Maahanmuuttovirasto
Maahanmuuttovirasto (Migri) on sisäministeriön alainen virasto, joka toteuttaa Suomen maahan-muuttopolitiikkaa sekä tuottaa tietopalveluita tueksi poliittiseen päätöksentekoon sekä kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä varten. Virasto aloitti toimintansa vuonna 1995 nimellä Ulkomaalaisvirasto.
Maahanmuuttovirasto on päätöksenteko-organisaatio maahanmuutto-, turvapaikka-, pakolaisuus- ja kansalaisuusasioissa. Viraston toimintaan kuuluu maahanmuuttopolitiikan, hyvän hallinnon ja ihmis- ja perusoikeuksien toteuttaminen sekä hallitun maahanmuuton edistäminen.  Vuoden 2017 alusta oleskeluluvan jatkamiseen ja EU-kansalaisen oleskeluun liittyvät asiat siirtyivät Maahanmuuttovirastolle; aikaisemmin luvat myönsi poliisi.
Maahanmuuttoviraston tehtävänä on myöntää oleskelulupia Suomeen tuleville ulkomaalaisille kuten opiskelijoille, työntekijöille, yrittäjille ja Suomeen perhesiteen perusteella muuttaville sekä rekisteröidä EU-kansalaisen oleskeluoikeuden. Maahanmuuttovirasto käsittelee Suomesta kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden turvapaikkahakemukset sekä ohjaa ja suunnittelee turvapaikanhakijoiden ja tilapäistä suojelua saavien vastaanoton käytännön toimintaa. Maahanmuuttovirasto ylläpitää myös kahta vastaanottokeskusta. Lisäksi virasto myöntää muukalaispasseja ja pakolaisen matkustusasiakirjoja sekä päättää käännyttämisestä, karkottamisesta, pääsyn epäämisestä ja maahantulokiellosta. Maahanmuuttoviraston tehtäviin kuuluu myös vastata kansalaisuushakemuksista, -ilmoituksista ja -selvityksistä ja ulkomaalaisrekisterin sekä ulkomaalaisasioiden sähköisen asiankäsittelyjärjestelmän (UMA) ylläpidosta.Eduskunta säätää lait sisäministeriön kehittäessä ja koordinoidessa maahanmuuttolainsäädäntöä. Ensimmäiset oleskelulupahakemukset jätetään ulkomailla edustustoille ja Suomessa Maahanmuuttovirastolle. Jatko-oleskelulupaa voi hakea vain Maahanmuuttovirastolta. Maahanmuuttovirastossa tehtäviin päätöksiin voi hakea muutosta hallinto-oikeudesta.
Rajavartiolaitos hoitaa muun muassa viisumeita ja ottaa vastaan turvapaikkahakemuksia poliisin tavoin. Poliisi on vastuussa maastapoistamisesta.
Työ- ja elinkeinoministeriö ja sen alaiset virastot tekevät työvoimapoliittista harkintaa työntekijöiden oleskelulupahakemuksia varten, tutkivat elinkeinon kannattavuuden edellytyksiä yrittäjien oleskelulupahakemuksia varten sekä huolehtivat oleskeluluvan saaneiden kotoutumisesta. Pohjoismaiden kansalaisten rekisteröinti kuuluu maistraatin tehtäviin.
Maahanmuuttovirasto koostuu tulosyksiköistä, joita ovat maahanmuutto-, turvapaikka-, vastaanotto- ja kansalaisuusyksikkö, sekä tukiyksiköistä, joita ovat asiakkuus ja viestintä -yksikkö, ja esikunta, joka muodostuu oikeus- ja maatietoyksiköstä, henkilöstöhallinnosta, sähköiset palvelut -yksiköstä, kansliasta ja kehittämispalveluista. Työntekijöitä virastossa on yhteensä yli 1000. Maahanmuuttoviraston toimintaa ohjaa ja valvoo ylijohtaja Jaana Vuorio, joka on toiminut virassa heinäkuusta 2013 lähtien.
Maahanmuuttoviraston päätoimipaikka on Helsingissä Pasilan virastokeskuksessa. Helsingin palvelupiste sijaitsee Sörnäisissä Käenkujalla ja Maahanmuuttokirjasto Lintulahdenkadulla .
Muut viraston toimipisteet sijaitsevat Tampereella, Vaasassa, Rovaniemellä, Kuopiossa, Lahdessa, Kuhmossa, Oulussa, Lappeenrannassa ja Raisiossa. Osassa toimipisteitä käsitellään lupa-asioiden lisäksi myös turvapaikka-asioita. Kuhmossa ei ole lainkaan palvelupistettä, vaan vain turvapaikkayksikön tulosalue sekä viraston puhelinasiakaspalvelu. Maahanmuuttoviraston vastaanottokeskukset sijaitsevat Joutsenossa ja Oulussa.
Maahanmuuttoviraston visio on "Maahanmuutosta kansalaisuuteen ­– elinvoimaisen ja turvallisen Suomen rakentaja.". Viraston arvoihin kuuluu uudistaminen, vastuullisuus ja vaikuttavuus. Tavoitteisiin kuuluu asiakaslähtöinen toiminta, toiminnan tehostaminen, valmiuden parantaminen ja hyvänä työpaikkana oleminen.
Vuoden 2016 toukokuussa Maahanmuuttovirasto ilmoitti Irakin, Afganistanin sekä Somalian olevan aikaisempaa turvallisempia maita palata. 10. helmikuuta 2017 turvapaikanhakijat aloittivat mielenosoituksen migrin tekemiä virheellisiä turvapaikkapäätöksiä vastaan. Helsingin keskustassa ympäri vuorokauden mieltään osoittavat turvapaikanhakijat vaativat virheellisten turvapaikkapäätösten uudelleen läpi käymistä, pakkopalautuksien lopettamista, humanitaarista suojelua sekä sitä, ettei turvapaikanhakijoita poistettaisi vastaanottokeskuksista ennen kuin seuraava majoituspaikka on tiedossa. Suurin osa mielenosoittajista oli irakilaisia, mukana oli myös afganistanilaisia. Turvapaikkayksikön tulosalueen johtaja on myös myöntänyt hallinto-oikeudessa läpimenneiden turvapaikkavalitusten kasvuun liittyen, että vuodesta 2016 lähtien joissakin tapauksissa kiireessä työskennellyt viranomainen on soveltanut maantietoa väärin eikä asioita ole selvitetty riittävästi. Päätösten laadun heikkenemisen takana on julkisuudessa arvioitu olevan virkailijoiden kiireen ja kokemattomuuden lisäksi myös poliittisia syitä, vaikka virasto onkin kiistänyt poliittisen ohjauksen päätöksenteossa. Myös tulkkivirheet ovat yleisiä.