hotchpotch/miracl-hf-unified huggingface dataset:
Kristiansand
Kristiansand (aiemmin "Christianssand") on Länsi-Agderin läänin () pääkaupunki Norjassa. Kaupunki on Norjan kuudenneksi suurin ja sijaitsee melkein maan eteläkärjessä Skagerrakin rannikolla Sørlandetin alueella, 327 kilometriä Oslosta lounaaseen.
Kristiansandin perusti Tanska-Norjan kuningas Kristian IV vuonna 1641 ja rakennutti samalla kaupungin suojaksi Christiansholmin linnakkeen. Kaupungin keskustaa kutsutaan nimellä "Kvadraturen", koska se on rakennettu norjalaisille kaupungeille muutoin epätyypillisesti ruutukaavan mukaan.
Neljäsosan keskustasta muodostaa "Posebyen", joka koostuu pääasiassa 1800-luvun lopulta peräisin olevista vanhoista valkoisista puutaloista, jotka on suojeltu. Kaupungin siluettia hallitsee vuonna 1885 valmistunut uusgoottilainen tuomiokirkko 70-metrisine torneineen.
Kaupungissa on öljynporauslaitteiden ja -teknologian klusteri, joka on saavuttanut mainetta maailmalla. Tärkeitä yrityksiä ovat muun muassa National Oilwell Varco ja Aker Solutions. Kaupungissa on myös aurinkoenergian hyödyntämiseen tarvittavia materiaaleja valmistavaa teollisuutta, muun muassa 2,6 miljardin kruunun investoinnit vuonna 2006 kaupunkiin aloittanut Elkem. Alueellisen energiayhtiön Agder Energin pääkonttori sijaitsee Kristiansandissa.
Christianssands Bryggeri on olutpanimo ja virvoitusjuomatehdas, joka on ollut toiminnassa vuodesta 1859. Hennig-Olsenin jäätelö on kansallisesti tunnetuimpia alan tuotemerkkejä. Kaupungissa on myös perinteikästä raskasta teollisuutta, kuten vuodesta 1910 toiminut nikkelinjalostamo. Muita tärkeitä elinkeinoelämän alueita ovat laivanvarustamotoiminta ja energiantuotanto.
Kjevikin lentoasemalta on maan sisäiset suorat lentoyhteydet Osloon, Bergeniin, Trondheimiin Kristiansundiin ja Stavangeriin sekä suoria yhteyksiä moniin Euroopan kaupunkeihin, tärkeimpinä Kööpenhamina ja Amsterdam. Lentoasemilla Kristiansandin nimi kirjoitetaan väärinkäsitysten välttämiseksi usein muodossa "Kristiansand S" erotukseksi Kristiansundin kaupungista Länsi-Norjassa, joka puolestaan kirjoitetaan muotoon Kristiansund N.
Kristiansandin satama on maan tärkeimpiä, ja sieltä on tavaraliikenteen lisäksi autolauttayhteydet Jyllantiin Tanskaan Color Linen ja kesäisin myös Fjord Linen aluksilla. Oslon ja Stavangerin välinen maantie E-18 muuttuu Kristiansandissa E-39:ksi, ja siihen liittyvät laajat moottoritietyömaat valmistuvat 2010-luvulla. Kaupungista on myös rautatieyhteys Stavangeriin ja Osloon.
Kristiansand on Agderin yliopiston pääpaikka.
Konsertti- ja teatteritalo Kilden valmistui 2011. Sen pääsuunnittelija on helsinkiläinen Arkkitehtitoimisto ALA Oy, joka voitti kansainvälisen arkkitehtikilpailun 93 ehdotuksen joukosta vuonna 2005. Talossa toimivat kaupungin teatteri Agder teater, sinfoniaorkesteri Kristiansand Symfoniorkester ja Opera Sør.
Kaupungissa järjestettiin Norjan suurin jokakesäinen Quart-musiikkifestivaali vuosina 1991–2007. Kristiansandin eläintarhassa () vierailee vuosittain yli puoli miljoonaa ihmistä. Kaupungissa ilmestyy vuonna 1875 perustettu sanomalehti Fædrelandsvennen.
Kristiansandin suomalainen ystävyyskaupunki on Kerava.
Jalkapallojoukkue IK Start pelaa Norjan Tippeligaenissa kaudella 2013.
Telesur
TeleSUR (, "etelä") on latinalaisamerikkalainen televisiokanava, joka aloitti toimintansa heinäkuussa 2005. Sen kotipaikka on Venezuelan pääkaupunki Caracas. Vasemmistoa edustava presidentti Hugo Chávez haluaa saada kanavasta kilpailijan yhdysvaltalaiselle CNN:lle, joka on ollut hallitseva televisiokanava Etelä-Amerikassa. TeleSURin avajaisissa Venezuelan viestintäministeri Andrés Izarra kutsui uutta kanavaa ”anti-imperialistiseksi aloitteeksi kulttuuri-imperialismia vastaan."
TeleSURin osakkeista 51 prosenttia on Venezuelan valtion omistuksessa. Argentiinan osuus kanavayhtiön osakkeista on 20 prosenttia, Kuuban 19 ja Uruguayn 10 prosenttia. Myös nämä maat osallistuvat TeleSURin ohjelmatarjonnan tuottamiseen ja logistiikan järjestämiseen. Lisäksi Venezuela on tukenut kanavaa 10 miljoonan dollarin edestä ja antanut tekniikkaa sen käyttöön.
Kesällä 2005 kanava tarjosi päivittäin ohjelmaa noin neljän tunnin ajan. Sisältönä olivat uutiset, dokumentit ja eteläamerikkalaiset elokuvat. On kuitenkin luvattu, että kanava lähettäisi ohjelmaa kokopäiväisesti syksystä 2005 lähtien.
Yhdysvalloissa TeleSUR-kanavahankkeen seurauksena saatiin edustajainhuoneessa läpi lakiehdotus, jossa mainitaan Yhdysvaltojen ryhtyvän lähettämään Venezuelaan omia ”objektiivisia radio- ja televisio-ohjelmiaan”. TeleSURin puolestaan väitettiin olevan yhdysvaltalaisvastainen.
"Telesur saattaa selättää CNN:n ykköslähteenä" (Journalisti 5.8.2005)
Marshall Jefferson
Marshall Jefferson (s. 19. syyskuuta 1959 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen tuottaja ja DJ. Hän on yksi house-musiikin alullepanijoita ja uranuurtajia. Jefferson on tuottanut lukuisia hittejä, nimekkäimpänä ehkä vuonna 1986 julkaistu "Move Your Body".
Jefferson oli nuoruudessa kiinnostunut lähinnä hard rockista ja sen kaltaisesta musiikista. Vuoden 1983 aikana hänen ystävät veivät Jeffersonin Chicagon Music Box -klubiin, missä hän ensimmäisen kerran kuuli DJ Ron Hardyn soittavan valtavirrasta poikkeavaa diskoa ja housea. Jefferson halusi itsekin alkaa tehdä housea ja osti syntetisaattorin, sekvensserin ja muita tarvittavia laitteita. Ron Hardy kuuli Jeffersonin tekemiä kappaleita ja alkoi soittaa niitä klubilla. Jefferson sai julkaistua useita nyt klassikoksi nousseita kappaleitaan lähinnä Trax Records -levy-yhtiön kautta.
Vuonna 1987 Jefferson tuotti acid house -innostuksen aloittaneen Phuturen kappaleen "Acid Trax". Tuolla kappaleella käytettiin todennäköisesti ensimmäistä kertaa Rolandin TB-303-bassosyntetisaattoria dance-/house-tyylisessä musiikissa.
1990-luvulla Jefferson aloitti DJ-keikkojen teon sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa vieraillen myös Suomessa. Hän jatkaa edelleen säveltämistä, tuottamista ja DJ-keikkojen tekemistä.
Schwarzwald
Schwarzwald (”Mustametsä”) on vuoristoalue Saksan lounaisosassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Alue on noin 6 000 neliökilometrin laajuinen, 160 kilometriä pitkä pohjois–eteläsuunnassa ja noin 15–40 kilometrin levyinen. Se saa alkunsa pohjoisessa Karlsruhen kaupungin itäpuolelta ja ulottuu etelässä lähes Sveitsin rajalle Reinjoen yläjuoksulle. Vuoristo on saanut nimensä laajoista havumetsistä. Tärkeimpiin kaupunkeihin kuuluvat Freiburg im Breisgau ja Offenburg.
Schwarzwaldin korkein huippu on Feldberg, joka nousee 1 493 metrin korkeudelle merenpinnasta. Muita merkittäviä huippuja ovat Herzogenhorn ja Blössling. Syvä Kinziglaakso jakaa vuoriston pohjois- ja eteläosiin, ja korkeimmat vuoret sijaitsevat eteläosassa. Tonava- ja Neckarjoet saavat alkunsa Schwarzwaldista. Sen länsipuolella virtaa Rein, jonka takana Ranskassa kohoavat Vogeesit muodostavat sille vastaparin. Reinin puoleiset länsirinteet ovat jyrkkiä, itärinteet loivempia.
Schwarzwaldin laaksojen ilmasto on leuto, ja sen alarinteillä kasvaa havupuiden sijaan tammi- ja pyökkimetsiä. Alueen perinteisiä elinkeinoja ovat metsätalous sekä kellojen ja soitinten valmistus, mutta nykyään siellä harjoitetaan myös elektroniikan ja hienomekaniikan tuotantoa. Se tunnetaan myös talviurheilu- ja kylpyläalueena. Merkittäviä kylpyläpaikkakuntia ovat Baden-Baden ja Wildbad.
Luettelo pöllölinnuista
Tämä on luettelo pöllölintujen lahkoon ("Strigiformes") kuuluvista lintulajeista heimoittain ja suvuittain ryhmiteltynä.
Tornipöllöt
Tornipöllöt ("Tytonidae") on pöllöjen ohella toinen pöllölintujen heimoista. Ne ovat keskikokoisia tai suurehkoja lintuja, joilla on suuri pää ja sydämenmuotoiset kasvot. Niiden lajimäärässä on eri lähteiden mukaan hajontaa. BirdLife Suomen listauksessa heimoon kuuluu 19 lajia.
Suku tornipöllöt ("Tyto")
Suku viitapöllöt ("Phodilus")
Davos
Davos (, retorom. "Tavau", puhekielessä paikallisesti "Tafaas") on runsaan 11 000 asukkaan kaupunki itäisessä Sveitsissä, Graubündenin kantonissa, Landwasserjoen laaksossa.
Kaupunki sijaitsee noin 1 550 metriä merenpinnan yläpuolella. Davos onkin yksi korkeimmalla sijaitsevista Euroopan kaupungeista. Taajama koostuu viidestä kylästä: Davos-Dorf, Davos-Platz, Frauenkirch, Glaris ja Monstein. Davosin pinta-ala on 284 km², ja se on pinta-alaltaan Sveitsin toiseksi suurin kunta.
Davos on saksankielistä aluetta: vuonna 2000 tehdyn tutkimuksen mukaan 90 % davosilaisista oli saksankielisiä, ranskankielisiä oli 0,5 %, italiankielisiä 2 %, retoromaaninkielisiä 1 % ja muunkielisiä noin 7 %.
Davos on tunnettu lomakaupunki, jonka historia alkaa 1800-luvun alkupuoliskolta: ensimmäiset hoito- ja kylpylälaitokset rakennettiin jo 1840-luvulla. Vuonna 1890 avatun rautatien myötä kulkuyhteydet Davosiin paranivat olennaisesti ja paikkakunnasta kehittyi nopeasti kansainvälinen loma-, parantola- ja kulttuurikeskus.
1960-luvulta lähtien Davosia on kehitetty konferenssikaupungiksi. Maailman johtavat talouspäättäjät kokoontuvat vuosittain tammikuussa Davosiin Maailman talousfoorumin vuosikokoukseen.
Talviurheilulla on Davosissa pitkät perinteet. Keskeisenä paikkana aina 1890-luvulta lähtien on ollut Davosin jäästadion. Siellä on järjestetty pikaluistelun MM-kisat seitsemän kertaa ja EM-kisoja 11 kertaa, Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut useasti vuosina 1899–1966, Jääpallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1913, Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1926, Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1935 sekä Maastohiidon maailmancupin kilpailuja vuosina 1982 ja 2007–2010. Kaupungissa on kymmeniä köysiratoja ja hiihtohissejä, jotka nousevat jopa lähes 3 kilometrin korkeuteen.
Jääkiekkojoukkue HC Davos pelaa korkeimmalla sarjatasolla. Jääkiekon Spengler Cup on järjestetty Davosissa vuodesta 1923.
Rhätische Bahnin rautatie kulkee Davosin läpi. Davosista on tunneittainen junayhteys Filisuriin ja edelleen muun muassa Sankt Moritziin. Puolen tunnin välein on junayhteys Landquartiin ja edelleen muun muassa Churiin ja Zürichiin.
Kaupungin sisäinen liikenne on järjestetty yhdeksällä linja-autoreitillä. Davosista on myös postiautoyhteys kesäisin Flüelasolan yli Suschiin ja Zerneziin.
Ateenan valtiomuoto
Ateenan valtiomuoto () on Aristoteleen nimiin laitettu ja joko Aristoteleen tai jonkun hänen oppilaansa kirjoittama tutkielma, joka käsittelee antiikin Ateenan valtiomuotoa ja sen historiaa.
Aristoteleen teos oli todennäköisesti osa hänen peripateettisen koulunsa kokoelmaa "158 kaupungin kansanvaltaiset, harvainvaltaiset, parhaidenvaltaiset ja tyranninvaltaiset valtiomuodot lajeittain". Kokoelma käsitti laajan aineiston antiikin aikaisten kaupunkivaltioiden valtiomuodoista. Se mainitaan muun muassa Diogenes Laertioksen antamassa Aristoteleen teosluettelossa.
Teoksen on kirjoittanut joko Aristoteles tai joku peripateettisen koulukunnan oppilas hänen ohjauksessaan. Tutkielma on sisältönsä perusteella ajoitettu vuosien 328 ja 325 eaa. välille.
Aristoteleen teos on ainutkertainen sikäli, että se ei ole osa alkuperäistä Aristoteleen teosten kokoelmaa "Corpus Aristotelicumia". Teos oli kateissa, kunnes amerikkalainen lähetyssaarnaaja löysi sen Egyptistä vuonna 1890. Myöhemmin samana vuonna British Museum hankki teoksen.
Teoksen alkuosa on kadonnut. Siitä tunnetaan joitakin katkelmia ennen kaikkea Herakleideen teoksesta tekemästä lyhennelmästä.
Säilynyt osa on jaettu 69 lukuun. Se voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäisessä esitetään Ateenan perustuslain historia vuoteen 403 eaa. saakka. Toisessa osassa esitetään Ateenan perustuslaki sellaisena, kuin se oli tutkielman kirjoitusajankohtana.
Ensimmäinen osa alkaa Kylonin ajoista ja etenee tämän jälkeen Soloniin ja Peisistratoksen suvun tyranniaan. Tämän jälkeen selvitetään Kleistheneen tekemiä uudistuksia, Ateenan demokratiaa sekä sen välillä tapahtuneita syrjäyttämisiä (nk. neljänsadan, viidentuhannen, kolmenkymmenen tyrannin sekä kymmenen tyrannin ajat). Osa päättyy yhteenvetoon valtiomuodon historiallisesta kehityksestä.
Toinen osa käsittelee muun muassa kansalaisuutta koskevaa kirjanpitoa, virkatehtäviä, neuvostoa (Bule), arkontteja, sotilaskomentajia sekä oikeusistuimia.
Moonwalk
Moonwalk () on yksi sliding-tanssitekniikan liikkeistä. Oikealta nimeltään moonwalk on backslide. Backslidessa tanssija näyttää kävelevän eteenpäin, mutta liukuu taaksepäin kuin liukuhihnalla. Tanssitekniikka tuli suuren yleisön tietoisuuteen, kun Michael Jackson esitti sen kappaleensa Billie Jean aikana 25. maaliskuuta 1983 televisio-ohjelmassa "Motown 25: Yesterday, Today, Forever". Moonwalkista tulikin yksi hänen ”tavaramerkeistään”. Sittemmin moonwalkista on tullut yksi maailman tunnetuimmista tanssiliikkeistä. Kyseistä tanssitekniikkaa käytetään tanssilajissa popping.
Urofilia
Urofilia (myös "kultainen suihku", "kultasuihku") on virtsan käyttämistä seksuaalisen mielihyvän tuottamiseen.
Mielihyvää voi saada esimerkiksi virtsaamalla ulkotiloissa, virtsaamalla tai saamalla virtsaa omalle keholleen, nähdessään virtsaamista tai juomalla virtsaa. Siihen voi liittyä myös vaatteisiin liittyvä fetissi, housujensa tai alushousujen kastelu.
Suuri moraalioppi
Suuri moraalioppi () on etiikkaa käsittelevä teos, joka on yleisesti pantu Aristoteleen nimiin. Jotkut tutkijat epäilevät, ettei Aristoteles ole teoksen kirjoittaja, vaan että sen kirjoittivat hänen oppilaansa. Muun muassa J. L. Ackrill on kuitenkin vakuuttunut siitä, että teos on Aristoteleen.
Joka tapauksessa teosta pidetään selvästi epäkypsempänä kuin Aristoteleen "Nikomakhoksen etiikkaa".
Teoksessa selvitetään erityisesti oikeudenmukaisen käsitettä ja siihen liittyviä seikkoja. Kirjoittaja jakaa asiat oikeudenmukaisiin joko luonnon mukaan tai lain mukaan. Luonnollisetkin asiat voivat kuitenkin muuttua, joten samoin luonnollinen oikeudenmukaisuus voi muuttua ajan myötä.
Eudemoksen etiikka
Eudemoksen etiikka () on yksi Aristoteleen etiikan alan teoksista. Teos keskittyy sellaiseen etiikkaan, joka perustuu onnellisuudesta nauttimiseen ihmisen lopullisena päämääränä. Teosta on muokannut Aristoteleen oppilas Eudemos, ja se on siksi nimetty hänen mukaansa.
Eudemoksen etiikan kirjat IV–VI muodostavat myös "Nikomakhoksen etiikan" kirjat V–VII.
Laura Närhi
Laura Närhi (s. 19. tammikuuta 1978 Kirkkonummi) on suomalainen laulaja. Soolouraansa lisäksi Närhi esiintyy Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Hänen tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”, ”Tämä on totta”, ”Mä annan sut pois” ja ”Siskoni”.
Laura Närhi tuli tunnetuksi vuonna 1998 aloittaneen Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Vuonna 2002 Närhi esitti suureksi radiohitiksi muodostuneen "Kuutamolla" -elokuvan tunnuskappaleen ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”. Kemopetrol jäi tauolle vuonna 2007, jonka jälkeen Närhi alkoi työstää ensimmäistä sooloalbumiaan, "Suuri sydän", joka julkaistiin elokuussa 2010. Albumia on myyty yli platinalevyrajan. Albumilta hiteiksi nousivat kappaleet ”Tämä on totta” sekä ”Mä annan sut pois”, jotka molemmat myivät kultaa.
Syyskuussa 2011 Kemopetrol julkaisi uuden albumin, "A Song & A Reason". Vielä saman vuoden lopussa Närhi julkaisi uuden soolosinglen, Tehosekoitin-yhtyeen levyttämästä ”Hetken tie on kevyt” -kappaleesta tehdyn coverin, joka oli vuonna 2012 ensi-iltansa saaneen "Vuosaari"-elokuvan tunnuskappale. Kappale nousi sekä single- että latauslistan ensimmäiselle sijalle ja oli parhaimmillaan Suomen neljänneksi soitetuin radiokappale.
Närhi julkaisi toisen sooloalbuminsa "Tuhlari" lokakuussa 2012. Albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän neljässä päivässä. Albumia on myyty yli 16 000 kappaletta. Syksyllä 2013 Närhi oli myös yksi "Vain elämää" -televisiosarjan toisen tuotantokauden artisteista.
Helmikuussa 2016 Närhi julkaisi uuden singlen, ”Supersankari”. Kappale on ensimmäinen single Närhen kolmannelta sooloalbumilta.
Laura Närhen isä on muusikko-säveltäjä Seppo Närhi. Hänen äitinsä on Suomessa toimineen BMG-levy-yhtiön entinen toimitusjohtaja Maija Kuusi ja isäpuoli säveltäjä-tuottaja Kim Kuusi.
Närhi avioitui muun muassa musiikkivideo-ohjaajana työskentelevän Pekka Haran kanssa toukokuussa 2011. Tammikuussa 2014 uutisoitiin parin jättäneen avioerohakemuksen joulukuussa 2013 ja parin lopullinen avioero astui voimaan heinäkuun lopussa 2014.
Joulukuussa 2014 syntyi Närhen esikoistytär.
Jusuf Habibie
Jusuf Habibie, koko nimeltään Bacharuddin Jusuf Habibie (s. 25. kesäkuuta 1936 Parepare) on indonesialainen poliitikko ja insinööri. Hänestä tuli Indonesian presidentti Suharton erottua tehtävästä vuonna 1998. Hän oli presidenttinä vuoteen 1999.
Abdurrahman Wahid
Abdurrahman Wahid (7. syyskuuta 1940 Jombang, Itä-Jaava – 30. joulukuuta 2009 Jakarta, Indonesia) oli indonesialainen poliitikko. Hän oli maan presidenttinä vuosina 1999–2001. Hänen presidenttikautensa päättyi vuonna 2001, jolloin maan kansalliskokous erotti hänet äänestyksellä kesken kauden, koska hänen sanottiin rikkoneen valtiovallan määräyksiä vastaan. Hänen tilalleen nimitettiin varapresidentti Megawati Sukarnoputri. Wahidia syytettiin korruptiosta ja kyvyttömyydestä.
Wahidin vasemman silmän verkkokalvo vammautui vuonna 1978 liikenneonnettomuudessa eikä koskaan palautunut ennalleen. 1990-luvulla myös oikea silmä alkoi sokeutua, kakkostyypin diabeteksen takia. Hän selvisi tammikuussa 1998 saamastaan aivohalvauksesta.
Wahid eli Sinta Nuriyahin kanssa avioliitossa, josta hänellä on neljä tytärtä. Hänen oli tarkoitus olla PKB-puolueensa presidenttiehdokkaana vuonna 2004. Syyskuussa 2006 hän ilmoitti olevansa valmis asettumaan ehdolle vuoden 2009 presidentinvaalissa.
Endeavour
Avaruussukkula Endeavour (NASAn avaruussukkuloiden ("orbital vehicle") luokituksessa OV-105) on NASAn käytöstä poistettu avaruussukkula. "Atlantis" on NASAn ainoa lentokelpoinen sukkula. Muiden sukkuloiden varaosista rakennetun viidennen ja samalla viimeisen sukkulan Endeavourin tehtävänä oli korvata tuhoutunut avaruussukkula "Challenger". Endeavourin ensilento STS-49 tapahtui 7. toukokuuta 1992. Monesti lykkääntynyt Endeavourin viimeinen lento STS-134 laukaistiin 16. toukokuuta 2011. Viimeinen lento laskeutui Kennedyn avaruuskeskukseen 1. kesäkuuta 2011.
Endeavour on nimetty brittiläisen tutkimusmatkailijan ja merenkävijän James Cookin ensimmäisen aluksen "HMS Endeavourin" mukaan. Apollo 15:n komentomoduulin nimi oli myös "Endeavour". Viimeisen lennon jälkeen käytöstä poistettu Endeavour sijoitetaan "California Science Center" -tiedekeskukseen Los Angelesiin.
Endeavour-sukkula esiintyi elokuvassa "Avaruuden vangit", tosin virheellisesti nimellä Endeavor. Sukkula esiintyi myös elokuvassa "Ytimessä", jossa se laskeutui vahingossa Los Angelesiin.
Terhi Kokkonen
Terhi Tuulikki Kokkonen (s. 16. heinäkuuta 1974 Helsinki) on suomalainen laulaja ja sanoittaja. Hän oli Ultra Bra -yhtyeen jäsen vuosina 1995–2001. Vuodesta 2002 Kokkonen on ollut Scandinavian Music Group -yhtyeen laulusolisti ja sanoittaja.
Kokkonen kirjoitti ylioppilaaksi Kallion lukiosta vuonna 1993. Vuonna 2005 hän aloitti dramaturgian opinnot Teatterikorkeakoulussa. Syksyllä 2008 hän suoritti teatteritaiteen kandidaatin alemman korkeakoulututkinnon. Aiemmin Kokkonen on opiskellut muun muassa teologiaa. Hän harrastaa valokuvausta.
Kokkosen esikoisnäytelmä "Norsunluunokkainen tikka" ilmestyi joulukuussa 2008 Teatterikorkeakoulun ja Kirja kerrallaan -kustantamon Teatteri-sarjassa. Hän on myös toiminut "MeNaiset"-lehden kolumnistina.
Kokkonen osallistui vuoden 2018 Nelonen-kanavan Vain elämää -tv-sarjaan, joka kuvattiin alkuvuodesta 2018 Espanjassa, mutta hänet jouduttiin lähettämään sieltä kesken kuvauksien kotiin.
Kokkosella oli pitkäaikainen seurustelusuhde bänditoverinsa Joel Melasniemen kanssa. Kokkonen oli vuosina 2008–2013 parisuhteessa dokumenttiohjaaja Arto Halosen kanssa, ja heillä on keväällä 2010 syntynyt lapsi. Vuonna 2016 Terhi avioitui sisustussuunnittelija Markus Viiperin kanssa.
Kokkosen pikkusisko Pauliina Kokkonen toimii Scandinavian Music Groupin taustalaulajana. Kokkosen isosisko on näyttelijä Minna Puolanto.
Joutsan seutukunta
Joutsan seutukunta (vuoteen 2004 Kaakkoisen Keski-Suomen seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, Joutsa ja Luhanka. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 132.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Jämsän seutukunta
Jämsän seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 134. Vuoden 2009 alusta lähtien seutukunnassa on kaksi kuntaa, kun Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät vuoden alussa Jämsän kaupungiksi.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan mukaan Jämsän seutukunnan lukuihin.
Keuruun seutukunta
Keuruun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 133.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Äänekosken seutukunta
Äänekosken seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 135. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kaustisen seutukunta
Kaustisen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 161.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kokkolan seutukunta
Kokkolan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 162.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pohjois-Satakunnan seutukunta
Pohjois-Satakunnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 044.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Porin seutukunta
Porin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siihen kuuluu kahdeksan kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 043. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Rauman seutukunta
Rauman seutukunta on Rauman ja lähikuntien muodostama talousalue Satakunnan maakunnassa. Se on yksi Suomen seutukunnista ja sen EU:n alueluokittelun mukainen LAU 1 -numero on 041. 
Seutukuntaan kuuluu neljä kuntaa, joiden alueella oli asukasta.
Raumalla ja sen lähialueilla puhutaan erikoista murretta, "rauman giältä". Murre kuuluu lounaismurteiden ryhmään. Murteen on kirjalliseen muotoon siirtänyt Hj. Nortamo teoksissaan.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Tommi Evilä
Jaakko Tommi Kristian Evilä (s. 6. huhtikuuta 1980 Tampere) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti urheilu-urallaan Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi hänen isänsä Juhani Evilä.
Evilä on yhdeksänkertainen pituushypyn suomenmestari. Arvokisoissa hän saavutti pronssimitalin Helsingin MM-kisoista 2005.
Evilä nousi Suomessa lopullisesti suuren yleisön tietoisuuteen 2005 yleisurheilun MM-kilpailujen yhteydessä selviytymällä pituushyppyfinaaliin uudella suomenennätystuloksella 818 cm ja voittamalla loppukilpailussa pronssia myötätuulituloksella 825 cm ollen MM-kisojen ainoa suomalainen mitalisti. Evilä paransi SE:tä tulokseen 819 cm Suomi–Ruotsi-maaottelussa Göteborgissa 2005. Samana vuonna hänet valittiin Vuoden yleisurheilijaksi.
28. kesäkuuta 2008 Evilä paransi jälleen omaa Suomen ennätystään hyppäämällä Göteborgissa tuloksen 822 cm. Samalla hän ylitti olympialaisten A-rajan kahdella sentillä. Pekingin olympialaisissa 2008 Evilä hyppäsi kaksi yliastuttua ja viimeisellään 788 cm, eikä selviytynyt finaaliin.
Evilän myötätuuliennätys on 841 cm (+3,8 m/s), joka on kaikkien aikojen pisin suomalaisen hyppäämä tulos. Hän jakoi myös 22-vuotiaiden Suomen ennätystä 804 cm, kunnes Roni Ollikainen hyppäsi 16. kesäkuuta 2012 sentin pidemmälle.
Evilä hyppäsi Helsingin EM-kisoissa 2012 pituushypyn karsinnassa viimeisellä karsintahypyllään 801 cm ollen karsinnan viidenneksi paras ja selviytyen pituushypyn finaaliin. Finaalissa hän hyppäsi 779 cm ja sijoittui kilpailun kymmenenneksi.
Keväällä 2013 Evilälle tehtiin polven tähystysleikkaus. Saman vuoden syksyllä hänellä havaittiin neljännen asteen välilevyn pullistuma, joka leikattiin. Leikkauksen vuoksi hän jätti pituushypyn hallikauden 2014 kokonaan väliin. Evilä lopetti aktiiviuransa kauden 2014 jälkeen.
Evilä hyppäsi uransa aikana yli 8 metriä sallituissa oloissa 28 eri kilpailussa.
Evilän elämästä on ilmestynyt Mika Wickströmin kirjoittama kirja "Ilmiö Evilä" (Aamulehti Kirjat), joka julkistettiin 15. elokuuta 2006 Olympiastadionilla.
Evilä asuu Tampereella, on naimisissa ja hänellä on vuonna 2014 syntynyt poika ja Asta-niminen vaimo odottaa heille toista lasta, jonka on määrä syntyä loppuvuodesta 2016. Evilä opiskelee Tampereen teknillisessä yliopistossa diplomi-insinööriksi pääaineenaan materiaalitekniikka. Hänen harrastuksiinsa kuuluu muun muassa kitaran soitto.
Evilä toimi ääninäyttelijänä animaatioelokuvissa "Kung Fu Panda", "Kung Fu Panda 2" ja "Kung Fu Panda 3" mestari Apinan roolissa. Syksyllä 2014 Evilä oli kilpailijana "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman yhdeksännellä tuotantokaudella.
Syyskuussa 2016 Evilä valittiin Suomen Urheiluliiton Tampereen alueen valmennuspäälliköksi. Lisäksi hän toimii Tampereen Pyrinnön valmennuspäällikkönä. Evilä on suorittanut ammattivalmentajan tutkinnon.
Myötätuulessa:
Keski-Karjalan seutukunta
Keski-Karjalan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 124.
Keski-Karjalan seutukunnasta tuli anomuksestaan vuoden 2009 alusta äkillisen rakennemuutoksen alue, jona se oli vuoden 2010 loppuun. Uudelleen seutukunta joutui äkillisen rakennemuutoksen alueeksi syksyllä 2011.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pielisen Karjalan seutukunta
Pielisen Karjalan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 125.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kajaanin seutukunta
Kajaanin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kainuun maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 182. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kehys-Kainuun seutukunta
Kehys-Kainuun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kainuun maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 181.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Imatran seutukunta
Imatran seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 093.
1. tammikuuta 2005 Parikkala, Saari ja Uukuniemi yhdistyivät Parikkalan kunnaksi. Yhdistymisen jälkeen Parikkala olisi ollut Kärkikuntien seutukunnan ainoa kunta, mutta Kärkikuntien seutukunta lakkautettiin ja Parikkala siirtyi Imatran seutukuntaan.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Lappeenrannan seutukunta
Lappeenrannan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 091. Väestömäärä oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Länsi-Saimaan seutukunta
Länsi-Saimaan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Etelä-Karjalan maakunnassa. Kun seutukunta yhdistettiin vuoden 2009 alussa Lappeenrannan seutukuntaan, siihen kuului kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 092.
Kotkan–Haminan seutukunta
Kotkan–Haminan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 082. Seutukunnan asukasluku oli . Asukasluvultaan seutukunnan suurin kunta on Kotkan kaupunki. Seutukunnan asukkaista 1,5% on ruotsinkielisiä.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kouvolan seutukunta
Kouvolan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee entisessä Etelä-Suomen läänissä, Kymenlaakson maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 081.
Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102 000. Kouvolan seudulla asukkaita on nyt ().Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Heinolan seutukunta
Heinolan seutukunta (vuoteen 2001 Itä-Hämeen seutukunta) oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Päijät-Hämeen maakunnassa. Siihen kuului kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 072. Asukasluku vuodenvaihteessa 2008-2009 oli 28  530. Seutukunta lakkautettiin vuoden 2010 alussa, ja kaikki sen kunnat siirtyivät osaksi Lahden seutukuntaa.
Heinolan seutukunnasta tuli vuoden 2009 alussa anomuksestaan äkillisen rakennemuutoksen alue.
Lahden seutukunta
Lahden seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se käsittää Päijät-Hämeen maakunnan kokonaisuudessaan. Siihen kuuluu yhdeksän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 071. Seutukunnan alueella asui yhteensä asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Forssan seutukunta
Forssan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, joista vain Forssa on kaupunki. Seutukunnan LAU 1 -numerokoodi on 053. Forssan seutukunnan asukasluku oli ().
Lounais-Hämeen seitsemästä kunnasta viisi kuuluu Forssan seutukuntaan. Seutukunnan pohjoispuolella sijaitseva Urjalan kunta kuuluu Etelä-Pirkanmaan seutukuntaan ja eteläpuolella sijaitseva Someron kaupunki puolestaan Salon seutukuntaan. Myös pääosa Lounais-Hämeen väestöstä asuu Forssan seutukunnasta. Seutukunnan väestöstä noin puolet asuu Forssan kaupungissa. Suurin taajama on Forssan keskustaajama, johon kuuluvat Forssan kaupunkimaisesti rakennetun alueen lisäksi myös Tammelan kirkonkylä ja Jokioisten kuntakeskus. Seutukunnan kunnat ovat aikoinaan eronneet Tammelasta, joka on edelleen pinta-alaltaan seutukunnan kunnista selvästi suurin.
Idässä Forssan seutukunta rajoittuu Kanta-Hämeessä sijaitseviin Hämeenlinnan seutukuntaan ja Riihimäen seutukuntaan. Lännessä rajanaapurina on Varsinais-Suomessa sijaitseva Loimaan seutukunta. Humppilalla on lyhyt raja myös Lounais-Pirkanmaan seutukunnan ja Tammelalla Uuteenmaahan kuuluvan Lohjan seutukunnan kanssa.
Oikealla näkyvässä kartassa seutukunnan kunnat on esitetty Kanta-Hämeen kuntajakokartalla. Seuraavan luettelon suluissa olevat numerot vastaavat kartan numerointia.
Alueella on tehty yksi kuntaliitos vuonna 1969, jolloin Koijärvi liitettiin pääosin Forssaan ja pieniltä osin Urjalaan. Seutukuntajako otettiin Suomessa käyttöön kuitenkin vasta vuonna 1994, eikä sen jälkeisenä aikana kuntajaossa ole tapahtunut muutoksia.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuosien 1980 ja 1985 välillä seutukunnan väkiluku nousi noin tuhannella asukkaalla. Viiden vuoden välein tehdyn tarkastelun perusteella seutukunnan väkiluku oli suurimmillaan vuonna 1995, jolloin asukkaita oli 36 800. Seuraavien viiden vuoden aikana seutukunnan väkiluku puolestaan laski noin tuhannella asukkaalla. Tämän jälkeen väestön väheneminen on jatkunut loivempana.
Seutukunnan halki kulkevat valtatie 2 Helsingistä Poriin ja valtatie 10 Turusta Hämeenlinnaan. Humppilassa myös valtatie 9 Turusta Tampereelle kulkee jonkin matkaa seutukunnan alueella. Historiallisiin teihin kuuluu Hämeen Härkätie, joka kulkee osan matkastaan Tammelan alueella.
Rautatieliikenteen osalta seutukuntaa palvelee Humppilan rautatieasema, joka sijaitsee Turku–Toijala-radan varrella. Aiemmin toiminnassa ovat olleet myös Ypäjän rautatieasema ja Matkun rautatieasema, joiden asemarakennuksetkin on sittemmin purettu.
Seutukunnan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Forssan keskustan, Jokioisten ja Ypäjän halki virtaava Loimijoki saa alkunsa. Seutukunnassa on kaksi kansallispuistoa: Liesjärven kansallispuisto ja Torronsuon kansallispuisto, jotka molemmat sijaitsevat Tammelassa.
Pikku Hiawatha
Pikku Hiawatha on Disneyn kuvitteellinen sarjakuvahahmo. Hiawatha on pieni intiaanipoika, joka seikkailee tavallisesti Pohjois-Amerikan luonnossa. Suomessa Hiawatha-sarjakuvaa julkaistaan "Aku Ankka" -lehdessä. Hiawathalla on tavallisesti päässään sulka sekä jalassaan intiaanihousut. Hiawatha kantaa myös toisinaan jousipyssyä mukanaan.
Pikku Hiawatha esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1937 "Silly Symphonies" -sarjan piirretyssä lyhytelokuvassa "Little Hiawatha". Hiawathalla ei ollut elokuvassa vuorosanoja. Elokuva esitettiin Suomessa mm. 1980-luvun "Pätkis"-sarjassa. Tämä on toistaiseksi Hiawathan ainoa filmiesiintyminen.
Sarjakuvissa Hiawatha esiintyi ensi kerran "Silly Symphonies" -sanomalehtisarjakuvissa vuosina 1940–1942. Sarjassa oli myös toinen vakiohahmo, Hiawathan tyttöystävä Pikku Minnehaha. Edelleen hahmot puhuivat hyvin harvoin.
Sarjakuvalehtiesiintymiset Yhdysvalloissa jäivät vuosiin 1952–1959, jolloin Hiawatha kuului aluksi Walt Disney's Comics and Stories -lehden vakiohahmoihin. Vuosikymmenen lopulla Hiawathaa ilmestyi neljä omaa numeroa Dell Comicsin Four Color -sarjassa. Lehtisarjat erosivat aikaisemmista sarjakuvista: Nyt Hiawatha puhui jatkuvasti, ja Minnehahan tilalle sarjaan tuotiin pikkusisko Auringonkukka ja isä Suuri Päällikkö, joiden kanssa Hiawatha saattoi keskustella. Eurooppalaisia Hiawatha-sarjakuvia on ilmestynyt myöhemminkin, ja niissä on harvakseltaan esiintynyt äiti Mokkasiina, ja aivan viime vuosina useinkin vähän vanhempi intiaanipoika Pikku Puuma.
Hahmon nimi tulee Henry Wadsworth Longfellow'n runoelmasta "Laulu Hiawathasta" ("The Song of Hiawatha"), joka kertoo muinaisesta intiaanipäälliköstä Hiawathasta.
Hämeenlinnan seutukunta
Hämeenlinnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 051. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Riihimäen seutukunta
Riihimäen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 052.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Juvan seutukunta
Juvan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Itä-Suomen läänissä, Etelä-Savon maakunnassa. Kun seutukunta lakkautettiin vuoden 2009 alussa, siihen kuului neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 102.Kunnat käyttävät alueestaan ja yhteistyöstään myös nimitystä "RaJuPuSu", joka on lyhenne kuntien nimien aluista.
Yhteistyön tehostamiseksi perustettiin RaJuPuSu-yhtymä vuonna 1995 . Vuoden 1999 alusta mukaan liittyi myös Joroinen.
RaJuPuSu-yhtymän toiminta perustuu yhteistyösopimukseen, jossa sen tehtäviksi määritellään:
Myöhemmin vuonna 2002 RaJuPuSu-yhtymässä päätettiin keskittyä maaseudun kehittämiseen ja kehittämisessä painottua:
Yhtymää johtamaan valitaan seutuhallitus valtuustokausittain.
Mikkelin seutukunta
Mikkelin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 101. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pieksämäen seutukunta
Pieksämäen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 105.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Savonlinnan seutukunta
Savonlinnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 103.
Savonlinnan seutukunnassa sijaitsevat kunnat tekevät yhteistyötä mm. Itä-Savon koulutuskuntayhtymän ja Itä-Savon sairaanhoitopiirin (ISSHP) kautta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Itä-Lapin seutukunta
Itä-Lapin seutukunta (vuoteen 1998 Koillis-Lapin seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 194.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Kemi–Tornion seutukunta
Kemi-Tornion seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se on alueeltaan sama kuin Meri-Lappi sijaiten Lapin nykymaakunnan lounaisosassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 192. Kemi-Tornion seutukunnan asukasluku oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pohjois-Lapin seutukunta
Pohjois-Lapin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 197.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Rovaniemen seutukunta
Rovaniemen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 191.
1. tammikuuta 2006 Rovaniemi ja Rovaniemen maalaiskunta yhdistyivät Rovaniemen kaupungiksi.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Torniolaakson seutukunta
Torniolaakson seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 193. Huomaa seutukunnan nimen kirjoitusasu ("Torniolaakso", ilman genetiiviä) poikkeuksena yleisemmästä "Tornionlaaksosta".
Seutukunta on Lapin pienin muodostuen vain kahdesta kunnasta. Pellon ja Ylitornion kesken on ollut vuosikausien ajan tiivistä yhteistyötä. Varsinainen kuntaliitos ei kuitenkaan ole ollut vakavissa puheissa.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Tunturi-Lapin seutukunta
Tunturi-Lapin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Alueesta käytetään myös nimitystä "Luoteis-Suomi" ja se on osa Lapin maakuntaa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 196.
Yksi alueen merkittävimmistä elinkeinoista on hiihto- ja laskettelukeskuksien vetovoimaan perustuva talvimatkailu. Alueella sijaitsevia turistikeskuksia ovat mm. Kilpisjärvi, Olos, Pallas, Ylläs ja Levi.
Yhteyksiä ulkomaailmaan tarjoavat Kittilän ja Enontekiön lentoasemat sekä Kolariin alueella sijainneen Partekin sementtitehtaan ansiosta vedetty rautatie.
Alueen tunnettuja taiteilijoita ovat Muoniosta kotoisin oleva Katri Vala (s. 11.9.1901 Muonio - k. 28.5.1944 Ruotsi), kittiläläiset Reidar Särestöniemi (1925-1981) ja Einari Junttila (1901-1975). Kirjailija Yrjö Kokko (16.10.1903 Sortavala - 6.9.1977 Helsinki) toimi piirieläinlääkärinä Muonion kunnassa vuosina 1945-1950. Muoniosta kotoisin on myös Muonion entisen kirkkoherran Eemeli Salmen poika Oulun hiippakunnan piispa Samuel Salmi (s. 1951 Muoniossa).
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Tommi
Tommi on suomalainen miehen etunimi. Tommin nimipäivä on 21. joulukuuta. Nimi pohjaa nimeen Tuomas, josta se oli lempinimimuoto joka on vakiintunut omaksi nimekseen.
Joulukuuhun 2017 mennessä nimi Tommi on Suomessa annettu 15 910 henkilölle.
Infraääni
Infraääniksi kutsutaan ääniä, joiden taajuus on ihmisen kuuloalueen alapuolella eli alle 20 hertsiä. Infraääniä tuottavat muun muassa tuulet, myrskyt ja maanjäristykset.
Useat eläimet kuten valaat, elefantit, kirahvit, alligaattorit, sarvikuonot ja okapit käyttävät matalia infraäänialueen taajuuksia keskinäisessä viestinnässään.
Ihmisten tuottamien laitteiden kuten dieselmoottori, tuuliturbiini ja kaiuttimet muodostavat infraääniä. Infraääniä käytetään maanalaisten kallio- ja öljymuodostelmien kartoittamiseen. Lisäksi infraäänien avulla valvotaan maanjäristyksiä sekä tutkitaan sydäntä.
Ihminen voi tuntea infraäänen tärinänä. Infraääni voi olla terveydelle vaarallista taajuusalueella 5–10 Hz. Tämä johtuu infraäänen hermostollisista vaikutuksista.
20 Hz on pidetty ihmisen kuulemisen raja-arvona. Kuitenkin ideaalitilanteissa ihmiskorva pystyy tunnistamaan 12 Hz infraääniä.
Eräässä tutkimuksessa ihmisille saatiin aiheutettua aavemaisia tuntemuksia infraäänillä.
Australialaisessa tutkimuksessa infraäänien osoitettiin vaikuttavan joidenkin ihmisten tasapainoelimeen ja aiheuttavan merisairauden kaltaisia oireita.
Turmiolan Tommi
Turmiolan Tommi on raittiusvalistuksen juopotteluun lankeavan miehen varoittava esimerkkihenkilö. Turmiolan Tommi oli alun perin alkoholin vaaroista varoittava kahdeksan kuvan kuvakertomus vuodelta 1858. Piirrokset Raittiuden Seuran julkaisemaan kirjaseen teki taiteilija Alexandra Frosterus-Såltin. Alkuperäinen kertomus on unohtunut, mutta fraasi muuttunut pelottelevaa valistusta kuvaavaksi käsitteeksi. Turmiolan Tommin elämäkerta -vihkoa voidaan pitää Suomen ensimmäisenä sarjakuvajulkaisuna.
Populaarimusiikissa tunnetuin viittaus Turmiolan Tommiin lienee Eppu Normaalin kappaleessa ”Murheellisten laulujen maa”, jossa lauletaan: "Hälle kohtalon koura juottaa väkijuomaa / Niin Turmiolan Tommi taas herää henkiin / Ja herrojen elkeet tarttuvat renkiin".
Lada Niva
Lada Niva on Ladan malliston nelivetoinen maastoautomalli, jota tehtiin Ladan perusmoottorilla varustettuna. Autoa alettiin sarjavalmistaa 5. huhtikuuta 1977. Autoa käytti muun muassa Serbian poliisi. Niva on myös suosittu auto kotimaassaan Venäjällä sekä muualla maailmassa hyvien maasto-ominaisuuksiensa ansiosta. Autoa on myyty myös pelkällä Niva-nimellä, ilman Lada-merkkiä. Nivaa myydään ainakin Venäjän markkinoilla myös 5-ovisena, pidennetyllä alustalla.
Ensimmäisen sukupolven Lada Niva 1600 tuli Suomessa myyntiin vuonna 1978. Se perustui monilta osiltaan Lada-henkilöautoon ja loi monien maiden tavoin myös Suomeen uuden entistä halvempien nelivetomaastureiden luokan. "Helsingin Sanomat" sanoi Nivan perustuvan samankaltaisiin ratkaisuihin kuin Range Rover: mahdollisimman henkilöautomainen matkustamo ja varustetaso. Mustalla muovilla verhoillut istuimet eivät kuitenkaan ihastuttaneet, mutta ajo-ominaisuudet todettiin yllättävän hyviksi.
Vuonna 1984 Lada Nivan vaihteistoksi tuli Lada 2105 -mallin vaihteisto. Perävälitys muuttui 4,3:sta 4,1:een. Vuodesta 1985 alkaen Nivaa sai myös 5-vaihteisena.
Nivaa päivitettiin vuonna 1994: 21213-malli sai uuden ilmeen keulalle ja taakse, sekä uudet moottorivaihtoehdot.
Suomessa maahantuoja teki Nivasta erikoisversion De Lux, jossa oli vauhtiraidat ja lisävalot. Lada Niva 1600:n myynti Suomessa loppui vuonna 1992, koska se ei enää täyttänyt US83-päästönormeja.
Mallinumerot:
Niva 2131 on pidennetyllä akselivälillä varustettu versio. Se on saatavana myös 2,0-litraisella 100 hevosvoiman moottorilla.
Vuonna 1995 tuli myyntiin runsaan vuoden ajaksi Lada Niva 1700i. Uusitussa Nivassa takaluukku aukesi puskurista saakka ja siinä oli erilaiset takavalot, etupenkit olivat peräisin Lada Samarasta ja kojelauta oli uusittu. 1700i:n moottori oli sama General Motorsin yksipisteruiskulla varustettu kuin Lada 1700i:ssä.
Uuden sukupolven Niva on maailman halvin maastoauto. Se on suunniteltu yhteistyössä General Motorsin kanssa ja sitä myydään Chevrolet Niva -nimellä. Uudessa Nivassa on jatkuva neliveto, ja moottorivaihtoehtoja ovat 1,8-litrainen VAZ-21231 sekä 2-litrainen VAZ-23233, joista ensimmäisessä tehoa 90 hevosvoimaa ja jälkimmäisessä 99 hevosvoimaa.
Mallinumerot:
Elokuussa 2007 Delta-Auto aloitti perinteisen, vain hieman tekniikaltaan uudistetun Lada Nivan maahantuonnin. Tällä hetkellä autoa ei kuitenkaan enää tuoda maahan (2010).
Sporadit
Sporadit () ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva hajanainen saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat eri puolilla Välimereen kuuluvaa Egeanmerta. Se jakaantuu edelleen pienempiin saariryhmiin. Laajasti ottaen nimityksellä Sporadit viitataan kaikkiin Egeanmeren saariin Kykladeja sekä merialueen suurimpia saaria Kreetaa ja Euboiaa lukuun ottamatta. Nykyään nimitystä käytetään kuitenkin yleensä lähes pelkästään Pohjoisista Sporadeista.
Sporadien nimi viittaa ”hajallaan oleviin” (σποραδικός, "sporadikós") saariin, toisin sanoen saariin, joiden on aiemmin ajateltu olevan hajallaan eri puolilla Egeanmeren keskelle kehämäisesti sijoittuvien Kykladien ("Kykládes") ympärillä.
Sporadeihin voidaan lukea seuraavat saariryhmät ja saaret (pohjoisesta etelään):