Länsi-Pakila
Länsi-Pakila () on Helsingin 34. kaupunginosaan eli Pakilaan kuuluva osa-alue ja pientalovaltainen peruspiiri Pohjois-Helsingissä. Länsi-Pakilassa on asukkaita 7 033 (1.1.2018) ja työpaikkoja 1 318 (31.12.2013).
Idässä Länsi-Pakilaa rajaa Tuusulanväylä, etelässä Länsi-Pakila rajoittuu itäpäässään Maunulan Suursuon viheralueeseen; Pakilantien länsipuolella raja Pirkkolaan kulkee Papinmäentietä pitkin. Länsiraja Pirkkolaan, Maununnevaan ja Haltialaan päin kulkee heti Keskuspuiston reunalla. Pohjoisessa raja Paloheinään kulkee kevyttä liikennettä palvelevan Nuotiokujan ja itäpäässä Miilutien kohdalla.
Kehä I kulkee Länsi-Pakilan halki länsi-itä-suuntaisesti ja jakaa sen kahteen suunnilleen yhtä suureen etelä- ja pohjoisosaan. Alueen kokoojakatuna toimii Pakilantie, joka alkaa Tuusulanväylältä Oulunkylän liittymästä ja kulkee Maunulan ja Länsi-Pakilan kautta Paloheinään. Sen leikkaa Kehä I:n eritasoliittymässä keskellä Länsi-Pakilaa. Tyypillisiä alueelle ovat myös monet pitkät ja suorat itä-länsisuuntaiset kadut, jotka ulottuvat Tuusulanväylän läheisyydestä Keskuspuiston reunaan.
Vuonna 2015 oli Länsi-Pakilan asukkaista 92,5 % suomenkielisiä, 3,8 % ruotsinkielisiä ja 3,7 % muun kielisiä. Länsi-Pakilassa asuu vähiten ulkomaalaistaustaisia kaikista Helsingin alueista. Asukkaista 52,7 % oli syntynyt Helsingissä.
Helsingin 34 peruspiirin tulovertailussa Länsi-Pakila sijoittui sijalle 3.
Länsi-Pakilan väestöstä 54,8 prosentilla on korkea-asteen tutkinto. Tämä tekee Länsi-Pakilasta Helsingin neljänneksi koulutetuimman peruspiirin.
Länsi-Pakilaan rakennettiin rintamamiestaloja 1940- ja 1950-luvuilla. Niitä rakennettiin muun muassa Halkosuontielle, Heinämiehentielle, Niittyluhdantielle ja Kyläkunnantielle. Kyseisiä katuja ollaankin kutsuttu ”jälleenrakennuskauden helmiksi”.
Länsi-Pakilassa asuntojen keskikoko on Helsingin alueista toiseksi suurin, 98,5 m. Neljän huoneen asunto on tavallisin. Länsi-Pakilan asunnoista on pientaloissa 92 % ja kerrostaloissa 8 %. Yleisimpiä ovat 1960-, 1970-, ja 1980-luvuilla rakennetut asunnot; 1990-luvulta alkaen asuntotuotanto on alueella vähentynyt. Kuitenkin vielä 2000- ja 2010-luvuilla alueella on ollut vähäistä asuntotuotantoa. Vuokra-asuntoja Länsi-Pakilassa on 8,6 %. Länsi-Pakilassa on vähiten vuokra-asuntoja kaikista Helsingin alueista.
Pakilantien varrella sijaitsee muun muassa päivittäistavarakauppa- ja muita kauppa- ja palveluliikkeitä sekä huoltoasema.
Länsi-Pakilassa on kaksi koulua, Pakilan ala-aste ja Pakilan yläaste. Alueella toimii kaksi päiväkotia, Päiväkoti Pakila ja Päiväkoti Havukka. Alueella toimii myös Pakilan Montessori-leikkikoulu.
Varsinaisen Länsi-Pakilan alueella on vähän puistoja. Niistä laajin on alueen keskellä Kehä I:n pohjoispuolella oleva Pakilanpuisto.
Länsi-Pakilan asukkaiden virkistysmahdollisuudet ovat hyvät, sillä Keskuspuisto ja Pirkkolan liikuntapuisto sijaitsevat heti Länsi-Pakilan länsipuolella. Länsi-Pakilan ulkoilumahdollisuudet pohjautuvat ennen kaikkea Keskuspuiston tarjoamiin, aina Vantaanjoelle saakka ulottuviin ulkoilureitteihin. Lähellä sijaitsevassa Pirkkolan liikuntapuistossa on urheilukenttiä, kunto- ja voimailusali, maauimala, uimahalli, palloiluhalli ja kaksi jäähallia. Lisäksi puistossa on kuntoratoja ja hiihtolatuja. Vantaanjoen varressa sijaitsee myös Pakilan uimaranta. Lähellä sijaitsevat myös Haltiala, Maunulan ulkoilumaja, Maunulan liikuntahalli, Paloheinän ulkoilumaja, Paloheinän jäähalli ja Paloheinän golfkenttä. Itäsuunnassa lähimmät ulkoilualueet ovat Oulunkylän liikuntapuistossa ja Tuomarinkartanon alueella.
Vuonna 2012 avattu Pakilan Alko herätti pakilalaisissa näkyvää vastustusta. Alkon nähtiin aiheuttavan häiriötä. Sitä vastaan kerättiin 500 hengen adressi, joka ei kuitenkaan estänyt Alkon tuloa Länsi-Pakilaan Pakilantien varrelle, jossa sille Alkon mukaan oli tarvetta. Pakilan Alko oli Suomen ensimmäinen Lidlin yhteydessä toimiva Alkon myymälä. Aiemmin Alkot olivat toimineet vain S- ja K-ryhmien myymälöiden ja suurten kauppakeskusten yhteydessä.
Pakilan Teboilin yhteydessä toimii myös Rolls.
Länsi-Pakilassa Pakilantiellä sijaitseva Pakilan Teboil-huoltoasema on yhtenä tapahtumapaikkana Jarkko Sipilän dekkarissa "Seinää vasten" sekä Kari Hotakaisen romaaneissa "Sydänkohtauksia eli kuinka tehtiin Kummisetä" (1999), "Juoksuhaudantie" (2002) ja "Satukirja" (2004). Hotakainen mainitsee huoltamon ja sen kahvion myös todellisuudessa kantapaikakseen ja ”henkiseksi kodikseen”.
Hyvän Paimenen kirkko sijaitsee Länsi-Pakilassa Tuusulanväylän ja Kehä I:n kulmauksessa. Kirkkosalissa on 350 paikkaa ja seurakuntasalissa 120. Hyvän Paimenen kirkko on kesäkuusta 2010 alkaen ollut Pakilan seurakunnan ainoa kirkkorakennus. Kirkossa järjestetään viikoittain jumalanpalvelus.
Kirkolla toimii myös kaksi aikuisten kuoroa ja lasten karitsakuoro, lasten päivä- ja iltapäiväkerhot sekä paljon erilaisia kerhoja eri ikäryhmille. Kirkolla järjestetään myös erilaisia kursseja.
Alueen merkittävimmät liikenneväylät ovat Tuusulanväylä ja Kehä I. Länsi-Pakilassa on monipuoliset liikenneyhteydet sekä joukkoliikenteen, yksityisautoilun että kevyen liikenteen näkökulmasta. Liikenneyhteydet keskustaan ovat hyvät: matkustusaika bussilla on noin puoli tuntia.
Länsi-Pakilassa ajavat seuraavat bussit:
Lisäksi Pakilan poikki ajaa Kehä I:tä pitkin bussilinja 54 (Itäkeskus – Pitäjänmäki).