Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI
Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto — SAKKI ry perus­tet­tiin vuonna 1987 ajamaan ammattiin opiskelevien (myöh. amis) etuja ja oikeuk­sia sekä yhdis­tä­mään kaikkia amiksia ympäri maan.
SAKKI koostuu henki­lö­jä­se­nis­tä, jäse­no­pis­ke­li­ja­kun­nis­ta sekä yhtei­sö­jä­se­nis­tä. Jäsenopiskelijakuntia on jo lähes 200. Yli 170 000 jäsenen SAKKIa johtaa amik­sis­ta koos­tu­va liit­to­hal­li­tus, jonka valit­see joka toinen vuosi järjes­tet­tä­vä liit­to­ko­kous. Lisäksi SAKKIssa on palkat­tu­ja työn­te­ki­jöi­tä, jotka pyörit­tä­vät päivit­täis­tä toimin­taa.
SAKKI:n tärkeimpiä yhteistyökumppaneita ovat valtakunnalliset sitoutumattomat opiskelijajärjestöt. Järjestö tarjoaa jäsenilleen maksullista opiskelijakorttia, jolla saa muun muassa valtakunnallisia matkustaja-alennuksia sekä paikallisia etuja. SAKKI ry:n sääntöjen mukaan liiton tarkoitus on muun muassa toimia jäsentensä palvelu- ja edunvalvontajärjestönä kehittäen jäsenyyteen kuuluvia etuja.
SAKKI tarjoaa jäsenistölleen oikeusturvaneuvontaa. Yleensä oikeusturvakysymykset liittyvät työssäoppimiseen, arvosteluun, materiaalimaksuihin tai oppilaskunnan kuulemiseen.
SAKKIn oleellisimpia edunvalvonta-alueita ovat muun muassa koulutuspolitiikka sekä opiskelijoiden oikeusturva. Tärkeänä osa-alueena SAKKI osallistuu ja pyrkii vaikuttamaan myös opiskelijoiden opintososiaalisten etujen kehittämiseen.
SAKKI järjestää jäsenilleen myös koulutuksia ja tapahtumia.
SAKKI ry:n perustivat vuonna 1987 neljä SAK:hon kuuluvaa ammattiliittoa (Metallityöväen liitto, Rakennusliitto, VTY ja KTV) sekä yli 200 ammattiin opiskelevaa nuorta. Tällä hetkellä Ammattiin Opiskelevissa on yli 200 jäsenopiskelijakuntaa ympäri Suomen sekä yhteisöjäseninä SAK:laisia ammattiliittoja.
SAKKI suhtautuu ennakkoluulottomasti toisen asteen yhä syvenevään yhteistyöhön. Koulutuspoliittisten linjausten mukaan lukioiden ja ammatillisten oppilaitosten on järkevää koota yhteisiä seudullisia opiskelumahdollisuuksia, jotta opiskelijalle voidaan tarjota yksilöllisiä ja joustavia opintoja.
Ikäluokkien pienentyessä oppilaitosverkko on suurten muutosten edessä. Pieniä yksiköitä kootaan yhteen ja kuntauudistuksen myötä kunnat hakeutuvat yhä läheisempään yhteistyöhön koulutuksen järjestämisessä. Tällöin toisen asteen koulutus olisi pääsäännön mukaan tarkoituksenmukaisinta järjestää seudullisesti kootusti.
Myös opetussuunnitelmien perusteita on kehitettävä jatkossa siten, että lukio-opintojen ja ammatillisten opintojen yhtäaikainen suorittaminen mahdollistuu kitkattomasti. Kaksoistutkintojen kasvava suosio rohkaisee tuomaan lukio-opintoja ja ammatillisia opintoja toisiaan lähemmäs sekä rakenteellisesti että sisällöllisesti.
Suomalaisessa opintotukijärjestelmässä on SAKKI ry:n näkemyksen mukaan kehitettävää jotta järjestelmä olisi tasa-arvoinen kaikille opintotuen piirissä oleville opiskelijoille. SAKKI vaatii erityisesti että:
Opiskelijakuntien asemaa on parannettava seuraavasti:
Ammattiin Opiskelevat järjestää myös Suomen suurimmat Next Step koulutus- ja työelämämessut. Valtakunnallisia messuja on järjestetty vuodesta 1990.
Messuilla esitellään peruskoulun päättäville jatko-opiskelumahdollisuuksia sekä tarjotaan ammattiin valmistuville tietoa työelämästä ja rekrytointimahdollisuuksia. Vuosittain messuilla vierailee noin 20 000 kävijää. Vuonna 2007 SAKKI järjesti vastavalmistuville opiskelijoille "Työelämään!"-messut, jossa opiskelijat kohtaavat työnantajat. Sittemmin uusi konsepti on siirretty osaksi Next Step -messuja. Next Step -messut järjestettiin edellisen kerran 22.-23.1.2014 Helsingin Messukeskuksessa.
Liiton hallitus koostuu nuorista ammattiin opiskelevista. Sääntöjen mukaan puolet opiskelijajärjestön hallituksen jäsenistä pitää olla opiskelijoita.
SAKKI:n liittohallitus on liittokokousten välillä järjestön ylin päättävä elin.
Työntekijöitä SAKKI:lla on kahdeksan. Toimiston esimiehenä toimii pääsihteeri Hanna Huumonen.
Ammattiin Opiskelevat tekee myös tiivistä yhteistyötä ammattiliittojen kanssa, jolla edistetään ammattiin valmistuvien tietämystä työelämästä. Ammattiin Opiskelevien yhteisöjäsenet ammattiliitoista maksavat liitolle yhteisöjäsenmaksua alle 29-vuotiaista henkilöjäsenistään sekä käyttävät äänivaltaansa liittokokouksessa. Ammattiin Opiskelevien jäseneksi liittyminen ei vaadi ammattiliittoon kuulumista. Ammattiin Opiskelevien henkilöjäsen saa halutessaan kuulua mihin tahansa ammattiliittoon.