Gustaf Ignatius
Gustaf Ignatius (8. kesäkuuta 1873 Helsinki – 21. joulukuuta 1949 Helsinki) oli sisäasiainministeri Kallion II hallituksessa 1925–1926, edustaen Kokoomusta. Elämäntyönsä hän suoritti Kuopion läänin maaherrana.
Ignatiuksen vanhemmat olivat suomenmielinen senaattori, tilastollisen päätoimiston johtaja Karl Emil Ferdinand Ignatius (1837-1909) ja Amanda Kristina Bergman (1841-1921). Isä oli ollut mukana perustamassa "Uusi Suometar" -lehteä. Aviopari sai kaikkiaan kymmenen lasta:
Lapsuudenkodista kirjoitti Katri Bergholm kaksi muistelmateosta.
Gustaf sairastui 3-vuotiaana ankaraan tulirokkoon, josta jälkisairautena tuli tuberkuloosi oikeaan lonkkaan. Jalka kipsattin kolmeksi vuodeksi, seurauksella, että sen kasvu hidastui. Tästä syystä Gustaf joutui käyttämään koko aikuisikänsä kainalosauvoja.
Hän suoritti oikeus- ja ylemmän hallintotutkinnon 1896, toimi sitten asianajajana Vaasassa 1899-1908 ja palveli ylimääräisenä virkamiehenä Vaasan hovioikeudessa, mutta kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov erotti hänet virasta 1904. Hovioikeuden kanslistiksi Ignatius palasi 1907 ja yleni vuoteen 1917 mennessä asessoriksi. 
Vaasan ajastaan Gustaf julkaisi muistelmat Eino Suonlahden teoksessa Muistikuvia II. Vaasassa on osallistui Suomen valkoisen hallituksen toimintaan sen esittelijänä.
Vaasassa hän aloitti myös päiväkirjansa, jonka alkuperäisversio löytyy kansalliskirjastosta. Muistiinpanoista, johon Gustaf kirjoitti esipuheen, mutta ne jäivät hänen eläessään julkaisematta, koosti vuonna 2004 toimittaja Heikki Ignatius yli 700 sivuisen teoksen.
Gustafin kirjoittama alkulause:
Alkulause
Kun vanha virkamies, täysinpalvelleena joutuu eläkkeelle, tapahtuu jyrkkä käänne hänen elämässään. Vuosikymmenien säännöllinen työ, johon hän on tottunut ja kiinnostunut, on yhtäkkiä hänen kohdaltaan loppunut, ja uutta johon pystyisi on vaikeata saada. Useinkin on edessä muutto, koti johon oli kiintynyt on jätettävä, ehkäpä koko paikkakunta, johon monilla siteillä on liittynyt ja jossa on hyvin viihtynyt. Ja vaikka muuttaisikin, kuten allekirjoittanut, synnyinsijoilleen [lapsuuden]koti- ja koulukaupunkiinsa, ei se ole sama, jonka yli 40 vuotta sitten jätti.
Niin kävi allekirjoittaneelle, joka 44 vuotta valtiota palveltuaan Pohjanmaalla ja Savossa, palasi jälleen Helsinkiin. Vaikealta tuntui muutto ja vielä vaikeammalta uuden työn saanti, sillä eläkkeellä ei nykyoloissa elä. Muutamiksi vuosiksi sain kuten ihmeen kautta uuden toimen, joskin vieraalta alalta, mutta sodan loputtua sekin loppui ja yli 70 vuotiaana ei ole uudesta toiveita.
Aikani kuluksi ryhdyin silloin menneitä muistelemaan ja niitä paperille panemaan ja niin syntyivät nämät vaatimattomat muistelmat.
Siihen nähden, että elämäni varrella on maamme läpikäynyt vaiherikkaita aikoja voinee muistelmat noilta ajoilta, vaikkakin ne kuvaavat vain yksityisen henkilön elämän vaiheita ja subjek- tiivisia mielialoja, joitakin kiinnostaa.
Tarkoitukseni on arkipäivisin ollut, noudattaen vaimoni kehoitusta, kirjoittaa muistelmiani yksinomaan lapsiani varten, mutta eräitten ystävieni kehoituksesta ja kun niille tarjoutui kustan- tajakin, olen rohjennut saattaa ne julkisuuteen. Huomauttaen, että suomalainen muistelmakirjallisuus on toistaiseksi verraten köyhää, ne voivat kiinnostaa tällaista kirjallisuuden alaa harras- tavia.
Tämä kirjanen käsittää muistelmani siihen asti kunnes siirryin maaherraksi Kuopioon. Jos aikaa ja voimia suodaan, olisi ehkä aihetta kirjoittaa jotain maaherrakaudeltani Kuopion läänistä.
Helsingissä tammikuulla 1946 Gustaf Ignatius
Ignatiuksen ollessa komennuksella Helsingissä senaatin oikeusosastossa jakamassa tuomioita vangittuina oleville punaisille siviilitoimituskunnan päällikkö Arthur Castrén ilmoitti hänelle nimityksestä Kuopion läänin maaherraksi. Maaherran viran hän otti vastaan 12. elokuuta 1918 ja hoiti sitä kunnes jäi eläkkeelle 8. kesäkuuta 1940, jolloin hän palasi kotikaupunkiinsa Helsinkiin.
• 1928 Poliisi-organisaatio Suomessa, WSOY, Porvoo
• 1929 Maaseudun yleinen järjestyssääntö siihen kuuluvine liitteineen, Maalaiskuntain Liitto, Helsinki
• 1937 Lisätietoja Kuopion lääninhallituksen kadonneesta vanhasta arkistosta, Hist. Ark. XLIII
• 1940 Om det Återuppbyggnadsarbetet ur administrativ synpunkt, Nordisk Administrativet, ss. 103 - 119
• Lisäksi kirjoittanut artikkeleita hallinnon ja lakitieteen alalta
- Lakimies
- Juridiska Föreningens Tidskrift (Köpenhamina)
- Nordisk Kriminal Tidskrift
- Internationale Öffentliche Sicherheitiin (Wien)
- sekä erinäisiin muihin aikakauskirjoihin ja sanomalehtiin
Vihittiin Vaasassa 31.VII 1899 Anna Kyllikki Maria Ingmanin kanssa, syntynyt Vaasassa 22.VIII 1879. Vanhemmat: rehtori, fil. maist. Erik Emanuel Ingman ja Fanny Ida Matilda Forstén.
• Aune Kyllikki syntyi Vaasassa 29.IV 1900 ja kuoli 6.IV 1988 Helsingissä. Vihittiin 4.I 1923 Kuopiossa. Puoliso jalkaväenkenraali Ilmari Armas Eino Martola syntyi 12.V 1896 Raahessa ja kuoli 5.II 1986 Helsingissä. Lapset: Anneli Kyllikki Matilda *16.I 1924 Helsinki, Hellevi Aune Elisabeth * 4.X 1932 Helsinki, Inkeri Anna Kristiina *13.X 1934 Helsinki.
• Kirsti Tellervo syntyi Helsingissä 1.VII 1903 ja kuoli Hyvinkäällä 30.VI 1992. Vihittiin 7.VI 1923 Kuopiossa. Puoliso diplomi-insinööri Artur Wilhelm Stén syntyi 11.I 1890 Hausjärvellä ja kuoli 27.XII 1957 Hyvinkäällä. Lapset: Robert Artur (Pertti) *17.X 1925 Kuopio, Lauri Kustaa *11.X 1926 Kuopio ja † siellä 12.X 1926, Tellervo * ja †2.IV 1928 Kuopio, Seppo Gustaf *2.VII 1929 Helsinki, Matti Antero *27.VII 1931 Helsinki, Ilkka Ilmari *26.II 1940 Hyvinkää, Risto Olavi *22.VIII 1941 Hyvinkää, Heikki Ossi *17.VII 1946 Hyvinkää.
• Karl Eero Gustaf syntyi Vaasassa 15.I 1906 ja kuoli Raumalla 23.III 1981. Varatuomari, pankinjohtaja. Vihittiin 13.VII 1930 Porvoon pitäjässä. Ensimmäinen puoliso Gurli Ignatius syntyi 7.VIII 1907 Helsinki ja kuoli 15.X 1991 Helsingissä. (Gurlin äidin, Wera Mauryn o.s. Stenberg, kuoltua, tämän sisko Gurli miehensä kenraali Hannes Ignatiuksen kanssa adoptoivat hänet.) Vihittiin toiseen avioon Raumalla 17.X 1947. Toinen puoliso Liisa Irene Martinkari syntyi 15.VI 1918 Raumalla, jossa edelleen asuu. Lapset: (1) Toivo Hannes Kustaa Eeronpoika *19.IV 1931 Helsinki, (1) Eero Veikko *14.I 1934 Kuopio, †12.VII 2004 Kustavi, (1) Gurli Kyllikki Kristiina *18.XI 1938 Pori †16.VIII 1955 Sveitsissä, (2) Tytti Liisa Irene *30.X 1952 Rauma.
• Katri Liisa syntyi Vaasassa 11.XII 1911 ja kuoli 9.VIII 1996 Helsingissä. Vihittiin 28.XII 1935 Kuopiossa. Puoliso fil. maist., lähetystöneuvos Karl Henrik (Heikki) Brotherus syntyi 1.IV 1909 Helsingissä ja kuoli siellä 30.X 1985. Lapset: Karen Marja Helena *23.XII 1936 Kööpenhamina, Tapani Kaarle Heikinpoika *12.VI 1938 Kööpenhamina, Matti Kustaa Hei- kinpoika *17.IX 1942 Helsinki, Heikki Robert Heikinpoika *9.IV 1944 Tukholma † 29.V 1964 Espanja.