Mjölbyn kunta
Mjölbyn kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Mjölby. Mjölby ja Skänninge ovat molemmat entisiä kaupunkeja. Mjölbyn kunta on siten yksi Ruotsin viidestä kunnasta, jossa sijaitsee useampi kuin yksi entinen kaupunki.
Kunnan maapinta-ala on 547,00 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 602 henkeä (31.12.2015).
Mjölbyn naapurikunnat ovat lännessä Vadstena ja Ödeshög, pohjoisessa Motala, idässä Linköping ja etelässä Boxholm.
Mjölbyn ystävyyskunnat ovat Norjassa Karmøy, Suomessa Hankasalmi ja Virossa Häädemeeste.
Kunnan alueeseen nykyään kuuluvassa Väderstadin taajamassa valmistetaan maatalouskoneita.
Vuonna 2007 kunnassa oli 240,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 43,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Ensimmäinen kuntaliitos nykyisen Mjölbyn alueella tehtiin jo 1890, jolloin Västra Skrukeby liitettiin Högbyhyn. Mjölbyn taajaväkinen yhdyskunta perustettiin samannimiseen maalaiskuntaan vuonna 1899. Maalaiskunta muutettiin kokonaan Mjölbyn kaupungiksi vuonna 1920, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin viisi "suurkuntaa":Historialliset Bobergin kihlakunta ja Vifolkan kihlakunta antoivat nimet kahdelle uusista kunnista. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Mjölbyn kunta yhdistämällä Mjölbyn ja Skänningen kaupungit, Vifolkan maalaiskunta sekä osia Bobergin (Normlösa, Vallerstad ja Skeppsås) ja Folkungan (Appuna, Hogstad, Kumla ja Väderstad) maalaiskunnista. Muut osat Bobergia liitettiin Motalan kuntaan ja Folkungan muut osat puolestaan Vadstenan ja Boxholmin kuntiin.
Vaakunaselitys: "Punaisessa kentässä poikittain asetettu virta, seuranaan kaksi myllynratasta, kaikki kultaa." (Ruotsiksi: "I rött en balkvis ställd ström, åtföljd av två kvarnhjul, allt av guld.")
Nykyinen kuntavaakuna vahvistettiin vuonna 1922 Mjölbyn kaupungin käyttöön. Vuoden 1971 kuntaliitosten jälkeen myös uusi kunta käytti vaakunaa ja rekisteröi sen vuonna 1978. Skänningen vaakuna perustuu 1300-luvulta olevaan sinettiin. Vifolkan vaakuna oli vuodelta 1952 ja Folkungan vuodelta 1955. Nämä vaakunat menettivät asemansa kuntauudistuksen yhteydessä.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 248 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 267 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 999 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 262 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mjölbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.