden ohjelmamaksun kustannuksesta vastaa yhteistyöyritykset sekä yksityiset Global Players -kummit. YFU:lla on haettavana vuosittain myös Ambassador-osastipendejä Saksaan ja Young Ambassador -kesästipendejä Yhdysvaltoihin.
Suomen YFU:n kautta vaihto-oppilaaksi voi lähteä Yhdysvaltojen ja Kanadan lisäksi yli 30 eri maahan Euroopassa, Latinalaisessa Amerikassa sekä muissa kaukomaissa (esimerkiksi Japani, Kiina, Etelä-Korea, Thaimaa, Etelä-Afrikka) kesäksi, lukukaudeksi tai vuodeksi. Vuosittain Suomeen tulee ulkomaisia YFU:n vaihto-oppilaita noin 80.
Maailmanlaajuisesti YFU:n toiminta perustuu vapaaehtoistyöhön, eivätkä esimerkiksi isäntäperheet saa vaihto-oppilaan ottamisesta kotiinsa rahallista korvausta. Pelkästään Suomessa aktiivisia vapaaehtoisia on kaikilla suurimmilla paikkakunnilla yli 400 henkilöä. Järjestö vietti 50-vuotisjuhlaansa Suomessa vuonna 2008. Presidentti ja Nobelin rauhanpalkinnon saaja Martti Ahtisaari toimi juhlavuoden suojelijana.
Ilmanpaine
Ilmanpaine on mittauskohdan yläpuolella olevan ilman paino pinta-alayksikköä kohden. Se voidaan ajatella maanpinnalta ilmakehän ylärajalle ulottuvan ilmapilarin painona.
Ilmanpaine, kuten muutkin paineet, lasketaan kaavalla formula_1, jossa F on voima ja A pinta-ala. F on maapallon gravitaation ilmamassaan vaikuttava voima: formula_2, jossa g on putoamiskiihtyvyys eli noin 9,81 m/s² ja m on mittauskohteen yläpuolella olevan ilmapatsaan massa.
Ilmapatsaan massan arviomiseksi tehdään kaasun tilasta (ideaalikaasu vai reaalikaasu) ja ilmakehän pystyrakenteesta oletuksia. Yleensä käytetään jotain nk. standardi-ilmakehämallia.
Ilmanpainetta mitataan ilmapuntarilla, jonka nykyaikainen versio on elektroninen paineanturi. Ilmanpaineen yksikkönä käytetään nykyisin hehtopascalia (hPa), josta voidaan käyttää myös nimeä millibaari (mbar). Aikaisemmin yksikkönä käytettiin myös elohopeamillimetriä (mmHg).
Kaikkein alhaisimmat ilmanpaineet mitataan yleensä trooppisissa hirmumyrskyissä ja tornadoissa. Korkein Suomessa mitattu ilmanpaine on 1066 hPa Helsingissä 22.1.1907 ja matalin 940 hPa Rauman Kuuskajaskarissa 27.2.1990.
"Normaali" ilmanpaine maan pinnalla on noin 1013,25 hPa, mikä vastaa 760 mmHg. Maapallon korkeimmat ilmanpaineet on mitattu Siperiassa, jossa se on ollut suurimmillaan 1083 hPa. Alimmat ilmanpaineet merenpinnan tasolla liittyvät trooppisiin hirmumyrskyihin, joiden aikana ilmanpaine on alimmillaan ollut 870 hPa.
Ilmanpaine laskee noustaessa korkeammalle merenpinnan tasolta. Maanpinnan läheisissä ilmakerroksissa 8 metrin nousu korkeussuunnassa merkitsee noin 1 hPa (1 mbar) vähennystä ilmanpaineessa.
Tuuli syntyy ilmanpaine-eroista, sillä ilmakehä pyrkii aina tasapainoon: ilma virtaa korkeammasta paineesta kohti matalampaa painetta. Maapallon pyörimisliikkeen johdosta ilma ei tuule suoraan matalapaineen keskukseen, vaan pohjoisella pallonpuoliskolla kiertyy vastapäivään ja eteläisellä pallonpuoliskolla myötäpäivään sen ympäri. Aivan matalapaineen keskuksessa ei siis tuule, mutta sen ympärillä tuuli voi olla kovaakin. Mitä suurempi on ilmanpaine-ero korkea- ja matalapaineen välillä, sitä kovempaa myös tuuli on.
Sääkartalle piirretään ilmanpaineen samanarvonkäyrien, isobaarien avulla. Niitä voi verrata maastokartan korkeuskäyriin. Tässä analogiassa matalapaine on laakso, korkeapaine on mäki, ja "sola" ja selänne ovat termejä, jotka kuvaavat niin maaston kuin ilmanpainekentän muotoja.
Ilmanpaineen ajatellaan liittyvän säähän, mutta itse asiassa sääilmiöt liittyvät ilmanpaineen suhteellisiin, ei absoluuttisiin arvoihin: onko paine alempi vai ylempi kuin ympäristössä. Täten jos ilmapuntaria haluaa käyttää omatekoisiin sääennusteisiin, on syytä seurata nouseeko vai laskeeko paine sen sijaan että kiinnittäisi huomiota vain numeroarvoihin. Karkeasti ottaen, laskeva paine kertoo matalapaineen lähestymisestä, tuulen voimistumisesta ja sään huononemisesta, kun taas paineen noustessa on odotettavissa tyynempää poutasäätä.
Sadanta
Sadanta eli sademäärä mittaa alueelle tietyssä ajassa sateena pudonnutta vettä eri olomuodoissa. Sadantaan sisältyy vesi-, lumi-, räntä- ja raesade. Tyypillisesti mitataan 1, 6, 12 tai 24 tunnin sademäärää. Sademäärän mittaustarkkuuteen vaikuttavat oleellisesti seuraavat systemaattiset virhelähteet:Sademäärä mitataan aina sulatettuina millimetreinä. Käytännössä mitataan astiaan kertyneen sateen tilavuus (tai massa) ja jaetaan se astian suuaukon pinta-alalla jolloin saadaan vesipatsaan korkeus. Yksi milli sadetta on litra neliömetrille. Jos sade on tullut lumena, se sulatetaan tai punnitaan. Lumen vesiarvon mittaus on tärkeää esimerkiksi kevättulvia ennustettaessa.
Maan sadannan epätasainen jakautuminen johtuu mm. pinnanmuodoista, mannerten ja merten sijainnista ja ilmavirtauksista. Suuria sademääriä saadaan varsinkin pasaati- ja monsuunituulten alueilla sekä keskileveysasteilla. Korkeimmilla leveysasteilla sademäärät ovat erittäin pieniä, sillä kylmä ilma varastoi huonosti vettä. Etelämantereella sademäärät ovat jopa Saharan autiomaata vähäisempiä.
Sadantaa voidaan mitata erilaisten sademittarien tai säätutkan avulla. Suomen sademäärän mittausverkossa on noin 350 sademittaria, joita ylläpitää Ilmatieteen laitos.
Pistemäisistä havainnoista voidaan laskea alueellinen keskiarvo useilla menetelmillä. Jos verkosto on tasaisesti jakautunut, keskiarvo voidaan laskea normaalin keskiarvon tapaan. Jos sademittarit sen sijaan ovat epäsäännöllisten välimatkojen päässä toisistaan, voidaan soveltaa ns. Thiessenin monikulmiomenetelmää: sademittareiden lukemaa painotetaan pinta-aloilla, jotka saadaan piirtämällä vierekkäisten asemien yhdysjanojen keskinormaalit. Toinen tapa on piirtää sadannan samanarvonkäyrät eli isohyeetit ja painottaa mittareiden lukemia isohyeettien väliin jäävillä pinta-aloilla.
Suomessa sataa keskimäärin n. 660 mm vuodessa (Etelä-Suomessa eniten, Lapissa vähiten) .
Dopplertutka
Dopplertutkalla mitataan nopeutta.
Dopplertutkan toiminta perustuu Dopplerin ilmiöön. Tutka lähettää jatkuvaa lähetettä, yleensä mikroaalloilla ja vastaanottaa samaan aikaan samaa lähetettä. Dopplersiirtymä saadaan selville vertaamalla lähetetyn ja vastaanotetun signaalin taajuuseroa, joka on dopplertaajuus. Tällöin on kysymyksessä kantoaaltotutka (CW Continuous Wave). Pulssidopplertutka, pulssitutkan ja dopplertutkan yhdistelmä, lähettää useita mikroaaltopulsseja, vastaanottaa heijastuneet pulssit ja mittaa vastaanotetun signaalin kantoaallon vaiheen vertaamalla sitä lähetettyyn. Vaiheen muutos pulssista toiseen edustaa kohteen etäisyyssuuntaista nopeutta ja pulssin kulkuaika etäisyyttä. Kantoaaltotutka mittaa vain nopeuden. Pulssidopplertutka mittaa sekä paikan että nopeuden.
Dopplertutkan yleisimmät sovellukset ovat säätutka ja poliisin liikennevalvontatutka. Toimintaperiaatteensa takia tutka voi mitata nopeuksia vain kohti tai poispäin tutkasta. Muunsuuntaisesta liikkeestä saadaan (dopplersiirtymällä) mitattua vain etäisyyssuuntainen nopeuskomponentti.
Säätutkalla mitataan tyypillisesti sadepisaroiden liikettä tuulen mukana. Siitä voidaan tietyin oletuksin laskea tuulen nopeus. Yhtä tärkeää on löytää säätutkakuvasta liikkumattomat kohteet. Ne eivät ole sadepisaroita, joten sadekuvasta voidaan poistaa maaston aiheuttamat heijastukset.
Marianne Faithfull
Marianne Evelyn Gabriel Faithfull (s. 29. joulukuuta 1946, Hampstead, Lontoo) on englantilainen rock-laulaja ja näyttelijä.
Faithfull syntyi Lontoon Hampsteadissa yläluokkaiseen perheeseen. Isä, majuri Robert Glynn Faithfull, oli brittiupseeri ja toimi myös Italian kirjallisuuden professorina Lontoon yliopiston Bedford Collegessa. Budapestissa syntynyt äiti oli itävaltalais-unkarilaista aatelissukua ja käytti nimeä Eva von Sacher-Masoch, Erisson paronitar.
Faithfullin ura alkoi vuonna 1964, kun hänen versionsa Mick Jaggerin ja Keith Richardsin laulusta "As Tears Go By" julkaistiin singlenä. Hänen muita hittejään olivat muun muassa "This Little Bird" ja "Summer Night" 1960-luvun puolivälissä sekä "Sister Morphine" vuonna 1969. Samana vuonna 1969 hän näytteli Ofeliaa Tony Richardsonin ohjaamassa versiossa Shakespearen Hamletista.
Faithfull seurusteli Mick Jaggerin kanssa 1960-luvun loppuun saakka. Suhteen päätyttyä hän lopetti levytysuransa ja ajautui huumekierteeseen. Marianne joutui valitsemaan huumeiden ja uransa välillä, ja hän valitsi epäröimättä huumeet. Hän oli narkomaanin elämästään enemmän ylpeä kuin vihainen. Paluu vuoden 1979 albumilla "Broken English" sai arvostusta kriitikoilta, mutta kaupallisesti suosio jäi vaatimattomaksi. Sama kaksijakoinen linja jatkui läpi 1980-luvun, jolloin julkaistuista albumeista "Strange Weatheria" (1987) on pidetty merkittävämpänä.
Vuonna 1994 häneltä julkaistiin omaelämäkerta "Faithfull" (julkaistu Suomessa nimellä "Elämäni rock'n'roll").
Marianne Faithfull lauloi taustalla Metallican "Reload"-albumin kappaleella ”The Memory Remains” vuonna 1997. Hän esiintyy myös kappaleen musiikkivideolla.
Hänen musiikkiuransa jatkui 2002 albumilla "Kissin' Time" sekä 2004 albumilla "Before the Poison", joka on tehty yhteistyössä PJ Harveyn ja Nick Caven kanssa. Vuonna 2007 hän esiintyi Patrick Wolfin levyllä "The Magic Position", jolla hän lauloi dueton Patrickin kanssa kappaleessa ”Magpie”.
Vuonna 1967 Faithfull sanoi Michael Winnerin elokuvassa "I'll Never Forget What's 'is Name" sanan ”fuck”. Tätä väitetään ensimmäiseksi kerraksi, kun tuo kirosana on lausuttu valtavirtaelokuvassa. Hänet on myös nähty "Todella upeeta" -sarjassa vierailevana tähtenä 1996–2001 (jaksot Last Shout 1&2, Donkey).
Kesällä 2006 Faithfullilla todettiin rintasyöpä ja suunniteltua konserttikiertuetta jouduttiin lykkäämään. Vuonna 2007 Faithfull kiersi Eurooppaa "Songs of innocence and Experience" -kiertueella.
Insinööriliitto
Insinööriliitto IL ry on akavalainen ammattijärjestö, johon kuuluu jäsenjärjestöjen kautta 70 000 jäsentä. Insinööriliiton jäsenet ovat insinöörejä, insinööriopiskelijoita ja muita tekniikan alan asiantuntijoita. Jäsenistö työskentelee yksityisellä, kunta- ja valtiosektorilla.
Insinööriliitto neuvottelee työehtosopimuksia neuvottelu- ja jäsenjärjestöjensä kautta. Työehtosopimukset akavalaisille liitoille neuvottelee keskitetysti yksityisellä puolella yksityisten alojen neuvottelujärjestö YTN ja julkisella puolelle julkisten alojen neuvottelujärjestö JUKO. Lisäksi alakohtaisia työehtosopimuksia neuvotellaan esimerkiksi Tietoalan Toimihenkilöiden toimesta.
Insinööriliiton jäsenpalveluita ovat työsuhdeneuvonta, lakipalvelut, urapalvelut, palkkaneuvonta ja koulutukset.
Liiton jäsenlehti on Insinööri-lehti.
Insinööriammattikunnantunnus on insinöörisormus. Insinööriliitto välittää insinöörisormuksia ja insinöörilakkeja.
Liiton historia alkaa huhtikuusta 1919, jolloin perustettiin Tampereen teknilliset -yhdistys. Sen tarkoituksena oli toimia Tampereen teknillisen opiston käyneiden yhdyssiteenä, avustaa teollisuuden ja tekniikan kehityksen seuraamisessa ja valvoa opiston käyneiden etuja.
Yhdistyksen toiminta valtakunnallistui ja vuonna 1946 yhdistyksen nimeksi vaihdettiin Yleinen insinööriyhdistys ja kotipaikaksi Helsinki. Vuonna 1954 laajentuneesta yhdistyksestä tehtiin liitto ja nimeksi tuli Insinööriliitto ry. Liitossa oli tuolloin 22 paikallisosastoa. Vuonna 1955 liittoon liittyi ensimmäinen opiskelijayhdistys, Turun Teknillisenen Opiston Oppilasyhdistys ry. 50-vuotisjuhlavuonna 1969 liittoon kuului 33 jäsenyhdistystä ja noin 7000 jäsentä.
Vuonna 1973 Insinööriliitto muodosti Korkeakouluinsinöörien, Arkkitehtien Liiton (KAL) ja Akavan kanssa YTN:n. Vuonna 1976 YTN:n järjestöt liittyivät Akavaan ja Insinööriliitosta tuli Akavan toiseksi suurin jäsenjärjestö.
Insinööriliitto ja Kuntien Tekniset (KTK) yhdistyivät vuonna 2006, minkä seurauksena syntyi Uusi Insinööriliitto UIL ry. KTK erosi UIL:stä vuoden 2008 lopussa. Vuoden 2014 vaihteessa nimi palautettiin taas Insinööriliitto IL ry:ksi.
Insinööriliittoon kuuluu 30 alueellista jäsenjärjestöä ja kuusi valtakunnallista jäsenjärjestöä.
Rakkaus on lumivalkoinen
Rakkaus on lumivalkoinen on on helmikuussa 2003 ilmestynyt Yön viidestoista studioalbumi. Se on yhtyeen toiseksi myydyin levy ja samalla myös Suomen kaikkien aikojen 22. myydyin kotimainen albumi. Levyltä julkaistiin viisi singleä, joista suurimmaksi hitiksi nousi albumin nimikappale ”Rakkaus on lumivalkoinen”. Siitä on vuosien saatossa tullut ”Joutsenlaulun” ohella Yön tunnetuin laulu, jonka ovat levyttäneet myös lukuisat muut artistit.
Albumilla on mukana uutena jäsenenä rumpali Antti Mäkinen, joka korvasi elokuussa 2002 erotetun Frogleyn. Frogley kuitenkin soittaa vielä kahdella heinäkuussa äänitetyllä kappaleella. Levyllä vierailee myös Movetron-yhtyeen Päivi Lepistö, joka esittää Olli Lindholmin kanssa duettona balladin ”Etkö unta saa?”. Se ehdittiin jo nauhoittaa toisen naislaulajan kanssa, mutta lopputulos ei ollut hyvä, joten myöhemmin uudeksi laulajaksi valikoitui Lepistö. ”Sano että jäät” puolestaan kuullaan Aleksi Mäkelän ohjaamassa elokuvassa "Pahat pojat".
Levyn kannen on usean muun Yön albumin tapaan suunnitellut graafikko Kari Lahtinen ja kuvannut valokuvaaja Harri Hinkka. Levy julkaistiin kopiosuojattuna.
Albumi nousi Suomen virallisen listan ykköseksi heti ilmestymisviikollaan ja myi kultaa neljässä päivässä. Yhteensä levylle kertyi maaliskuun 2003 ja huhtikuun 2004 välisenä aikana 57 listaviikkoa ja kärjessä se oli neljän viikon ajan. Albumia on myyty kaikkiaan lähes 138 000 kappaletta eli multiplatinaan oikeuttava määrä. Yön albumeista paremmin on menestynyt vain kaksi vuotta aikaisemmin julkaistu kokoelma "Legenda", jota on myyty vajaat 10 000 kappaletta enemmän.
Joulukuussa 2003 levystä julkaistiin juhlapainos, jolla on bonuksena saman vuoden lokakuussa Tampere-talolla äänitetty livealbumi "Yhden yön tarinoita". Sen tarkoituksena oli saada albumi nousemaan vuoden myydyimmäksi kotimaiseksi levyksi, mutta tavoite ei kuitenkaan toteutunut. Vuoden 2003 eniten myyty albumi Suomessa oli Pikku G:n debyytti "Räjähdysvaara", jota myytiin noin 114 000 kappaletta, kun Yön levyä meni lopulta kaupaksi 90 000.
Vuonna 2007 "Rakkaus on lumivalkoinen" ilmestyi rajoitettuna 3 000 kappaleen painoksena Poko Rekordsin Rock Legends -sarjassa, jossa tavallisen CD:n lisäksi on mukana Tacticin valmistama palapeli levyn kansikuvasta.
Yö Live – 20-vuotisjuhlakonsertti
Yö Live – 20-vuotisjuhlakonsertti on maaliskuussa 2002 ilmestynyt Yön konserttitaltiointi, joka julkaistiin DVD- ja VHS-muodossa. Se sisältää Tampereen Pakkahuoneelta 19. lokakuuta 2001 tallennetun yhtyeen 20-vuotisjuhlakonsertin. Lisäksi mukana on bonuksena kahdeksan Yön musiikkivideota sekä vuoteen 2001 saakka ulottuva yhtyeen diskografia kappaleineen ja levyjen kansikuvineen. DVD:tä on myyty yhteensä lähes 9 000 kappaletta ja kultalevyrajan se ylitti vuonna 2004.
Tampereen Pakkahuoneella järjestetty konsertti oli osa Yön syksyllä 2001 tekemää 20-vuotisjuhlakiertuetta, joka alkoi lokakuun alussa Köyliön Lallintalolta. Tampereen esiintyminen oli kahden tanssilavakeikan jälkeen kiertueen kolmas konsertti. Vierailijoina olivat yhtyeen entiset jäsenet Jani Viitanen ja Jussi Hakulinen, joka myös laulaa viidellä kappaleella. DVD:n ensimmäinen painos jouduttiin vetämään pois kaupoista, koska sillä kuului tekijänoikeuksia vailla olevaa konserttien loppunauhaa.
Senusret II
Senusret II oli muinaisen Egyptin 12. dynastian aikaan vuosina 1880–1874 eaa. hallinnut faarao.
Manethon mukaan Senusret hallitsi 48 vuotta, mutta tätä pidetään nykyään aivan liian suurena arviona. Turinin papyruksessa oleva 19 vuoden hallitusaikakin on monen egyptologin mielestä liian pitkä. Viimeisimmät Senusretin hallituskaudelta olevat merkinnät ovat hänen kuudennelta hallitusvuodeltaan. On toki mahdollista, että Senusret hallitsi pidempään ja tuon ajan merkinnät ovat kadonneet. Senusretin tiedetään myös olleen edeltäjänsä Amenemhet II:n kanssahallitsijana kolmen vuoden ajan. Jotkut egyptologit puoltavat teoriaa, jonka mukaan hän olisi ollut kanssahallitsijana myös seuraajansa Senusret III:n kanssa, mutta tästä ei ole mitään konkreettista todistusaineistoa.
Senusretin isä oli hänen edeltäjänsä Amenemhet II, mutta hänen äidistään ei ole tietoa. Senusretin vaimoista tunnetaan ainoastaan kaksi, Nefret (kuoli ennen Senusretin valtaannousua) ja Khnum-et-nefer-hedjet-weret. Senusretin lapsista tunnetaan kaksi poikaa ja kolme tytärtä. Poikia olivat Senusret-seneb-wer ja Khakawre (myöhemmin Senusret III), jonka äiti oli Khnum-et-nefer-hedjet-weret. Tyttäret olivat Sithathor-unut, Ita-kayt ja Hatsepsut.
Senusret jatkoi edeltäjänsä ulkopolitiikkaa pitämällä yllä hyviä suhteita aasialaisten (nyk. Lähi-itä) kanssa. Palestiinan itäpuolelta löytyneet Senusretin hallituskaudelle ajoittuvat esineet osoittavat, että valtioiden välinen kaupankäynti oli vilkasta.
Mirgissan linnoituksen alueelta Nubiassa löytyneet esineet on ajoitettu Sensuretin ja Amenemhet II:n hallituskausille, joten on todennäköistä, että he rakennuttivat linnakkeen yhteisenä hallitusaikanaan. Myös Qubanin linnoitusta lienee käytetty tänä aikana, mikä viittaisi vihollisuuksiin Nubian ja Egyptin välillä. Mitään todisteita varsinaisesta sodasta ei kuitenkaan ole löydetty.
Senusret kaivautti Faijumiin johtavan kanavan Bahr Yussufista (Niilin sivuhaara). Näin hän ohjasi osan vedestä pelloille laajentaen viljelykelpoista maata.
Senusret rakennutti pyramidikompleksinsa Lahuniin, kaakkoon Faijumista. Ramses II tuhosi tuntemattomasta syystä (mahdollisesti käyttääkseen kalkkikiven omiin rakennuksiinsa) Senusretin pyramidin 19. dynastian aikana, eikä siitä ole nykyään jäljellä muuta kuin kallioon hakattu ydin. Senusretin hautatemppeliä ei ole löydetty, mutta pyramidin läheltä on löytynyt sitä rakentamassa olleiden työläisten kylä. Löytö on merkittävä siksi, että se on ensimmäinen löydetty työläiskylä.
Pentti E. Rantanen
Pentti ”Beibi” Eemeli Rantanen (7. joulukuuta 1930 Lahti – 1. heinäkuuta 2016 Lahti) oli suomalainen käräjätuomari, urheilupoliitikko ja Lahden kaupunginvaltuutettu.
Rantanen toimi pitkään Suomen Sosialidemokraattisessa Puolueessa, mutta perusti vuoden 2004 kunnallisvaalien jälkeen oman, yhden hengen valtuustoryhmänsä nimeltään PER. Sen muodostamiseen oli syynä erimielisyys Lahden suurhallin hallintaa koskevasta seikasta. Vuoden 2005 lopussa Rantanen siirtyi Kokoomuksen ryhmään.
Lahden suurhalli
Lahden suurhalli eli "Lahti Energia -areena" on Lahden urheilukeskuksessa sijaitseva monitoimihalli. Vuonna 1981 valmistuneen sisäurheiluhallin on suunnitellut arkkitehti Kosti Kuronen ja toteuttanut Lahden urheiluhalliyhdistys. Nykyisin Lahti Energia -areenan yhteydessä on viisi monitoimihallia. Hallien nimet ovat: Suurhalli Areena, Suurhalli Treeni, Salpausselkä Halli, Vesijärvi Halli ja Lahti Halli.
Rakentaminen toteutettiin Lahden kaupungin takauksella ja rakennuttamisesta vastasi silloin Lahden urheiluhalliyhdistys.
Alun perin Suurhalliksi nimetty halli valmistui vuonna 1981. Vuonna 1994 valmistui arkkitehti Erik Liljebladin suunnittelema laajennusosa. Myöhemmin Suurhallin yhteyteen rakennettiin messulaajennus. Kaupungin omistukseen se siirtyi vastikkeetta vuonna 2007. Kaupunki myi hallikokonaisuuden Lahden Yrityskiinteistö Oy:lle vuonna 2010. Hallikokonaisuutta hallinnoi sama yritys tänäkin päivänä, mutta ensin nimellä Lahden Hallit Oy ja nykyisin Spatium Toimitilat Oy -nimellä.
Katsomoon mahtui 4 000 ihmistä. Pukuhuoneita hallista löytyi 8 kpl ja kaksi kahviota. Lisäksi hallissa oli useita neuvottelutiloja.
Suurhalli remontoitiin vuonna 2013, jolloin jalkapallokenttä jaettiin ylösnostettavalla väliseinällä kahtia ja halli muutettiin monipuoliseksi sisäliikuntakäyttöön. Lisäksi halliin rakennettiin pienempiä liikuntatiloja ja siirrettävät katsomot. Hallin remontointi ja laajennus maksoi noin 17 miljoonaa euroa. Samassa yhteydessä rakennettiin laajennus Lahti Hallin yhdistämiseksi messuhalliin ja hallit saivat uudet nimet.
Urheilutoimijoiden lisäksi halleja käyttävät Lahden Messut Oy ja Catering-toimija, joka pitää tiloissa ravintolaa. Lahti Hallin alakerrassa on monipuoliset ja muunneltavat kokoustilat 10-700 henkilölle.
Lahti Energia Oy, Spatium Toimitilat Oy sekä hallin suurimpiin käyttäjiin lukeutuva Lahti Basketball sopivat syksyllä 2017 yhteistyöstä, jonka myötä suurhallin nimi muuttui Lahti Energia -areenaksi. Halli otettiin käyttöön uudennimisenä sunnuntaina 8. lokakuuta Lahti Basketballin pelissä.
John Irving
John Irving (alkujaan John Wallace Blunt Jr., s. 2. maaliskuuta 1942) on yhdysvaltalainen kirjailija, jonka useita teoksia on filmattu ("Garpin maailma", "Kaikki isäni hotellit", "Oman elämänsä sankari"). Suomennoksia on julkaissut kustannusosakeyhtiö Tammi "Keltaisessa kirjastossa". John Irvingin teokset on kääntänyt suomeksi Kristiina Rikman.
Hän julkaisi ensimmäisen teoksensa ""Setting Free the Bears"" 26-vuotiaana, mutta teos ei saanut ihmisten huomiota. Seuraavat kirjat ""Vesimies"" ja ""Välisarjan avioliitto"" saivat samanlaisen vastaanoton. John Irvingin neljäs teos ""Garpin maailma"" sai taakseen suuren tuen ja sille myönnettiin American Book Award 1980 (nykyään National Book Award).
John Irving on kirjoittanut myös itsestään kirjan, ""My Movie Business. A Memoir"" ("Elokuvaurani"), joka ilmestyi Yhdysvalloissa 1999. Suomessa kirja ilmestyi vuonna 2000.
Irvingin kirjoissa toistuvia teemoja ovat akateeminen ympäristö, seksi, paini, hotellit, sirkus ja karhut.
Jäätelökone
Jäätelökone on eräänlainen jäähdyttävä tehosekoitin, jota käytetään jäätelön valmistamiseen.
Jäätelömassan jäähdyttämiseen koneessa voi olla kylmävaraava pohja, joka jäädytetään pakastimessa, tai laite voi sisältää kylmäkoneen. Hintansa vuoksi useimmat kotikoneet ovat kylmävaraavia.
Jäätelön valmistuksessa jäätelömassa kaadetaan kulhoon kylmävaraajan päälle, ja koneen vispilä sekoittaa massaa jatkuvasti noin 20–60 minuuttia lisäten siihen ilmakuplia, kunnes jäätelö on kiinteää.
Jäätelökirnu on jäätelökoneen edeltäjä. Eroavaisuuksia:
Raiheinät
Raiheinät ("Lolium") eli "lusteet" on heinäkasveihin ("Poaceae") kuuluva kasvisuku.
Raiheinät ovat perinteisiä pääsiäiskoristeita. Pääsiäistä, kevään ja uudelleen syntymisen juhlaa, koristetaan kaikilla uuden elämän merkeillä. Nopeasti itävä raiheinä on yksi sellainen. Sen siemeniä kylvetään kostealle alustalle (multaa tai vaikka talouspaperia), peitetään kevyesti, kastellaan säännöllisesti, ja jo viikossa nousee hennon vihreä oras. Rairuoho koristellaan usein kananpoikaa esittävillä nukeilla.
Raiheinää käytetään myös useissa pihanurmikon siemensekoituksissa, koska ne itävät nopeasti. Tämä suojaa myöhemmin itäviä lajeja tallaantumiselta – ohikulkijat tallaavat mullosta herkemmin kuin jo itänyttä harvaa ruohoa. Yleisin nurmikoissa käytetty laji on englanninraiheinä ("Lolium perenne").
Henry Kissinger
Henry Alfred Kissinger [] (oik. Heinz Alfred Kissinger []; s. 27. toukokuuta 1923 Fürth, Saksa) on amerikanjuutalainen diplomaatti ja Yhdysvaltain ulkoministeri Nixonin ja Fordin kausilla 1973–1977 ja Nobelin rauhanpalkinnon saaja. Kissinger oli tärkeä, mutta kiistelty Yhdysvaltojen ulkopolitiikan vaikuttaja vuosina 1969–1977. Hän aloitti liennytyspolitiikan ja neuvottelut strategisten aseiden rajoittamisesta, loi yhteyden Kiinan kommunistijohtoon ja oli lopettamassa Vietnamin sotaa.
Vietnamin sodan rauhansopimus toi Kissingerille Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1973 yhdessä Pohjois-Vietnamin ulkoministeri Lê Ðức Thọn kanssa, joka kuitenkin kieltäytyi palkinnosta.
Kissinger oli syntyisin juutalaisperheestä ja siksi joutui muuttamaan kansallissosialistisen Saksan vainojen vuoksi 14-vuotiaana Yhdysvaltoihin 1938. Hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 19. kesäkuuta 1943. Hän suoritti ylioppilastutkinnon George Washington High Schoolissa. Kissinger palveli USA:n maavoimissa kersanttina.
Kissinger on suorittanut alemman korkeakoulututkinnon (BA) tieteessä ja taiteessa korkeimmilla arvosanoilla Harvardin yliopistossa vuonna 1950. Filosofian tutkinnot seurasivat 1952 (MA) ja 1954 (Ph.D). Hän on poliittiseltaan vakaumukseltaan liberaali republikaani. Hänestä tuli kuvernööri Nelson Rockefellerin neuvonantaja. Richard Nixonin presidentinvaalivoiton jälkeen hän pääsi tämän kansallisen turvallisuuden neuvonantajaksi.
Kissinger oli Nixonin Kansallisen turvallisuuden neuvonantajana (ulkopoliittisena neuvonantajana) 1969–1973. Nixonin ulkoministerinä hän oli vuosina 1973–1974. Hän oli myös presidentti Gerald Fordin ulkoministerinä 1974–1977. Ministerikautensa jälkeen Kissinger on työskennellyt konsulttina ja luennoitsijana sekä kirjoittanut useita kirjoja poliittisesta historiasta.
Kissinger neuvotteli syyskuussa 1976 eteläisen Afrikan tilanteesta. Hän aloitti neuvottelut 4. syyskuuta Zürichissa Etelä-Afrikan pääministerin Johannes Vorsterin kanssa. 7. syyskuuta Kissingerin ilmoitettiin aloittavan Afrikan kierroksen Tansaniasta, johon hän saapui 13. syyskuuta. Hän neuvotteli Tansanian presidentin Julius Nyereren kanssa Rhodesian ja Namibian tilanteesta, mutta 15. syyskuuta uutisoitiin, että afrikkalaiset eivät olleet tyytyväisiä tuloksiin. Kissinger jatkoi neuvotteluja kaksi päivää myöhemmin Vorsterin kanssa. Neuvottelut kestivät aina syyskuun 23. päivään saakka. Rhodesian pääministeri Ian Smith hyväksyi seuraavana päivänä Kissingerin sovitteluesityksen Rhodesian kriisin ratkaisemiseksi, mutta viisi Rhodesian naapurimaata hylkäsi ehdotuksen 26. syyskuuta.
Kissingerin toimintatapana oli salamyhkäisyys. Hän aloitti neuvottelut Kiinan kanssa kertomatta siitä Yhdysvaltojen YK-lähettiläälle. Kriitikot ovat syyttäneet häntä sotarikoksista Kambodžan pommitusten ja Chilen Salvador Allenden kaatamisen yhteydessä. Vuonna 2001 Christopher Hitchens julkaisi kirjan "The Trial of Henry Kissinger", jossa Hitchens syytti Kissingeriä kansanmurhaajaksi ja sotarikolliseksi. Kissingerin käynnistämissä pommituksissa Kambodžaan pudotettiin vuosina 1965–1973 yhteensä 2 756 941 tonnia räjähteitä.
Port Vila
Port Vila (koord. ) on Vanuatun pääkaupunki, jonka asukasluku vuonna 2010 oli noin 47 500. Se sijaitsee Efaten saaren etelärannikolla. Port Vilassa sijaitsee Vanuatun tärkein satama ja Bauerfieldin kansainvälinen lentoasema. Se on valtion taloudellinen keskus.
Toisen maailmansodan aikana Port Vila oli Yhdysvaltain lentotukikohta. Vuonna 1987 trooppinen sykloni Uma vahingoitti Port Vilaa vakavasti.
Efate
Efate eli Éfaté on Tyynellä valtamerellä sijaitsevan Vanuatun saarivaltion asutetuin saari. Siellä on vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 65 829 asukasta. Pinta-alaltaan Efate on Vanuatun saarista kolmanneksi suurin, 894 neliökilometriä.
Suurin osa Efaten asukkaista asuu Vanuatun pääkaupungissa Port Vilassa.
Väriterapia
Väriterapia on hoitomuoto jossa katsotaan, että ihmisen kehossa on energiatasoja fyysisellä, henkisellä ja tunnetasolla. Näitä energiatasoja pyritään tasapainottamaan ja energisoimaan värien avulla. 
Väriterapian vaikuttavuutta ei ole tutkittu kattavasti lääketieteellisin tutkimuksin, ja sitä pidetään uskomuslääkintänä.
Värejä ja valoja kohdistetaan joko suoraan tai välillisesti tiettyihin ihmisruumiin aku- ja chakrapisteisiin. Kohdistusvälineinä voivat olla jalokivet, kynttilät, huivit, kylpysuolat tai värilliset lasilinssit. Väriterapia yhdistetään usein aromaterapiaan ja vesihoitoihin.
Naurun kieli
Nauru ("dorerin Naoero") on austronesialainen kieli, jota puhutaan Naurussa. Sillä on arviolta 6 000 puhujaa, joka on hieman yli puolet koko valtion väestöstä. Lähes kaikki naurun kielen puhujat osaavat puhua myös englantia.
Naurussa on 19 konsonanttia /pj p' t k kw bj b' d g gw mj m' n ŋ ŋw j ɣ r rj /. Kielessä on kahdenlaisia labiaalisia (huuli-) äänteitä, liudentuneita (mj pj bj) ja velaaristuneita (m' p' b'). Velaarisista äänteistä /ŋ k g/ on myös pyörein huulin äännettävät foneemit /ŋw kw gw/.
Soinnittomat klusiilit (pj p' t k kw) ja nasaalit (mj m' n ŋ ŋw) voivat kahdentua. Ennen /i/-vokaalia t ja d muuttuvat affrikaatoiksi tš ja dž.
Naurussa on kuusi vokaalia /i e ä u o a/ , jotka voivat esiintyä myös pitkinä /ii ee ää uu oo aa/. Vokaaleilla on monia allofoneja ja monet niistä voivat heikentyä ə-vokaaliksi.
Naurun nykyinen kirjoitusjärjestelmä käyttää 8 vokaalikirjainta ja 20 konsonanttikirjainta. Vokaalit ovat a, ã, e, i, o, õ, u, ũ ja konsonantit b, c, d, f, g, h, j, k, l, m, n, ñ, p, q, r, s, t, w, y, z.
Naurun kieli muodostaa oman kieliryhmänsä mikronesialaisten kielten sisällä. Kielen ISO 639 -koodit ovat "na" sekä "nau".
Vuonna 1907 Philip Delaporte julkaisi saksa–nauru-sanakirjan. Raamattu on käännetty nauruksi 1918.
Doppler-ilmiö
Doppler-ilmiö on aaltoliikkeen taajuudessa, vaiheessa tai aallonpituudessa tapahtuva näennäinen muutos, joka johtuu aaltojen lähteen ja havaitsijan liikkeestä toisiinsa nähden. Lähestyvä kohde painaa lähettämiään impulsseja lyhyemmiksi, etääntyvä vetää ne pidemmiksi. Ilmiön selitti Christian Doppler vuonna 1842.
Doppler-ilmiön tunnetuimmat muodot ovat äänen taajuuden muutos äänilähteen (esimerkiksi hälytysajoneuvon) liikkuessa kohti tai poispäin, tähtitieteestä tuttu punasiirtymä sekä poliisin ja säähavainnoitsijoiden käyttämä dopplertutka.
Lähestyvä äänilähde kuulostaa kimeämmältä kuin etääntyvä, esimerkiksi etääntyvä suihkukone päästää matalaa jyrinää.
Punasiirtymässä kohteen valo punertuu, kun se etääntyy, sillä etääntyvä kohde vetää valoaaltoja pidemmiksi. Punainen valoaalto on pidempi kuin sininen.
Sinisiirtymässä kohteen säteilemä valo siirtyy siniseen kohteen lähestyessä.
Ilmiö on ehkä helpoin ymmärtää analogian kautta. Ajattele, että joku heittää lumipalloja sinua kohti sekunnin välein. Jos pysyt paikallasi, ne myös osuvat sekunnin välein – osumataajuus on yksi hertsi, sanoisi fyysikko. Ilmassa on silloin yhtaikaa useita lumipalloja. Jos juokset kohti heittäjää, sinuun osuu palloja useammin kuin kerran sekunnissa, koska keräät vartaloosi palloja jotka olivat vasta matkalla kohti alkuperäistä asemapaikkaasi. Vastaavasti juostessasi poispäin palloja osuu harvemmin.
Tapauksessa, jossa kuulija liikkuu kohti äänilähdettä ja äänilähde liikkuu kohti kuulijaa uusi taajuus saadaan laskemalla kaavasta
formula_1
missä "f" on alkuperäinen taajuus, "v" äänen nopeus, "v" kuulijan nopeus ja "v" äänilähteen nopeus.
Näkyvyys
Meteorologinen näkyvyys on ilman läpinäkyvyyden mitta. Siihen ei vaikuta pimeys eivätkä maaston esteet. Meteorologista näkyvyyttä pienentää ilman kuiva sameus (auer, pöly, savu) tai kostea sameus (utu, sumu, sade). Fysikaalisesti kyse on näkyvän valon sironnasta. 
Sumussa näkyvyys on alle 1 km, kuulakkaina päivinä koillistuulella näkyvyys voi olla yli 70 km.
Näkyvyyttä mitataan sirontamittareilla, joita on kahta perustyyppiä: joko lähetetään valoa kohti anturia ja mitataan kuinka paljon tuli perille, tai lähetetään valoa kohteen ohi ja katsotaan kuinka paljon päätyi kuitenkin anturiin sironnan takia. Käytännössä näkyvyys arvioidaan usein silmämääräisesti tunnettujen maamerkkien, kuten korkeiden rakennusten, ja niiden tunnettujen etäisyyksien avulla.
NäkyvyysluokatSumujen sakeutta kuvaavat luokat
Säähavainto
Säähavainto koostuu mittarilukemista ja joskus myös ihmisen aistinvaraisesti arvioimista suureista.
Säähavaintoon kuuluvat yleensä vähintään lämpötilan, tuulen ja ilmanpaineen mittaus. Miehitetyillä säähavaintoasemilla tehdään havainnot myös pilvistä, sadekuuroista ja näkyvyydestä. Monilla paikoilla tarkkaillaan samalla ilmanlaatua ja siitepölyn määriä. Synop on laajimmalle levinnyt kansainvälisesti standardoitu säähavainnon tyyppi. Erityisiä säähavaintoja tehdään eri käyttäjäryhmien tarpeisiin. Lentoliikenne tarvitsee erityisen yksityiskohtaisia tietoja pilvistä ja näkyvyydestä. Vaihdettavat lentosäähavainnot on standardoitu metar-koodiin.
Merenkulku tarvitsee tiedot merenpinnan tasosta ja aallonkorkeudesta, mahdollisesti myös satamien läheisistä veden virtauksista ja tuulista. Vastaavasti tiesäähavainnot (aurauksen ja suolauksen tarpeisiin) sisältävät tavallista enemmän tietoja tienpinnan lämpötilasta ja kosteudesta.