hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kirgiisin kieli
Kirgiisin kieli (kirgiisiksi кыргыз тили, قىرعىز تىلى, "kyrgyz tili") on Kirgisiassa ja sen lähialueilla asuvien kirgiisien puhuma turkkilainen kieli. Kirgiisi on Kirgisian tasavallan virallinen kieli.
Vuonna 1989 entisen Neuvostoliiton alueella laskettiin olevan 2,5 miljoonaa kirgiisiä, joista 97,8 % puhui kirgiisiä äidinkielenään. Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan Kirgisiassa asui 3,1 miljoonaa kirgiisiä. Heitä on myös Uzbekistanissa (175 000 henkeä), Tadžikistanissa (yli 64 000), Kazakstanissa (noin 15 000) ja Venäjällä (31 800 vuonna 2002). Kiinan Xinjiangin alueella kirgiisejä on noin 140 000, heistä valtaosa Kyzylsun kirgiisien piirikunnassa. Pieniä ryhmiä on Afganistanin koillisosassa ja Pakistanissa.
Kirgiisi kuuluu turkkilaisten kielten itäisen haaran kirgiisiläis-kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähin sukukieli on altai, tai pikemminkin sen etelämurteet. Molempien kielten pohjana ovat Jenisein muinaisten kirgiisiheimojen murteet, joihin on sekoittunut kiptšakkilaisia ja mongolilaisia aineksia. Nykyinen kirgiisin kieli muotoutui Tienšanin vuoristoalueella 1300–1500-lukujen aikana.
Kieli jakautuu pohjoiseen ja eteläiseen murreryhmään. Monet piirteet ovat yhteisiä useille eri murteille, joita ei voida selkeästi erottaa toisistaan.
Kirgiisin kirjakieli syntyi vuosina 1923–1924 reformoidun arabialaisen kirjaimiston pohjalta. Vuonna 1928 siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kansojen yhteiseen latinalaiseen kirjaimistoon (ns. uusi kirjaimisto) ja vuonna 1940 kyrilliseen aakkostoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ө, ү ja ң. Kirjakielen normit perustuvat eri murteiden yhteisiin piirteisiin.
"Kirgiisin kirjaimisto"
Suuri osa kirgiiseistä osaa venäjää ja monet myös uzbekkia, tadžikkia tai uiguuria. Kirgisian itsenäistymisen jälkeen kirgiisi julistettiin maan viralliseksi kieleksi ja sen käyttöä on pyritty laajentamaan. Venäjällä on yhä virallinen asema ”kansojen välisen kommunikaation välineenä”. Nykyään kirgiisiä osaa 70 % tasavallan koko väestöstä.
473
Glycerius Länsi-Rooman keisariksi maaliskuun alussa.
Buada
Buada on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Buadan pinta-ala on 2,6 neliökilometriä ja asukasluku 739 ("2011"). Alue sijaitsee kokonaan sisämaassa. Se rajoittuu pohjoisessa Denigomoduun ja Nibokiin, idässä Anibareen, etelässä Menengiin ja Yareniin sekä lännessä Aiwoon ja Boeen.
Aiwo
Aiwo (joskus "Aiue", aiemmin myös "Yangor") on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta ("district"). Se sijaitsee saaren länsirannikolla ja rajautuu pohjoisessa Denigomodun, idässä Buadan ja etelässä Boen alueisiin. Aiwon pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2011 oli 1 220.
Aiwo on yksi Naurun teollisuuden merkittävimmistä keskuksista. Sen vuoksi sitä (kuten myös Yarenia) toisinaan pidetään virheellisesti valtion pääkaupunkina. Valtiolla ei todellisuudessa ole pääkaupunkia.
Kansallinen hallintokoulu
Kansallinen hallintokoulu (, ENA) on Ranskassa sijaitseva oppilaitos. Se perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Pariisiin, mutta on sittemmin siirretty Strasbourgiin. Se kouluttaa johtavia ranskalaisia virkamiehiä ja muita johtajia.
Koulun käynyttä kutsutaan enarkiksi (). Ranskassa enarkit ovat arvostettuja poliittisia johtajia ja huippuvirkamiehiä, mutta heitä on myös syytetty teknokraattisiksi ja ylimielisiksi. Myös syytöksiä ”koulutuksellisesta nepotismista” on esitetty.
Suomesta enarkkikoulutukseen pääsee vuosittain 1–2 henkilöä. Pääsyyn vaaditaan ainakin akateeminen loppututkinto ja hyvä ranskan kielen taito. Enarkkikoulutus antaa myös Suomessa hyvän lisän henkilön urakehitykseen.
Kyösti Virrankoski
Kyösti Tapio Virrankoski (s. 4. huhtikuuta 1944 Kauhava) on entinen Euroopan parlamentin jäsen ja entinen kansanedustaja. Virrankoski oli Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja ja toimi vuoden 2008 EU:n budjetin yleisesittelijänä. Lisäksi hän oli talousarvion valvontavaliokunnan jäsen sekä maatalousvaliokunnan varajäsen. Virrankoski on ollut Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973 vuoteen 2000. Hän oli valtuuston puheenjohtaja koko 1990-luvun.
Virrankoski työskenteli Euroopan parlamentissa vuosina 1996–2009. Keskustan kansanedustajana hän toimi vuosina 1991–1995. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Lisäksi hän työskenteli puolustusministerin poliittisena sihteerinä vuosina 1983–1987.
Kyösti Virrankoski on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri ja varsinaiselta ammatiltaan matematiikan lehtori.
Ewa
Ewa on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Alueella asuu 446 asukasta ("2011").
Ewassa on muun muassa Kayserin korkeakoulu. Se on nimetty lähes neljäkymmentä vuotta Naurulla viettäneen saksalaisen lähetyssaarnaja Alois Kayserin mukaan.
Rivendell
Rivendell on haltioiden asuinpaikka Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" sekä "Taru sormusten herrasta". Meren länsipuolella Valinorissa sitä kutsutaan myös nimellä ”Viimeinen Kotoisa Koti Meren Itäpuolella”. Sen perusti Elrond Puolhaltia Auringon Toisella Ajalla (neljä tai viisi tuhatta vuotta ennen "Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia). Elrondin lisäksi Rivendellissä asuu muitakin haltiaylimyksiä, kuten Arwen Undomiel ja Glorfindel.
Kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin" hobitti Bilbo Reppuli pysähtyi kääpiöiden kanssa Rivendellissä matkalla Yksinäiselle Vuorelle ja myös palatessaan Kontuun Gandalfin kanssa.
"Tarussa sormusten herrasta" Frodo Reppuli ja hänen ystävänsä matkaavat Rivendelliin, missä he tapaavat syntymäpäiväjuhliensa jälkeen sinne muuttaneen Bilbon. Myös monet muut haltiat, kääpiöt ja ihmiset ovat saapuneet Rivendelliin eri teitä; Elrondin neuvostossa he kaikki saavat tietää Valtasormuksesta, ja heidän täytyy päättää, mitä sille tehdään. Lopulta hobitti päättää sen kysymyksen.
Rivendell sijaitsee lähellä Bruinenjokea (yksi Bruinenin haara tulee lähelle Rivendelliä) hyvin kätkettynä Sumuvuorten juurikukkuloille.
Rivendellin nimi sindariksi on "Imladris", joka tarkoittaa ”syvää laaksoa kuilussa”.
Alois Kayser
Alois Kayser (1877–1944) oli saksalainen katolinen lähetyssaarnaaja. Hän vietti noin neljäkymmentä vuotta elämästään Naurun saarella, Tyynellämerellä. Hän kuoli Chuukissa, Mikronesiassa.
Kayser kirjoitti naurun kielen kieliopin sekä mahdollisesti sanakirjan. Naurun hallitus nimesi myöhemmin maan ainoan koulun Kayserin mukaan.
193
193 oli niin sanottu kolmen keisarin vuosi. Rooman keisareina olivat vuoden aikana Pertinax, Didius Julianus ja Septimius Severus.
Éomer
Éomer on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Eorlin huoneen Éomer oli Théodwynin, Théodenin sisaren, poika. Hänellä oli sisar, Éowyn. Sen jälkeen, kun he olivat orpoutuneet, Théoden adoptoi heidät ja kasvatti heitä kuin omia lapsiaan.
Éomer oli Markin kolmas marsalkka ja ihmisten voimakas johtaja. Hän ja hänen "éored"insa jahtasivat Uruk-haita, jotka olivat napanneet Meriadoc Rankkibukin ja Peregrin Tukin vangeikseen ja leiriytyneet Fangornin metsän liepeille. Siellä "éored" surmasivat kaikki Uruk-hait. Éomer ei nähnyt hobitteja, sillä nämä pakenivat taistelun riehuessa. Myöhemmin hän tapasi Aragornin, Gimlin ja Legolaksen Rohanin tasangoilla, ja antoi heille kaksi hevosta.
Éomer palasi Edorasiin, ja kertoi tavanneensa Samoojan ja tämän ystävät. Kuitenkin, Gríma Kärmekielen neuvosta, hänet pidätettiin.
Hänet vapautettiin kun Théoden toipui Sarumanin hallinnasta, ja hän taisteli kuninkaansa rinnalla Helmin Syvänteen taistelussa, jossa hänen éoredinsa ajoivat Sarumanin puoliörkit ja mustainmaalaiset Huornien metsään, jossa huornit surmasivat nämä. Myöhemmin hän ratsasti Aragornin, Théodenin ja Gandalfin kanssa Rautapihaan, jonne Saruman oli vangittu. Éomer ratsasti Pellenorin Kenttien taisteluun kuninkaansa kanssa, ja taisteli urheasti Rohanin ja Gondorin puolesta. Hän käytteli taistelussa miekkaansa nimeltä Gúthwinë. Vuonna 3019 Kolmatta Aikaa Pellenorin Kentillä Angmarin Noitakuningas tappoi Théodenin ja Éomerista tuli hänen seuraajansa. Éomer oli Rohanin 18. kuningas ja kolmannen sukuhaaran ensimmäinen. Hän uudisti valansa Aragornille sen jälkeen kun tämä oli kruunattu Kuningas Elessariksi ja vannoi ikuista ystävyyttä Rohanin ja Gondorin välille.
Hänet tunnettiin nimellä Éomer Éadig, eli "Siunattu", koska hänen valtakaudellaan Rohan toipui sodan jäljiltä ja siitä tuli jälleen rikas ja hedelmällinen maa. Éomer tapasi Lothírielin, Dol Amrothin prinssi Imrahilin tyttären ollessaan Gondorissa ja avioitui tämän kanssa. Lothíriel synnytti pojan, Elfwinen, josta tuli Rohanin seuraava kuningas Éomerin kuoltua vuonna 63 Neljättä Aikaa.
Peter Jacksonin ohjaamassa New Line Cineman elokuvatrilogiassa Grima karkoittaa Éomerin ennen kuin tämä tapaa Aragornin, eikä hän palaa ennen kuin Helmin Syvänteen taistelun loppupuolella. Hänen hahmonsa korvasi elokuvassa Erkenbrandin, joka palaa Helmin Syvänteelle Gandalfin kanssa. Éomeria elokuvatrilogiassa esittää uusiseelantilainen näyttelijä Karl Urban.
Infinitiivi
Infinitiivi on verbin substantiivinen nominaalimuoto. Toisin sanoen verbiä, joka on infinitiivimuodossa, käytetään kuten mitä tahansa substantiivia. Se taipuu sijamuodoissa ja toimii lauseenjäsenenä kuten nominit.
Suomen kielessä vain MA- ja MINEN-infinitiivit taipuvat kaikissa sijamuodoissa; A-, E- ja MAINEN-infinitiivit taipuvat vain jossain sijamuodoissa. Persoonamuodot ovat nominien persoonamuotoja, eivät verbien persoonamuotoja.
Suomen kielessä on neljä infinitiivimuotoa, ja ensimmäisellä infinitiivillä on kaksi muotoa.
Wolofin kieli
Wolof on nigeriläiskongolainen kieli. Kieltä puhuvat äidinkielenään wolofit, mutta suurin osa muistakin senegalilaisista ymmärtää kieltä. Kieli on Senegalin puhutuin.
Äidinkielenään kieltä puhuu kaikkiaan noin 3 976 500 ja toisena kielenään noin 3 500 000 ihmistä. Wolofia puhutaan Senegalin lisäksi Gambiassa, jossa se on monin paikoin yleiskielen asemassa, ja jonkin verran Mauritaniassa. Wolofissa on muutamia alueellisia murteita.
Fujitan asteikko
Fujitan asteikolla mitataan tornadon tai trombin aiheuttamaa tuhoa, joka riippuu tornardon tai trombin nopeudesta. Asteikolla nopeus ulottuu 18 m/s:stä äänen nopeuteen noin 330 m/s:iin. F5:tä voimakkaampaa tornadoa ei ole havaittu. Heikon tornadon eli F0:n tuulet puhaltavat 18-32 m/s ja äärimmäisen voimakkaan tornadon eli F5:n 120-150 m/s. Veden yllä kulkeva tornado eli vesipatsas, joka ei käy maalla missään vaiheessa, ei aiheuta minkäänlaista tuhoa, jolloin se luokitellaan saman tien F0:ksi.
Fujitan asteikko sai nimensä japanilaiselta Tetsuya Thodore Fujitalta (1920-1998), joka tutki tornadoja ja voimakkaita ukkosmyrskyjä. Vuonna 1953 hän muutti Japanista Yhdysvaltoihin ja sai kutsumanimekseen Mr. Tornado. Hän tiesi, että myrskyissä tuulen nopeuden mittaminen on vaikeaa, joten hän ehdotti vuonna 1971 käyttöön asteikkoa, jossa voimakkuuden mittaus tapahtuisi tuhojen mukaan. Tämä asteikko nimettiin Fujitan asteikoksi.
Hunnun Herra
Hunnun herra on vesilahtelaisten kansantarinoiden kristillinen saarnaaja, joka käännytti alkuperäisen uskonnon kannattajia. Hunnun herran kerrotaan saapuneen Hinsalaan Hinsalan salmen yli, mutta pudonneen jäihin ja tulleen sieltä pelastetuksi. Aluksi hän puhui vain latinaa, mutta kotiuduttuaan oppi suomen. Paikallisen pakanapäällikkö Kirmukarmun kerrotaan vainonneen Hunnun herraa, ja lopulta repineen tältä kädet irti. Hunnun herra kuitenkin toipui paikallisten hoidossa käsiensä menetyksestä ja jatkoi saarnaamista. Lopulta vaikuttuneena Hunnun herran uhrimielestä, ja pettyneenä Novgorodin sotaretkellään omiin jumaliinsa, Kirmukarmu kääntyi kristityksi. Tarina on ehkä säilynyt opetustarinana siitä, että kristillinen uhrautuvuus voittaa lopulta.
Hunnun herraa kutsuttiin myös Kalannin Kalaksi. Tämä tarjoaa yhtymäkohdan piispa Henrikiin, joka "Piispa Henrikin surmavirren" mukaan kasvoi "Kaalimaassa". Saagoissa toistuvan pilan mukaan skandinaavit sanoivat Englannin rahvaan elävän pelkällä kaalilla ja piispa Henrikkiä on vanhastaan pidetty alkujaan englantilaisena.
Suomalaisen Folk-metalyhtyeen Korpiklaanin kappale Vesilahden veräjillä kertoo Hunnun Herrasta.
Torron asteikko
Torron asteikko mittaa tornadojen voimakkuutta. Se perustuu havaittuun tuulennopeuteen, tutkamittauksiin ja tornadon tekemiin vaurioihin ja on Fujitan asteikkoa tarkempi. Asteikko alkaa nollasta ja on yläpäästään avoin. Heikko tornado T0 on 17-24 m/s, supertornado T10 on 121-134 m/s.
Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko
Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko luokittelee hurrikaanit tuulen nopeuden perusteella voimakkuusryhmiin. Luokittelun perustana on suurin havaittu 1-minuutin keskituuli 10 metrin korkeudella. Herbert Saffir kehitti asteikon Robert Simpsonin kanssa vuonna 1971.
(Taulukon värit ovat samat, joita käytetään monissa hurrikaanien reittikartoissa).
Minas Ithil
Minas Ithil () on Gondorin vartiotorni J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Se sijaitsee itään Minas Anorin kaupungista. Tornin nimeksi tuli Minas Morgul ("Mustan Velhouden Torni") sen jälkeen, kun Nazgûlit valloittivat sen Kolmannella Ajalla.
Númenorin tuhouduttua Isildur ja Anárion, Elendilin pojat, perustivat Gondorin. Isildur rakensi Minas Ithilin lähelle Mordorin vuorirajaa, kun taas Anárion perusti Minas Anorin.
Kun Sauron palasi Númenorin tuhon jälkeen, hän hyökkäsi jäljellä olevien númenorilaisten kimppuun. Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto löi Sauronin vuonna 3441 Toista Aikaa.
Vuonna 1980 Kolmatta Aikaa Nazgûlit palasivat Mordoriin (sen jälkeen kun Angmarin Noitakuningas voitettiin). Sormusvarjot alkoivat piirittää Minas Ithiliä pian paluunsa jälkeen, ja ottivat kaupungin komentoonsa. Minas Ithil täyttyi hirveillä pedoilla ja siitä tuli paha paikka. Niinpä sitä alettiin kutsua nimellä Minas Morgul.
"Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia, Lännen Armeija rikkoi sillan joka johti Morgulin laaksoon, ja sen pellot sytytettiin tuleen, eivätkä he tavanneet minkäänlaista vastarintaa, koska kaikki kaupungin joukot olivat tuhoutuneet Pelennorin kenttien taistelussa. Kaupunki oli silti liian paha, että siellä olisi voinut ihminen asua. Sormuksen Sodan jälkeen kuningas Elessar neuvoi Faramiria rakentamaan uuden kaupungin Minas Tirithistä kaakkon, Emyn Arnenille. Faramir hallitsi vaimonsa Éowynin kanssa ja Minas Morgul hylättiin kokonaan, mutta maa oli niin tuhottu, ettei siinä kasvanut mikään eikä siinä voinut asua moniin vuosiin.
Uhrin pano
Uhrin pano eli loitsun pano on kansantarinoissa jonkinlainen loitsu, rituaali tai taika, jolla tavoitellun asian toteutumiseen liittyy ehto tai lupaus menettää jotain. Kyseessä ei siis ole varsinainen uhritoimitus, vaan ikään kuin sopimus jonkun yliluonnollisen tahon kanssa, jonka ehdot voitiin täyttää myöhemminkin.
Kansantarinoissa kerrotaan, että uhreja on pantu, mutta siitä, miten tämä käytännössä tapahtuu, ei ilmeisesti ole säilynyt kuvausta. Minkä yliluonnollisen voiman tai henkiolennon kanssa ehdoista on neuvoteltu, ei sekään ole selvää.
Cape
Cape (CAPE, lyhenne sanoista , konvektion käytettävissä oleva energia) on ilmakehän epävakautta kuvaava tunnusluku, joka lasketaan ilmakehän pystysuuntaisesta lämpötila- ja kosteusrakenteesta esimerkiksi radioluotauksen avulla. Suuret cape-arvot kertovat siitä että nousuliike voi kiihtyä voimakkaaksi; siksi suuri cape liittyy usein voimakkaaseen konvektioon ja suureen ukkosen todennäköisyyteen. Capen yksikkö on joulea kilogrammaa kohti, J/kg. Ei ole mitään ehdotonta raja-arvoa, jota suuremmilla cape-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Jopa tornadoita on havaittu pienillä cape-arvoilla.
Capen kuvaama noste on päasiallinen nousuliikkeiden voimakkuutta määräävä tekijä silloin, kun tuulishear on heikkoa. Voimakas shear vaikuttaa nousu- ja laskuliikkeisiin, eikä sitä oteta huomioon capen laskennassa. Cape-arvojen ja rajuilmojen esiintymisen välillä on huono korrelaatio, mutta yhdistämällä tietoa capesta ja tuulikentän rakenteesta alimman neljän kilometrin kerroksessa voidaan arvioida mahdollisesti syntyvien rajuilmojen tyyppiä.
Suomen olossa karkeasti Cape 250 tietää ukkosta, 350 kovaa ukkosta. Jos Cape on yli 800, ovat vaaralliset myrskynpuuskat mahdollisia.
Cape kuvaa nostetta, jonka jonkun alkusyyn liikkeelle sysäämä ilmapaketti kokee. Ilmapaketti joutuu noustessaan pienempään paineeseen ja jäähtyy adiabaattisesti. Radioluotauksesta nähdään paketin ympäristön lämpötila, ja jos arvioidaan nousevan paketin seuraavan adiabaattia, capea voidaan arvioidan näiden kahden viivan väliin jäävästä pinta-alasta.
Jotta nousuliike alkaisi, paketin pitää ensin nousta korkeudelle, jossa se on ympäristöään lämpimämpi (vapaan konvektion taso, , LFC). Siitä nousuliike jatkuu kunnes paketti jäähtyy ympäristöä kylmemmäksi. Lähtötaso määritetään tuomalla ilmapaketti ensin kuiva-adiabaattisesti tiivistymiskorkeudelle ja siitä kostea-adiabaattisesti pisteeseen, jossa kostea-adiabaatti leikkaa ympäristön lämpötilan. Integraalin alarajana voidaan käyttää myös jotain vakiokorkeutta, tai tiivistymiskorkeutta.
Pinta-alan määrittämistä vastaa laskennallisesti integraali, joten capen yhtälö kirjoitetaan
formula_1
missä "parcel" on ilmapaketti, "env" ympäristö ja z pystykoordinaatti. Yhtälössä esiintyvä T on virtuaalilämpötila, jonka määrittämisessä kosteus on otettu huomioon. Graafisessa menetelmässä oikean ja virtuaalisen lämpötilan erotus jätetään usein huomioimatta, mikä johtaa capen aliarvioimiseen.
Cape-lukuja lasketaan säännöllisesti radioluotauksista ja monista numeerisista sääennustusmalleista, esimerkiksi GFS-mallista. Ennusteen laatimishetken Cape jollain paikkakunnalla ei kerro kaikkea tulevasta ukkosen riskistä, sillä päivän mittaan alueelle virtaa uutta ilmaa eri korkeuksilla, ja Cape kasvaa jos ilmakehän yläosa jäähtyy tai alaosa lämpenee.
Ei ole mitään ehdotonta raja-arvoa, jota suuremmilla cape-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Jopa tornadoita on havaittu pienillä cape-arvoilla. Monet lähteet kuitenkin luettelevat suuntaa antavia arvoja.
Total totals -indeksi
Total totals -indeksi (TT-indeksi, TT-luku, engl TT-index) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku, joka lasketaan lämpötilavähetteestä ja ilman kosteudesta. Se muodostuu kahdesta osasta: VT (Vertical totals) on lämpötilan erotus 850 ja 500 hPa paineessa. CT (Cross Totals) on 850 hPa:n kastepisteen ja 500 hPa:n lämpötilan erotus.
Kuten muillekaan epävakaisuusindekseille, TT:llekään ei ole mitään ehdottomia raja-arvoja, jota suuremmilla TT-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Sekä TT-indeksille että sen osille on kuitenkin määritetty ohjeellisia raja-arvoja, jotka liittyvät ukkosten voimakkuuteen ja yleisyyteen. Mitä isompi TT, sitä suurempi todennäköisyys ja kovempia ukkosia. Kalliovuorten itäpuolella tyypillisesti TT 44 kertoo yksittäisistä ukkoskuuroista, kun taas TT yli 56 liittyy yleisiin ukkosiin, joiden joukossa on rajuja ukkosia ja tornadoja.
VT:n arvo 40 vastaa kuiva-adiabattista lämpötilan pystyvähetettä koko kerroksessa, mutta yleensä pienemmätkin arvot, noin 26 asteesta ylöspäin, kuvaavat riittävää hydrostaattista instabiilisuutta. Konvektiopilvien syntymiseen tarvitaan myös riittävästi kosteutta alatroposfäärissä, mitä kuvaavat CT:n arvot 18:stta ylöspäin. On kuitenkin mahdollista, että tarvittava kosteus on 850 hPan tason (noin 1,5 km) alapuolella, jolloin se ei näy CT- eikä siten myöskään TT-indeksissä.
Lifted-indeksi
Lifted-indeksi, englanniksi "lifted index", LI on ilmakehän epävakautta kuvaava luku. Ilmakehän voimakas epävakaisuus ruokkii ukkosia synnyttävää konvektiota. Se lasketaan vertaamalla lämpötilaa, johon ilmakupla jäähtyisi nostettaessa sitä maanpinnalta jollekin tietylle tasolle keskitroposfääriin tuolla tasolla havaittuun ympäristön lämpötilaan. Lämpötilojen erotus kertoo nosteesta.
Kuten muillekaan epävakaisuusindekseille, LI:llekään ei ole mitään ehdottomia raja-arvoja, jota suuremmilla LI-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan.
Lifted on maanpinnalta jollekin tasolle, yleensä 500 hPa painepinnalle nousseen ilmakuplan ja 500 hPa korkeudessa olevan ilman lämpötilojen erotus. Mitä suurempi erotus on, sen enemmän ilmakehässä on konvektiivista nostetta.
500 hPa:n painepinta on noin 5 500 metrin korkeudessa. Ilmapaketti joutuu noustessaan pienempään paineeseen ja jäähtyy adiabaattisesti. 
LI määritetään radioluotauksesta siten että seurataan maanpinnan kastepisteestä lähtevää kostea-adiabaattia 500 hPa:n tasolle ja vähennetään tämä lämpötila 500 hPan korkeudessa luotauksesta luetusta lämpötilasta. LI:n laskeminen on helppoa mutta koska se lasketaan vain yhdelle tasolle, se ei aina kerro koko ilmakehän konvektiivisesta potentiaalista.
Kun lifted on alle −1, iltapäiväukkoset ovat todennäköisiä. Jos lifted on 0…−2, ukkosta tulee, jos on laukaiseva häiriö, kuten säärintama tai vuoren rinne, joka nostaa ilmaa ylöspäin.. Lifted -3 mahdollistaa vaarallisen voimakkaan uhhksopivestä puhaltavan syöksyvirtauksen, ts. puita voi kaatua yli 10 m/s tuulessa. Trompi voivat tulla pienemmilläkin lifted-arvoilla.
Lifted välillä −3…−5 mahdollistaa ukkoset kaikkialla, ja yli −5 tekee ukkosista hyvin todennäköisiä. Tämän mukaan LI −5…−7 lupaa voimakasta ukkosta, ehkä tornadoja−7…−9 hyvin voimakasta ukkosta ja tornadoja, −9 erittäin pahoja tornadoja.Yhdysvaltojen tasangoilla havaitaan keväällä ja alkukesästä LI-arvoja −10 ja −12 asteen välillä.
Suomen oloissa karkesti lifted -1 vastaa Cape 200, Lifted -3 cape 800 jne.
K-indeksi
K-indeksi (englanniksi "K-index", KI) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku. Hyvin epävakaa ilmakehä tuottaa sade- ja ukkoskuuroja.
Monesti kun Suomessa KI on yli 20, esiintyy paikoin ukkosia, ja K-indeksi yli 26 tuottaa ukkosta monin paikoin. Yli 30 tuottaa ukkosta yleisesti, yli 40 varmasti.
K-indeksi ei ole tarkka ilmakehän epävakaisuuden kuvaaja ja ukkosen ennustaja. K-indeksi lasketaan eri korkeuksien lämpötiloista ja kastepisteistä.
K-indeksi kuvaa ilmakehän epävakaisuutta ja ukkosten todennäköisyyttä. Se lasketaan lämpötilasta ja kosteudesta keskitroposfäärissä. K-indeksi on helppo laskea perinteisesti radioluotauksissa välitettävistä pääpainepintojen havainnoista, tai jo ensimmäisten numeeristen mallienennustamista suureista.
Lähtötietoina ovat
Kriittiset arvot vaihtelevat ilmaston, säätilanteen ja vuodenajan mukaan. Kun Suomessa KI on yli 20, sade- ja ukkoskuurojen mahdollisuus on normaalia suurempi.
K-luku ei kuvaa kovinkaan tarkasti ukkosmyrskyjen esiintymistä, jos K on 26 tai yli, ukkoskuuro todennäköisesti tulee.
Jos K on alle 0 - 15, ei esiinny ukkosia, 18-19 ukkosmyrskyt vielä epätodennäköisiä, 20-25 paikoin ukkosia. 26-30 monin paikoin ukkosta, 
30-35 ukkosta yleisesti, 36-39 ukkonen erittäin todennäköinen, yli 40 ukkostaa varmasti.
K-Indeksi on ollut Suomessa suosittu 1980-luvulla koska sen laskeminen on helppoa, ja koska se reagoi myös tavallisiin sadekuuroihin, joihin ei välttämättä liity ukkosta. Ukkosta ei kuitenkaan voi varmasti indekseillä ennustaa. Se ei toimi tilanteissa jolloin 850 hPa:n alapuolella vallitsevat olosuhteet vaikuttavat konvektioon; esimerkiksi silloin kun Jäämereltä virtaa kylmää ilmaa ohuena kerroksena, tai kylmänä vuodenaikana kun lumikuuropilven huippu voi olla neljän kilometrin paikkeilla.
Aleksios IV Angelos
Aleksios IV Angelos (noin 1182–1204) oli Angelos-sukuinen Bysantin keisari heinäkuusta 1203 tammikuuhun 1204. Hänen isänsä oli syrjäytetty keisari Isaak II Angelos.
Nuori Aleksios vangittiin vuonna 1195, kun hänen setänsä Aleksios III syrjäytti Isaak II:n. Hänen onnistui kuitenkin paeta vuonna 1201 Filip Schwabenilaisen luokse, joka oli naimisissa Aleksioksen siskon Irenen kanssa. Filipin luona Aleksios tapasi Montferratin Bonifatiuksen, joka oli neljännen ristiretken johtohenkilöitä. Aleksios lupasi maksaa ristiretkeilijöiden velat venetsialaisille, jos he auttaisivat häntä ja hänen isäänsä. Venetsialaisetkin pitivät tästä suunnitelmasta ja ristiretken joukot suunnattiin Konstantinopolia kohti, jonne ne saapuivat vuonna 1202. Kansa ei kuitenkaan tahtonut hyväksyä Aleksiosta. Vuonna 1203 päätettiin vallata kaupunki ja heti hyökkäyksen alettua Aleksios III lähti pakoon. Kaupungin vallattuaan ristiretkeläiset huomasivat, että kansa oli vapauttanut sokaistun Isaakin vankilastaan ja kruunannut hänet jälleen keisariksi. Tämä ei kuitenkaan miellyttänyt ristiretkeilijöitä, vaan he vaativat, että Aleksioksesta tehtäisiin isänsä kanssahallitsija.
Pian kävi ilmi, etteivät valtakunnan varat riittäisi maksamaan venetsialaisille luvattuja summia. Aleksios yritti haalia kokoon puuttuvat rahat takavarikoimalla vihamiestensä ja kirkon omaisuutta. Lopulta Konstantinopolin asukkaat kyllästyivät ristiretkeläisten toimintaan ja syrjäyttivät Aleksioksen. Isaak kuoli pian tämän jälkeen, ja Aleksios murhattiin kuristamalla. Uudeksi keisariksi nostettiin Aleksios V.
Helisiteetti
Helisiteetti on virtaavan nesteen tai kaasun ominaisuus, joka kuvaa sen kykyä synnyttää pyörteinen nousuvirtaus. Helisiteettiin vaikuttavat virtausnopeus, virtauksen muuttuminen pystysuunnassa eli shear ja virtauksen vaakasuuntaisia eroja kuvaava pyörteisyys eli vorticity. Ilmakehässä helisiteetti määritetään tyypillisesti alimman kolmen kilometrin matkalta. Sen yksikkö on m/s.
Helisiteetti voidaan esittää yhtälöllä
Helisiteetti ei kuvaa sitä, syntyykö jossain säätilanteessa ukkossoluja vai ei. Sen sijaan helisiteetti kertoo siitä, millä tavalla jo syntyneet konvektiosolut kehittyvät tietyssä virtauskentässä. Usein helisiteettiä halutaan tarkastella yksittäisen konvektiosolun näkökulmasta. Silloin vaakanopeus lasketaan vähentämällä tuulen nopeudesta konvektiosolun oma liike (joka voidaan karkeasti arvioida tuulen keskiarvosta alimman viiden kilometrin matkalla).
Tästä yksittäisen solun helisiteetistä käytetään lyhennettä SRH tai SREH, kun taas EH on ympäristön helisiteetti.
Yli 150 m/s helisiteetti kuvaa olosuhteita, jotka ovat suotuisia tornadon esiasteiden syntymiselle. Suurimmat havaitut SRH-arvot ovat olleet yli 600 m/s.
Suurempi SRH kuvaa suurempaa tornadoiden todennäköisyyttä supersoluissa, mutta ei ole olemassa selvää rajaa jota suuremmilla arvoilla tornadoita tulee aina ja pienemmillä ei koskaan.
Jos SRH onYhdistämällä helisiteetti ja ilmakehän lämpötila- ja kosteusrakenteen aiheuttaamaa epävakaisuutta kuvaava Cape saadaan tunnusluku EHI (), jota käytetään tornadojen ennustamisen apuna.
formula_3
Kun CAPE on ilmaistu yksikössä J/kg, EHI on yksikötön luku. Kun ehi on suurempi kuin 1, supersolujen esiintyminen on mahdollista, ja mitä suurempi EHI, sitä voimakkaampia tornadoja voi syntyä.
Showalterin indeksi
Showalterin indeksi ( SI) kertoo ilmakehän epävakauden. Mitä pienempi SI, sitä suurempi on ukkosen todennäköisyys. Kun Suomessa indeksi alittaa 5, ukkosen mahdollisuus alkaa kasvaa. Keski-Euroopassa raja-arvona pidetään +4:ää, Pohjois-Amerikan tornadoalueilla vain negatiiviset arvot ovat merkittäviä. Showalterin indeksi muistuttaa lifted-indeksiä, mutta lifted-indeksi tarkastelee maanpinnan lähellä olevaa ilmaa, kun taas Showalter lasketaan ilmapaketille 850 hPa:n tasolta alkaen. Niinpä se osoittaa epävakautta ylempänä ilmakehässä vaikka lähellä maanpintaa olisi vakaa kerros.
Showalterin indeksi on helppo määrittää graafisesti radioluotausten avulla. Se on suosittu etenkin vuoristoisissa maissa.
Showaltrin indeksi USA:ssa
SWEAT-indeksi
SWEAT-indeksiä käytetään hyvin rajujen ukkosten ja tornado-ukkosten ennustamisessa. Se toimii huonosti Suomen oloissa. Indeksi lasketaan ilmakehän vakaudesta ja tuulioloista. Kun indeksi ylittää 300, erittäin rajut ukkoset ovat mahdollisia.
SWEAT alle 272: ei ukkosia, 273-299 pieni ukkosten mahdollisuus, 300-400 keskinkertainen mahdollisuus, ankaran ukkosen raja lähestyy. 401-600 Voimakas ukkosen riski, muutamia ankaria ukkosia ja yksittäisä tornadoja. 601-800 melko varmasti voimakkaita ukkosia ja tornadoja. Yli 801 suuria tuulivaurioita.
Richardsonin luku
Richardsonin luku ("Ri") on dimensioton luku, joka ilmaisee potentiaalienergian ja kineettisen energian suhteen. Matemaattisesti ilmaistuna
missä "g" on putoamiskiihtyvyys, "h" on matka pystysuunnassa ja "v" on nopeus.
Ilmakehän rajakerroksessa (ilmakehän alin <1000m) Richardsonin luvulla on kolme erityisen käyttökelpoista ilmenemismuotoa:
Dimensioton vuo-Richardsonin luku on turbulenttisen kineettisen energian noste tuotto- tai tuhotermin (B, "buoyancy") ja mekaanisen tuottotermin (S, "shear") suhde :
missä formula_3 on paikallinen painovoimakiihtyvyys, formula_4 potentiaalilämpötila, formula_5 tuulen pystysuuntainen komponentti, formula_6 x-akselin suuntaiseksi keskimääräistetty tuulikomponentti ja formula_7 korkeus. Kovarianssitermi formula_8 on kinemaattinen lämmönvuo, joka on positiivinen, kun lämmönvuo suuntautuu pinnasta ilmakehään (pinta ilmaa lämpimämpi), ja negatiivinen, kun lämmönvuo suuntautuu ilmakehästä pintaan (pinta ilmaa kylmempi). formula_9 on liikemäärän kovarianssitermi, joka on aina negatiivinen, koska liikemäärää siirtyy ilmakehästä maanpintaan.
Kun korvataan hankalasti mitattavat vuosuureet K-teorian mukaisilla pystygradienteilla, saadaan gradientti-Richardsonin luku
missä N on Brunt-Väisälä -taajuus.
Monesti käytettävissä on esimerkiksi mittausmastosta mittaustuloksia kahdelta tai useammalta korkeudelta. Tällöin on yleensä helpointa laskea bulk-Richardsonin luku
missä alaviitteet 1 ja 2 viittaavat eri mittauskorkeuksiin. Bulk-Richardsonin lukua käytetään myös numeerisessa mallinnuksessa, jolloin nämä kaksi korkeutta ovat mallin kaksi eri hilatasoa.
Richardsonin luku kertoo ilman stabiilisuudesta. Kun ilmakehä on stabiilisti kerrostunut, formula_12 ja nostetermi on negatiivinen, sillä stabiilisuus pyrkii tuhoamaan turbulenssia. Tällöin formula_13. Turbulenssia kuitenkin esiintyy kunnes nostetuho on neljänneksen mekaanisesta tuotosta, eli formula_14.
Kun ilmakehä on epästabiilisti (eli labiilisti) kerrostunut, formula_15 ja nostetermi on positiivinen, sillä noste synnyttää turbulenssia. Tällöin formula_16 ja turbulenssia esiintyy aina.
Richardsonin luvulla voidaan kuvata myös turbulenssin anisotrooppisuutta, "turbulenssipyörteiden pyöreyttä". Neutraalissa tilanteessa pyörteet ovat joka suuntaan yhtä pyöreitä, stabiilissa tilanteessa pystysuunnassa litistyneitä ja labiilissa taas pystysuunnassa venyneitä.
Meteorologiassa Richardsonin luvulla ennustetaan ilmakehän nousu- ja laskuvirtausten (konvektion) luonnetta. Luku lasketaan konvektion voimasta kertovasta CAPE:sta ja tuulen shearista (väännöstä), joka kuvaa tuulen suunnan ja nopeuden muutosta ylöspäin mentäessä.
Jos Ri on alle 10, ei tule ukkosia, välillä 11–49 supersolu-ukkosten mahdollisuus on keskinkertainen, 50 tai yli monisoluisia ukkosia. Kun Ri = 15–45, syntyy supersolu, kun Ri>45, syntyy monisolukuuro.
Xhosan kieli
Xhosa eli isiXhosa on yksi Etelä-Afrikan tasavallan virallisista kielistä. Se kuuluu nigeriläiskongolaisten kielten ryhmään. Xhosaa puhuu äidinkielenään arviolta noin 7 900 000 ihmistä (noin 18 % Etelä-Afrikan tasavallan väestöstä). Heistä suurin osa on xhosa-kansan jäseniä. Kieltä puhutaan pääasiassa Western Capen ja Transkein alueilla, mutta myös Botswanassa ja Lesothossa.
Xhosa on läheistä sukua zulun sekä eräiden muiden bantukielten kanssa. Lisäksi kielellä on lukuisia eri murteita. Xhosaa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Muun muassa Etelä-Afrikan kansallislaulun sanoituksista osa on xhosan kielellä.
Alkusoitto
Alkusoitto (joskus myös "overtyyri", eli "avaus") on instrumentaalinen esittelyjakso oopperassa, kuoroteoksessa tai instrumentaalisävellyksessä. Oopperassa alkusoiton on tarkoitus johdattaa oopperan tunnelmaan. Alkusoittoja on olemassa pelkästään erillisinäkin teoksina. Alkusoitto on usein sävelletty orkesterille.
Zulun kieli
Zulu eli isiZulu on yksi Etelä-Afrikan tasavallan virallisista kielistä. Sitä puhuu äidinkielenään noin 10 000 000 ihmistä, pääosin zulu-kansan jäsentä. Noin puolet eteläafrikkalaisista ymmärtää zulua. Yli 95 % zulun puhujista elää Etelä-Afrikan tasavallassa. Loput asuvat pääasiassa Malawissa, Mosambikissa sekä Swazimaassa.
Zulu on eräs suurimmista bantukielistä. Se kuuluu ngunikielten alaryhmään, johon kuuluvat myös xhosa, ndebele ja swati. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla.
Zulun kieleen on otettu lukuisia englannin- ja afrikaansinkielisiä lainasanoja. Seuraavassa Sowetosta tallennetussa zulunkielisessä näytteessä afrikaansperäiset sanat on lihavoitu ja englanninkieliset merkitty kursiivilla:
Zulun persoonapronominit ovat:
Muiden bantukielien tapaan zulussa käytetään etuliitteitä muokkaamaan sanojen merkitystä. Yksiköille ja monikoille on eri etuliitteet.
Militarismi
Militarismi tarkoittaa joko sotilaallisten seikkojen yksipuolista korostamista, sotahenkisyyttä ja sotaisuutta tai sotilasvaltaa.
Sotilasvallan lisäksi militaristiseksi voidaan sanoa myös poliisivaltaa, tai yleisesti valtiota, jossa toimeenpaneva valta ei ole poliittisella elimellä, vaan hallinnollisella poliisi- ja/tai sotilasinstituutiolla. Lisäksi sillä voidaan viitata valtioon, joka toteuttaa poliitiikkaansa vahvan sotilaallisen järjestyksen avulla (kts. autoritarismi).
Militarismi on oppi, jonka mukaan sotilaiden tulisi hallita valtiota tai ainakin olla vaikutusvaltaisessa ja arvostetussa asemassa. Militarismin perusajatus on, että sotilaallinen voima on yksi kaiken turvallisuuden ja siten valtion perustehtävän lähtökohdista. Laajemmassa mielessä sanaa käytetään viittaamaan kaikkeen asevoimien merkitystä korostavaan poliittiseen ajatteluun tai sotilaallisia ihanteita vaalivaan aatteeseen, usein arvostelevassa mielessä.
Fallkulla
Fallkulla on Helsingin Malmin kaupunginosassa, Malmin lentokentän osa-alueella sijaitseva kerrostalovaltainen asuntoalue Tapanilan ja Puistolan välissä, lähellä Malmin lentoaseman etelä-pohjoissuuntaisen kiitotien pohjoispäätä. Sen rakennustyöt saatiin valmiiksi vuonna 2005. Fallkullan asuntoalueen eteläpuolella on Fallkullan kotieläintila, jossa lapset ja nuoret voivat osallistua kotieläinten hoitoon ja piha- sekä puutarhatöihin.
Tasainen suppeneminen
Tasainen suppeneminen on funktiojonon ominaisuus, joka on pisteittäistä suppenemista vahvempi. Sitä voi kuvailla karkeasti niin, että funktion arvot suppenevat samanaikaisesti jokaisessa pisteessä kohti rajafunktiota.
Tasaisesta suppenemisesta seuraa käytännöllisiä tuloksia funktiojonojen integraaleille, derivaatoille ja summille.
Olkoon formula_1 jokin väli, formula_2 jono funktioita formula_3 ja väli formula_4. Jono formula_2 suppenee välillä formula_6 tasaisesti kohti funktiota formula_7, jos
formula_8, kun formula_9.
Yhtäpitävä ehto tasaiselle suppenevuudelle on, että jokaista lukua formula_10 kohti on luku formula_11 siten, että kun formula_12, niin
formula_13
kaikissa pisteissä formula_14.
Tasaisen suppenemisen määritelmä voidaan yleistää reaalifunktioilta metrisille avaruuksille määritellyille kuvauksille.
Jos funktiojono suppenee tasaisesti jollakin välillä, se suppenee tasaisesti sen jokaisella osavälillä. Tasaisesti suppeneva funktiojono suppenee myös pisteittäin kohti samaa rajafunktiota.
Kaikki pisteittäin suppenevat funktiojonot eivät suppene tasaisesti. Tavallinen ja helppo esimerkki tällaisesta jonosta on funktiot 
formula_15 
välillä formula_16. Tämä jono suppenee pisteittäin kohti funktiota 
formula_17, jolloin jos se suppenisi tasaisesti, se suppenisi tasaisesti kohti samaa funktiota. Toisaalta kuitenkin pätee
formula_18,
eli arvo ei suppene nollaan kun formula_9. Täten jono ei suppene tasaisesti.
Tasainen suppenevuus on ehto, mikä vaaditaan, että raja-arvon oton ja Riemannin integraalin välinen järjestys voidaan vaihtaa.
Vince McMahon
Vincent Kennedy McMahon (s. 24. elokuuta 1945) on yhdysvaltalainen World Wrestling Entertainmentin eli WWE:n johtokunnan puheenjohtaja. Hän on toiminut tehtävässä vuodesta 1999 lähtien. McMahon esiintyy myös WWE:n ohjelmistossa, tätä nykyä RAW-ohjelmassa. McMahon voitti Royal Rumble -tapahtuman vuonna 1999 kukistamalla viimeisenä Stone Cold Steve Austinin.
McMahon on otellut useita otteluita, muun muassa poikaansa Shane McMahonia, Hulk Hogania, Randy Ortonia, Stone Cold Steve Austinia ja Shawn Michaelsia vastaan. Vince McMahon olisikin halunnut alun perin olla painija, mutta hänen isänsä Vince McMahon Sr kielsi sen jyrkästi.
Huhtikuussa 2007 WrestleMania XXIII -tapahtumassa nähtiin Battle of Billionaires -ottelu, jossa kohtasivat Vince McMahonin edustuspainija Umaga ja Donald Trumpin Bobby Lashley. Ottelu päättyu Lasheyn voittoon. Backlash-tapahtumassa McMahon sai kuitenkin revanssin, kun hän voitti ECW-mestaruuden Bobby Lashleyltä 3–1 Handicap-matsissa, jossa voittaja on se, kumpi selättää vastustajan ensimmäisenä. Kesällä 2007 oli käynnissä juonikuvio, jonka mukaan McMahon kuoli RAW-ohjelman lopussa astuttuaan räjähtävään limusiiniin. WWE kuitenkin katkaisi tämän juonikuvion Chris Benoit'n kuoltua, kun McMahon piti avauspuheen Benoit'n muisto-ohjelmassa.
McMahon aloitti 9.6.2008 ”Mr. McMahon's Million Dollar Manian”, jonka mukaan hän lahjoittaa joka RAW-show’ssa miljoona dollaria. Kunkin RAW-jakson aikana McMahon soittaa jollekin Yhdysvalloissa asuvalle henkilölle, joka on rekisteröitynyt WWE.comiin. Jos kyseinen henkilö tietää salasanan, josta annetaan jakson aikana vihjeitä, hän voittaa tietyn määrän rahaa, esimerkiksi 200 000 dollaria. McMahon otteli viimeksi WrestleMania XXVI -tapahtumassa Bret Hartia vastaan, mutta hän hävisi ottelun, kun Hart pakotti hänet luovuttamaan Sharpshooter-liikkeen avulla.
Vince McMahon on aviossa Linda McMahonin kanssa. Poikansa Shanen lisäksi McMahonilla on myös tytär nimeltä Stephanie, joka on myös mukana World Wrestling Entertaimentin toiminnassa, niin kulisseissa kuin ruudussakin. McMahonilla on myös viisi lastenlasta: Shanen pojat Declan James ja Kenyon Jesse McMahon sekä Stephanien lapset Aurora Rose, Murphy Claire ja Vaughn Evelyn Levesqueince.
Forbes.com sijoitti maaliskuussa 2002 McMahonin sijalle 260 listatessaan Yhdysvaltain 400 rikkainta henkilöä. McMahonin silloisen omaisuuden arvoksi arvioitiin 700 miljoonaa dollaria.
John Harvey Kellogg
John Harvey Kellogg (26. helmikuuta 1852 – 14. joulukuuta 1943) oli lääketieteen tohtori Michiganista, Yhdysvalloista. Hän toimi parantolan johtajana ja hoiti potilaitaan holistisesti ravinnon, liikunnan ja peräruiskeiden avulla. Kellogg oli kasvissyönnin voimakas puolestapuhuja. Nykyisin hänet tunnetaan parhaiten maissihiutaleiden keksijänä yhdessä veljensä kanssa.
J.H. Kellogg oli taustaltaan adventisti. Maissihiutaleiden keksimisen ja suosittelun tausta oli ensisijaisesti uskonnollinen. Kelloggin erityisenä huolenaiheena oli masturboinnin synti ja sen aiheuttamat terveysongelmat kuten epilepsia, selkärangan rappeutuminen, näön ja kuulon menettäminen, idiotia, sydänsairaudet ja hedelmättömyys. Kellogg suositteli, että terveellisen ravinnon kuten maissihiutaleiden syömisen lisäksi itsesaastutusta (self-abuse) ehkäistäisiin parhaiten ympärileikkauksin. Ne tuli suorittaa ilman puudutusta, jotta koettu kipu koettaisiin rangaistuksena. Tytöillä myös klitoriksen käsittely karbolihapolla oli hänen mukaansa tehokas menettely. J.H. Kellogg vastusti veljensä Will Keith Kelloggin ideaa, että hiutaleisiin lisättäisiin sokeria, mutta ratkaisu teki tuotteesta taloudellisen menestyksen.
Kellogg osallistui 1900-luvun alusta saakka myös rodunjalostukseen tähtäävään liikkeeseen ja rahoitti sitä. Hän kannatti valikoivaa lisääntymistä ja rotuerottelua. Kelloggilla itsellään oli mustia kasvattilapsia.
Tankki täyteen
Tankki täyteen oli yksi 1980-luvun katsotuimmista ja uusituimmista suomalaisista television komediasarjoista. Sitä esitettiin ensimmäisen kerran Yle TV2:lla vuosina 1978–1980. Ensimmäinen tuotantokausi (1978) käsitti kuusi jaksoa ja toinen (1980) viisi jaksoa.
Sarjan keskipiste on Emilia ja Sulo Vilénin (Sylvi Salonen ja Tauno Karvonen) huoltoasema, jossa ei juuri käy asiakkaita, koska uudelta ohikulkutieltä ei enää ole pääsyä huoltamolle. Sulo Vilénin vakiovastaus huoltamon ja monen muunkin hiukan epäonnistuneen ostoksen suhteen on aina ”kun sai niin halvalla”, tämä on myös vähän tarttunut Sulon poikaan Juhanaan.
Vilénien aikamiespoika Juhana (Ilmari Saarelainen), niin ikään naimaton baariapulainen Ulla (Tuire Salenius), rovasti (Erkki Siltola) ja kantavieras, kyläpoliisi Artturi Reinikainen (Tenho Saurén) kuuluvat sarjan keskeisiin hahmoihin. Konstaapeli Reinikainen oli niin suosittu, että sai myöhemmin oman nimikkosarjansakin Reinikainen. Tämä oli suomalaisen television ensimmäisiä spin-off-sarjoja.
Sarjan käsikirjoittivat Neil Hardwick ja Jussi Tuominen. Sarjan ohjasi Esko Leimu yhdessä Neil Hardwickin kanssa. Tuominen on luonnehtinut Juhana Viléniä hänen ja Hardwickin yhteiseksi alter egoksi.
Sarjan ulkokuvissa esiintyvä huoltamo oli 1980-luvun lopulla purettu Kesoil-huoltoasema, joka sijaitsi Ylöjärven keskustassa Vaasan- ja Kuruntien risteyksen länsipuolella noin 100 metriä Kuruntien sillasta Vaasaan päin. Sarjan kuvausten aikana huoltamon baariosassa asui romaniperhe, jonka hevostallina oli korjaamopuoli. Paikalle on nykyisin rakenteilla kerrostaloasutusta. Huoltamo oli valmistunut vuonna 1960 Tampereen ja Porin seuduilla toimineelle Autori-huoltoasemaketjulle ja siirtynyt Kesoilin väreihin vuonna 1964.Viimeisin uusinta esitettiin kesällä 2011 TV2:lla, jolloin sarjasta esitettiin leikattua versiota. Sarjasta esitettiin Orimattilan paikallisessa kesäteatterissa jaksoista 1–6 koottu teatteriversio, jonka ensi-ilta oli 4. heinäkuuta 2008. Myös Kauhajokinen Teatteri Kajo esitti kesinä 2009 ja 2010 ensimmäistä tuotantokautta musiikilla höystettynä ja vuonna 2012 toisen tuotantokauden. Teatteri Eurooppa Neljän tekemä musiikkiteatteriversio sai ensi-iltansa Sappeen kesäteatterissa 15. kesäkuuta 2011.
Serafi
Serafit ("seraphim") ovat kristinuskossa esiintyviä enkelihahmoja. Nimi "serafi" tarkoittaa palavaa tulta tai syyttäjää. Ne mainitaan Raamatussa nimeltä Jesajan kirjassa 6:2. Serafeilla on kuvauksien mukaan kuusi siipeä, joista neljällä ne suojautuvat Jumalan kirkkaudelta ja kahdella lentävät. Serafien ainoana tehtävänä on ylistää Jumalaa. Serafeja on pidetty rakkauden, valon ja tulen enkeleinä. Taiteessa niiden väri on yleensä punainen. Keskiaikaisen katolisen teologian mukaan serafit ja kerubit olivat enkeleiden hierarkiassa ylimpänä. Kuvataiteessa serafin siipiin kuvataan toisinaan 10–12 silmää, jotka edustavat Elämän puussa (sefiroth-puu) kuvattuja hyveitä ja pyhiä enkeleitä/nimiä, mutta silmien on myös eräissä perinteissä väitetty edustavan ihmisen eri olemisen tasoja (sielu, sydän, mieli, aisti yms).
Serafit mainitaan usein yhdessä kerubien kanssa muun muassa kansahurskauden ja virsikirjan taivastoiveissa ja -kuvauksissa.
Alofi
Alofi on Uudelle-Seelannille kuuluvan Niuen pääkaupunki. Se sijaitsee saaren länsirannikolla. Alofin asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennassa 615. Arvio vuodelle 2010 on 560. . Tammikuussa 2004 Alofiin iski sykloni. Se vei kahden ihmisen hengen ja tuhosi lukuisia rakennuksia, mukaan lukien sairaalan.
Voimasana
Voimasana oli suomalainen, vuonna 2004 perustettu pienkustantamo. Voimasana oli yleiskustantamo, mutta painotti okkulttista ja filosofista kirjallisuutta. Alanimekkeen Telum Saxum tarkoitus oli keskittyä päälinjasta poikkeaviin julkaisuihin (Jane Austenin "Tahto ja Toiveet").
Kustantamo lopetti toimintansa 31. elokuuta 2008 ja sulki kotisivunsa.
Paasion II hallitus
Paasion II hallitus oli Suomen tasavallan 55. hallitus. Se oli SDP:n vähemmistöhallitus, jolle kertyi 195 hallituspäivää. 1972 eduskuntavaalien tulokseen perustuva hallitus toimi 23. helmikuuta 1972 – 4. syyskuuta 1972. Paasion hallituksen jälkeen aloitti Sorsan I hallitus.
Vuoden 1972 eduskuntavaalien jälkeen Kekkosen tarkoituksena oli kansanrintaman palauttaminen hallitukseen. SKDL:n sisäisen erimielisyys, ja SDP:n ja keskustapuolueen keskinäisen yhteistyön hankaluus estivät uuden kansanrintaman syntymisen. Näin ollen presidentti päätyi nimittämään virkaan tilapäiseksi tarkoitetun sosiaalidemokraattisen vähemmistöhallituksen. 
Paasion II hallitus joutui kapeasta pohjastaan huolimatta selvittämään tärkeitä kysymyksiä, joiden ratkaisua ei voitu lykätä. Nämä johtivat budjettiongelmiin, eikä näin ollen suunnitellussa tulopoliittisessa kokonaisratkaisussa päästy haluttuihin tuloksiin. 
Kun syyskuussa 1972 oli enemmistöhallituksen muodostamiseen tähtäävissä neuvotteluissa vihdoin päästy etenemään, oli Paasion II hallitus valmis jättämään paikansa. Viralliseksi eronsa syyksi hallitus ilmoitti, että sen "hartiat olivat liian kapeat" valmisteilla olleen Suomen ja Euroopan talousyhteisön (EEC) välisen vapaakauppasopimuksen viemiseen eteenpäin.
Lyhytikäisen hallituksen lempinimiä olivat "Nappulaliiga", johtuen sen nuoresta keski-iästä ja "Punatulkkuhallitus", viitaten sen pelkästään SDP:stä koostuneeseen miehitykseen. Hallituksen kokoonpano kuvasti uuden sukupolven, suurten ikäluokkien voimakasta esiinmarssia politiikan kentällä. Vahvimmaksi ryhmäksi hallituksen sisällä muodostuivatkin poliittisesti nuoret ministerit: ulkoministeri Kalevi Sorsa, oikeusministeri Pekka Paavola, kauppa- ja teollisuusministeri Seppo Lindblom, kansliaministeri Matti Louekoski ja opetusministeri Ulf Sundqvist. Kulttuuriministeriksi tuli Kalevi Sorsan vanha ystävä, kirjailija Pentti Holappa. Vain 26-vuotias Sundqvist oli Suomen kaikkien aikojen nuorin valtioneuvoston jäsen. Edellinen ennätyksen haltija oli Olli J. Uoti, joka oli tullut Sukselaisen ensimmäisen hallituksen sosiaaliministeriksi 27-vuotiaana syksyllä 1957.
Toinen valtiovarainministeri Margit Eskman siirtyi toukokuun lopussa 1972 Kansaneläkelaitoksen johtajaksi ja hänen tilalleen tuli kansanedustaja Seija Karkinen.
Valkopeippi
Valkopeippi ("Lamium album") on huulikukkaisiin kuuluva monivuotinen kasvi. Lajinimi "album" tarkoittaa valkoista. Valkopeippi kasvaa noin puolen metrin korkuiseksi, ja nuorena se on hyvinkin samannäköinen kuin nokkonen; lehdet ovat samanmuotoiset ja sijaitsevat samaten vastakkaisesti. Varsi on myös nelisärmäinen ja karvat harvasti. Englanniksi kasvin nimi on "White dead-nettle", eli valkoinen kuollut nokkonen, koska sillä ei ole poltinkarvoja – eli se ei voi pistää. Valkopeipin valkoisista osista voi imeä, ja suuhun tulee erittäin makea maku.
Valkopeippiä tavataan Etelä-Suomessa, mutta ei juurikaan pohjoisempana. Se kasvaa typpipitoisessa maassa, aivan kuten nokkonenkin. Valkopeipin siemenet säilyttävät itävyytensä hyvin kauan. Kuivatuista valkopeipin kukista ja lehdistä keitetty tee sopii kuukautiskipujen hoitoon, Keski-Euroopassakin valkopeippiä on käytetty rohdoskasvina. Nokkoskeittoa tehdessä pataan voi laittaa mukaan myös valkopeippiä, sillä se on myrkytön, mutta ravintoarvoltaan se ei ole nokkosen luokkaa.
Valkopeipin erottaa nokkosesta lehtien rakenteen, kukintojen ja mehevämmän, helpommin katkeavan varren perusteella. Valkopeippiä kasvaa usein nokkosten joukossa. Valkopeipistä voidaan myös valmistaa keltaista väriä.
Tokelaun kieli
Tokelau on austronesialainen kieli. Sitä puhuu Uudelle-Seelannille kuuluvilla Tokelaun saarilla noin 1 405 ihmistä (2004). Lisäksi sillä on useita puhujia ainakin Uudessa-Seelannissa, Samoalla sekä Yhdysvalloissa. Yhteensä puhujia on noin 3 242.
Tokelaulla on muutamia alueellisia murteita. Kielen lähimpänä sukulaiskielenä pidetään tuvalun kieltä. Lisäksi se on läheistä sukua muun muassa samoan kielen kanssa. Tokelau kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään.
Tokelau käyttää viittätoista kirjainta, joista viisi vokaalia (a e i o u) ja kymmenen konsonanttia (p t k m n g f v h l). Konsonantit voidaan jakaa klusiileihin (p t k), nasaaleihin (m n g ; "g" tarkoittaa "ng"-äännettä), frikatiiveihin (f h), puolivokaaleihin (v) ja lateraaleihin (l). Kaikki kirjaimet tarkoittavat yhtä äännettä, mutta kirjain "g" poikkeuksellisesti tarkoittaa velaarinasaalia ŋ eli äng-äännettä.
Epitrakiili
Epitrakiili ( ) on ortodoksisen papin ja piispan käyttämä liturginen jumalanpalvelusvaate.
Epitrakiili kuvaa pappeuden siunattua taakkaa ja Jumalan armoa, jota vihitylle vaatteen kantajalle on runsaasti vuodatettu pappisvihkimyksen yhteydessä. Epitrakiili on toimittavan papin tärkein apuväline: ilman sitä ei voi toimittaa mitään, vain ruokarukoukset tai eri tilaisuuksien alkurukoukset voi lausua ilmankin.
Epitrakiili on ommeltu yhteen kahdesta kangaskaistaleesta, jotka yhditetään toisiinsa keskeisiin mysteerioihin (sakramentteihin) viittaavilla seitsemällä napilla. Epitrakiilissa on kuvattu kuusi ristiä edessä ja yksi takana niskaosassa. Pappi pitää epitrakiilia ikään kuin esiliinaa edessään.
Epitrakiililla peitetään synninpäästön yhteydessä polvistuneen katujan pää päästösanoja lausuttaessa, samoin pappi yhdistää epitrakiilia käyttäen vihkitoimituksen aikana morsiamen ja sulhasen kädet ennen kuin taluttaa heidät kolmesti ristin ja evankeliumikirjan ympäri.
Ortodoksisen diakonin vastaava tunnus on orari ja piispan omofori.
Läntisissä kirkoissa epitrakiilia vastaa papin ja piispan tunnuksena stola.