Kalliomaalaus
Kalliomaalaukset ovat ihmisten kivipinnalle tekemiä esihistoriallisia maalauksia. Maalausten aiheena voivat olla ihmiset, veneet, saalis- ja muut eläimet sekä symbolit.
Punamultamaalaukset on tehty paikallisesta rautapitoisesta savesta, jonka sidosaineena on mahdollisesti käytetty linnun munaa, verta tai rasvaa. Paleoliittisissa luolamaalauksissa käytettiin muitakin värejä, mutta nuoremmissa kuvissa niitä ei ole havaittu. Kalliomaalaukset ovat kalliotaiteen eräs muoto, johon luetaan kuuluvaksi myös kalliopiirrokset. Kalliomaalauksia on voitu tehdä myös luoliin, jolloin puhutaan luolamaalauksista.
Suomessa on löydetty 96 kohteesta kalliomaalauksia, joissa voidaan erottaa kuvioita. Näiden lisäksi tunnetaan vielä 26 kohdetta, jossa kuviot eivät enää erotu. Suomen maalaukset ovat tehneet pyyntiyhteisöjen jäsenet noin 5 000−1 500 eaa. Tuotteliain vaihe sijoittuu 4 000−3 600 eaa. tienoille. Tihein maalauskohteiden keskittymä on Saimaan ja Päijänteen vesistöissä. Kalliomaalauksia on hajallaan alueella, joka kattaa seudun Oulusta etelään ja Suomenselän itäpuolisen alueen. Maalauskohteet käsittävät yleensä vain 1−10 kuviota, mutta eräät suuret kohteet sisältävät niitä moninkertaisen määrän. Kolme suurinta maalauskenttää ovat Laukaan Saraakalliolla (noin 200 kuviota), Mikkelin Astuvansalmella (65 kpl) ja Suomussalmen Hossassa olevalla Värikalliolla (61 kpl).
Ruotsin kalliomaalaukset sijaitsevat Norlannissa Pohjois-Ruotsissa, Värmlannissa Lounais-Ruotsissa aivan Norjan rajalla ja Bohuslänin rannikolla Etelä-Ruotsin länsirannikolla. Maalauksia ovat tehneet pääasiassa pyyntiväestön jäsenet, mutta joidenkin etelässä sijaitsevien kuvioiden tekijöiksi epäillään viljelyväestöä. Ruotsissa tunnetaan 52 maalauskohdetta.
Pyyntiväestö on tehnyt myös Norjan kalliomaalaukset. Löydettyjen maalausten jakautuminen on epätasaista. Etelä-Norjassa on useita kohteita, mutta maalauksia on myös Etelä- ja Pohjois-Tøndelagenin rannikkoseudulla, Lofooteilla, sekä sen vastaisella mantereella olevalla selkeällä esiintymisalueella. Muita maalauksia on hajallaan Lofoottien rannikolla. Kuuluisimmat kalliomaalauskohteet ovat Altan kalliokuvat, joissa on yhteensä 6 000 piirrosta tai maalausta yli sadassa maalauskentässä.
Venäjällä aivan Norjan rajalla on myös kalliomaalaus, joka herättää toiveita maalausalueen jatkumisesta pitemmällekin Kuolan niemimaalle.
Kivikautisten luolien seinissä näkyviä piirroksia ja kaiverruksia on tehty Euroopassa yli 40 000 vuotta. Manner-Euroopan kalliomaalaukset ovat säilyneet paremmin kuin Suomen, koska niitä voitiin tehdä luoliin. Suomessa ei ole helposti virtaavan veden seurauksena luolittuvaa kalkkikiveä, eikä yleensä luoliakaan. Eniten luolamaalauksia tehtiin Espanjan ja Ranskan alueilla, vaikka sopivia luolia ja asutusta oli viime jääkauden aikaan muuallakin. Siellä luolien ulkopuolelle kallioon maalatut kuvat ovat säilyneet huonosti. Joidenkin luolien maalaukset alkavat päivänvalolta näkymättömissä osissa ja ne on maalattu ehkä rasvalamppujen valossa..
Luolamaalauksia on tiheässä Dordognen maakunnan alueella ja Pyreneiden vuoriston pohjoisosissa Vezerejoen laaksossa 25 kilometrin säteellä. Ei tiedetä tarkasti, miksi myöhäispaleoliittiset ihmiset tekivät luolataidetta. Useissa primitiivisissä kulttuureissa uskottiin animistisesti, että ihmisen ja eläimen välillä on kiinteä yhteys. Joidenkin tutkijoiden mukaan Euroopan varhaiset luolamaalaukset liittyvät metsästyksen onnistumisen takaamiseen liittyviin taikamenoihin ja joihinkin muihin rituaaleihin. Kyse voi olla myös toteemieläimen palvonnasta, menneiden metsästysretkien muisteluista, tai muista rituaaleista.
Luolakuvia tehtiin jo Châtelperronin kulttuurin aikaan noin 35 000 vuotta sitten. Chauvet'n luolan varhainen Aurignacin kaudelta peräisin oleva taide esittää pääasiassa petoeläimiä, ei ihmisen metsästämiä eläimiä.
Eniten on löydetty 18 000–11 000 radiohiilivuotta sitten kukoistaneen jääkauden loppuvaiheen Madeleinen kulttuurin kaudelta peräisin olevia luolamaalauksia. Kun jääkauden suurriista hävisi, loppui luolataidekin noin 11 000 radiohiilivuotta sitten. Luolat lienevät olleet kokoontumispaikkoja tiettyinä vuodenaikoina tehtäviä rituaaleja varten. Rouffignacin luolassa on harvinaisen runsaasti mammutin kuvia.
Kesällä 2012 julkistetun tutkimuksen mukaan Espanjan pohjoisosien luolien vanhimmat tunnetut maalaukset ovat yli 40 000 vuotta vanhoja. Tekijöiksi tutkijat ovat esittäneet todennäköisesti neandertalinihmisiä, mutta vaihtoehtona pidetään myös ensimmäisiä nykyihmisiä. Vanhin maalauksista on El Castillon luolassa oleva 40 800 vuoden ikäinen käden kuva. Ajoitus perustuu uraanin radioaktiiviseen hajoamiseen kalkkisälpäkerrostumissa.
Seuraavassa luettelo muista luolamaalauskohteista:
Norjan Altassa sekä muissakin kohteissa on kalliopiirrosten joukossa myös neoliittiseen kauteen sijoittuvia kalliomaalauksia. Niissä kuvataan yksinkertaisin vedoin eläimiä, ihmisiä ja tapahtumia. Ne on maalattu kiviin ja kallion seinämiin. Ruotsissa on löydetty kalliomaalauksia myös Keski-Ruotsin korkeudelta saakka.
Altain vuoristo on Venäjän, Kiinan ja Mongolian rajaseutua. Sieltä tunnetaan lukuisia kalliopiirros- ja kalliomaalauskohteita seudun luolissa ja kallionseinämissä. Pohjois-Kiinassa Thuang-ihmiset käyttivät kalliomaalauksia viestintään jokijumaluutensa kanssa. Australian kalliomaalaukset ovat usein kalliokielekkeiden alla. Australian kalliomaalaukset ovat usein kalliokielekkeiden alla. Uusi löytö on Marosin luolamaalaukset, jotka ajoitetaan yli 35 000 vuoden taakse.
Toistaiseksi vanhimmat eläintä esittävät luolamaalaukset on löydetty Indonesian Borneolta Itä-Kalimantanin vuoriston Lubang Jeriji Saléhin luolasta. Maalaukset löytyivät 1990-luvulta ja vuonna 2018 niiden iäksi määritettiin yli 40 000 vuotta, mutta mahdollisesti noin 51 800 vuotta.
Afrikasta on löytynyt lukuisia luolamaalauksia. Afrikan sarvesta Laas Geelin luolasta löytyneet maalaukset ovat lähes 10 000 vuotta vanhoja. Myös Somaliasta tunnetaan vanhoja luolamaalauksia. Vielä vanhempia luolamaalauksia on löytynyt Etelä-Afrikasta.
Suomen kalliomaalaukset ovat osa Norjasta Siperiaan ulottuvaa pohjoista kuvavyöhykettä. Ne ovat metsästäjien tekemiä, ja kuvaavat useimmiten riistaeläimiä sekä ihmisiä. Ne ovat yleensä rannalla, ehkä tehty veneestä tai jäällä seisten. Suomalaisille kalliomaalauksille on myös tyypillistä, että ne useimmiten sijaitsevat lounaaseen päin.
Manner-Euroopan tunnettuja kalliomaalauksia ovat muun muassa Lascaux'n ja Altamiran eläimiä esittävät kuvat, joissa eläimen hahmo on kuvattu melko tarkasti, tosin hieman tyylitellen. Ne ovat peräisin jääkauden myöhäispaleoliittiselta ajalta, jonka alussa metsästyksellä itsensä elättävä nykyihminen saapui maanosaamme. Joissain kuvissa on vain piirretty eläimen ääriviivat, toisissa käytetty muutamaa väriä.
Luolien seinille maalattiin jääkaudella eniten villihevosia, biisoneita ja alkuhärkiä. Myös hirvet, norsut, mammutit ja vuohet ovat melko yleisiä. Karhuja ja muita petoja on vain joskus. Luolamaalauksissa harvinaisia aiheita, mutta alueen luonnossa yleisiä ovat peura ja villiaasi; varsinkin peura oli jääkaudella tärkeä riistaeläin. Pienissä kivikautisissa esineissä yleiset linnut ja kalat ovat luolataiteessa harvinaisia. Näin ollen monet luolamaalauksissa kuvatut eläimet ovat tuolloin paljon metsästettyjä eläimiä, mutta eivät läheskään kaikki. Joissain maalauksissa esiintyy ihmisen ja eläimen sekasikiö tai eläimen taljaan pukeutunut ihminen, luultavasti kivikauden šamaani. Joskus harvoin näkyy metsästäjä kuolleena, metsästettävän eläimen maahan puskemana. Luolamaalauksissa on runsaasti myös alastomien naisten kuvia, joissa seksuaalisuus on korostunut, ja myös naisen sukuelinten kuvia. Melko paljon on myös abstrakteja kuvioita, joista osalla on seksuaalinen merkitys, osan merkitystä ei tunneta. Osa voi esittää venettä ja majaa.