Bayeux’n seinävaate
Bayeux’n [] seinävaate (ransk. "La tapisserie de Bayeux" myös "La Tapisserie de la reine Mathilde") on todennäköisesti Vilhelm Valloittajan velipuolen, Bayeux’n piispan Odon teettämä pistokirjontana toteutettu tekstiilityö. Se kertoo kuvasarjojen avulla vuosien 1064 ja 1066 välisistä tapahtumista Englannin ja Ranskan historiassa, erityisesti vuonna 1066 tapahtuneesta Englannin valloituksesta sekä Hastingsin taistelusta. Kuuluisuudestaan huolimatta Bayeux’n seinävaate ei ole ainoa tuona aikana tehty figuratiivinen seinävaate. Jämtlandin maakuntamuseossa Jamtlissa on Överhogdalista löytynyt samoihin aikoihin valmistettu seinävaate.
Bayeux’n seinävaatetta luullaan usein kuvakudokseksi. Kuviointi on kuitenkin tehty kirjomalla värillisellä villalangalla 73 metriä pitkälle pellavakankaalle. Vahvimman teorian mukaan se on toteutettu vuosina 1066–1086 Bayeux’n tuomiokirkkoa varten.
Seinävaate koostuu kuvaelmasarjoista ja se on korkeudeltaan noin 50 senttiä. Jotkut näkevätkin seinävaatteen tavassa kuvata tapahtumia esikuvan sarjakuville. Kaikkiaan siinä esitetään 626 henkilöä. Asiantuntijoiden näkemysten mukaan seinävaate koostuu 30-70 erillisestä kuvaelmasta. Jokainen niistä on varustettu latinankielisin tekstein. Kuvaelmat ovat toiminnallisia ja eleiltään ilmaisuvoimaisia. Ajan vaatetus, haarniskat, vaunut ja veneet on kuvattu tarkasti ja realistisesti. Syvyysvaikutelma on kuvattu kokoperspektiivin mukaan: edessä olevat veneet ovat takana olevia suurempia.
Seinävaatteen alkuperään liittyvistä kysymyksistä tutkijat ovat hyvinkin erimielisiä. Bayeux’n piispa Odo hyväksytään melko yleisesti seinävaatteen tilaajaksi. Sitä vastoin on suuri erimielisyys siitä, kuka seinävaatteen on valmistanut ja missä.
Perimätiedon mukaan Vilhelm Valloittajan puolison Matildan hovinaiset ovat seinävaatteen tekijöitä. Toisten mielestä se on valmistettu Englannin maaperällä, Kentissä, Winchesterissä tai Hampshiressä noin kaksikymmentä tai kolmekymmentä vuotta siinä kuvattujen tapahtumien jälkeen.
Seinävaate tuo nykykatsojan nähtäväksi historiallisia tapahtumia, joista muuten olisi suhteellisen vähän tietoa. Vuosisatojen aikana vaatteen kuvakertomus on tehnyt myös lukutaidottomille mahdolliseksi saada tietoa noista historiallisista tapahtumista.
Varsinaisen tapahtumaketjun lisäksi seinävaate antaa runsaasti tietoja omasta ajastaan. Näin 1000-luvun kirjonta- ja käsityötekniikka yleensä avautuu meille helpoimmin. Lisäksi se antaa tekoajaltaan muuta tietoa rakentamisesta, laivoista sekä rakenteista. Myös Vilhelm Valloittajan hovielämä ja Edvard Tunnustajan linnan hovielämä Westminsterissä avautuvat seinävaatteesta. Lukuisat sotilaat antavat kuvan sotilaiden varustuksesta. Jopa heidän kilpiensä kuviot tuovat tietoa heidän henkilöllisyydestään. Pitkään oletettiin esimerkiksi sotilaiden tuolloin taistelleen kädet hansikkaissa, mutta seinävaate antaa tästäkin toisenlaisen tiedon.
Seinävaatteen kuvat kertovat kuningas Edvard Tunnustajan langon jaarli Harald Godwininpojan seikkailuista. Hänen laivansa haaksirikkoutui nykyisen Sommen alueen rannikolle, kreivi Guy de Ponthieun maille vuonna 1064. Harald pelastui ja joutui lunnaita havitelleen kreivi Guyn vangiksi. Kuten seinävaate esittää, Normandian herttua Vilhelmin vakoilija oli paikalla, ja tämän antaman tiedon perusteella herttua edellytti kreivin luovuttavan vangin hänen haltuunsa Roueniin.
Tämä tilanne Rouenissa tuo meille esille Haraldin Vilhelmille vannoman valan. Tässä hän lupaa auttaa Vilhelmiä pääsemään Englannin valtaistuimelle Edvard Tunnustajan jälkeen: Vilhelm vaatii kruunua itselleen vaimonsa Mathildan perimyksen perusteella. Tämä Haraldin lupauksen rikkominen saa myöhemmin paavin julistamaan hänet kirkonkiroukseen. Tämän jälkeen seinävaate kertoo Haraldin paluusta Englantiin, jossa hän julistaa itsensä kuninkaaksi Edwardin kuoleman jälkeen.
Seinävaate heijastelee normandialaista näkemystä historiasta ja kuvatuista tapahtumista. Eritoten tietenkin Vilhelmin suorittamaa valloitusta ja hänen laillista oikeuttaan Englannin kruunuun korostetaan seinävaatteen kertomuksessa. Harald puolestaan esitetään petturina ja valapattona, vaikka tästä valasta ei ole seinävaatteen kertomuksen lisäksi muita todisteita kuin maininta Guillaume de Potiersin teoksessa "Gesta Guillelmi", joka sekin on normandialainen lähde.
Tämän jälkeen seinävaate kuvaa Vilhelm Valloittajan valmistelua sotaretkeään varten. Sitten ovat kuuluisat kuvat Hastingsin taistelusta. Pitkään tutkijat uskoivat, että seinävaatteessa kuvataan Haraldin kuolema nuolen osuttua hänen silmäänsä. Nykyisin tutkijat melko yksimielisesti uskovat, että henkilöiden kohdalla on tapahtunut sekaannus ja kuoleva ritari on Haraldin veli, joka kuoli nuolen surmaamana.
Seinävaate on kulkenut läpi kuohuvien vuosisatojen ja säilynyt alkuperäisenä aina nykyaikaan. Vuosisatojen ajan se oli nähtävillä Bayeux’n tuomiokirkossa. Se kätkettiin kuitenkin turvaan suurimpien myllerrysten aikana. Näin tapahtui muun muassa Ranskan suuren vallankumouksen aikana. Lukuisat tiedemiehet tutkivat seinävaatetta 1800-luvulla ja siitä tuli suuri yleisen mielenkiinnon kohde. Seinävaate restauroitiin Bayeux’ssa 1842. Silloin se myös sijoitettiin turvaan lasisuojuksen taakse. Viimeisimmät suojaanviennit tapahtuivat Ranskan-Saksan sodan aikana 1870 ja toisen maailmansodan aikana.
Nykyisin seinävaate on nähtävänä Centre Guillaume le Conquérant -museossa Bayeux’n kaupungissa.