Lintuvaara
Lintuvaara () on pientalovaltainen kaupunginosa Espoossa, osana Suur-Leppävaaraa. Se ulottuu Kehä I:ltä Helsingin ja Vantaan rajalle asti: naapurialueita ovat Helsingin puolella Konala ja Vantaalla Hämevaara. Postinumero on 02660.
Lintuvaaran keskeisen osan kadut muodostavat melko säännöllisen ruutukaavan. Sen pohjois-eteläsuuntaiset kokoojakadut ovat Lintuvaarantie, joka alkaa Turuntieltä läheltä Leppävaaran asemaa ja jatkuu Lintuvaaran pohjoisosaan asti nimellä Pohjoinen Lintuvaarantie, sekä Hämeenkyläntie, joka nimensä mukaisesti jatkuu Vantaan puolelle Hämeenkylään saakka. Muut kadut ovat pääasiassa näiden lyhyehköjä poikkikatuja, joista suurin osa on nimetty lintujen mukaan (esim. Sinirinnantie, Punatulkuntie, Lintuparventie, Tikankolo ja Tiklinkuja).
Alue on Leppävaaraan rajautuvaa pientä lounaisosaa ja Painiityn osia lukuun ottamatta pitkälti pientalovaltainen. Rakennuskannassa on runsaasti 1940- ja 1950-luvuilla rakennettuja niin sanottuja rintamamiestaloja, mutta paljon myös 2000-luvulla rakennettuja omakotitaloja.
Lintuvaaran halki kulkevat bussilinjat ovat seutulinjat 555/555B Martinlaaksosta Lauttasaareen ja 231N Elielinaukiolle sekä Espoon sisäiset linjat 202 ja 203/203N/203V. Leppävaaran rautatieasemalle, jossa pysähtyvät sekä lähi- että InterCity-junat, on matkaa pari kilometriä. Runkobussilinja 560 on suunniteltu jatkettavaksi 2020-luvun alussa Matinkylään Leppävaaran kautta kulkien myös itäisen Lintuvaaran läpi.
Nykyisen Lintu­vaaran alueella sijaitsi aikoinaan Bergansin tilaan kuulunut Harakan torppa. Sen alueita alettiin palstoittaa asutus­tonteiksi Kössi Koskisen laatiman suunnitelman mukaan vuonna 1907, muutamaa vuotta sen jälkeen kun Leppävaaran kautta kulkeva rantarata oli valmistunut. Torpan mukaan asuntoalue sai myös nimen Harakka, mutta se laajeni pian myös muiden läheisten tilojen alueelle. Alueella asui pää­asiassa työläisiä mutta myös muutamia kuuluisia taiteilijoita kuten Kasimir Leino ja Katri Vala.
Alueen teiden niminä oli aikoinaan muun muassa Huvila­tie, Mäki­tie ja Laakso­tie. Koska saman­nimisiä teitä oli Espoossa muuallakin, kunnan tielautakunta ehdotti vuonna 1957 alueelle lintu­aiheisia nimiä, jotka pian otettiinkin käyttöön ja ovat suurimmaksi osaksi edelleen käytössä. Samoihin aikoihin lääninhallitus muutti myös Espoon kunnanvaltuuston toivomuksesta Harakan rakennussuunnitelma-alueen nimen Lintuvaaraksi.
Alueella sijaisevia lähipalveluita ovat palvelutalo/vanhainkoti, kukkakauppa, kampaamo, lähikauppa (Alepa, valmistui 2009), ravintola ja kahvila. Palvelullisesti alue nojaa kuitenkin vahvasti Leppävaaran kattaviin kaupallisiin ja julkisiin palveluihin. Lintuvaaran läheisyydessä Leppävaaran puolella sijaitsee Leppävaaran urheilupuisto, johon kuuluu mm. yleisurheilustadion, kaksi tekonurmikenttää, skeittipuisto, tenniskenttiä ja valaistu kuntorata. Myös Leppävaaran uimahalli ja maauimala sijaitsevat alueen läheisyydessä.
Kouluja Lintuvaarassa on kolme: Lintuvaaran koulu, Lintumetsän koulu (yläaste) ja Lintulaakson koulu. Lähin lukio on Leppävaaran lukio Veräjäpellonkadulla.
Painiitty on Lintuvaaran itäosissa lähellä Helsingin rajaa sijaitseva asuinalue. Alue säilyi pitkään rakentamattomana, vaikka Rakennusosakeyhtiö Hartela ostikin Painiityn maa-alueet jo vuonna 1988. Alueen asemakaava hyväksyttiin vuonna 2008. Painiityn rakentaminen alkoi vuonna 2010 ja alueelle on rakennettu pien- ja kerrostaloja. Painiityn päiväkoti valmistui vuonna 2015. Alueella on hyvät ulkoilumahdollisuudet ja alueen keskellä olevassa puistossa on leikkipaikka, koripallokenttä sekä kuntoilulaitteet. Painiityn katuverkon rungon muodostaa läpikulkeva Painiityntie, jota pitkin kulkee Espoon sisäinen bussilinja 203.